text:
 Viktigt rättsligt meddelande
 |
 52009PC0384
 [pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |Bryssel den 22.7.2009KOM(2009) 384 slutlig2009/0107 (AVC)Förslag tillRÅDETS FÖRORDNINGom ändring av förordning (EG) nr 1083/2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden med avseende på förenkling av vissa krav och med avseende på vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningenMOTIVERING1. Bakgrund- Motiv och syfteDen pågående finansiella och ekonomiska krisen innebär stora utmaningar för Europeiska unionen. Vid sitt möte den 11 och 12 december 2008 enades Europeiska rådet därför om en ekonomisk återhämtningsplan för Europa. Planen innehåller prioriterade åtgärder som ska hjälpa Europas ekonomier att snabbare kunna anpassa sig till de nya utmaningarna.En rad viktiga åtgärder för att motverka de negativa effekterna av krisen har redan vidtagits såväl på EU-nivå som på nationell nivå, t.ex. har gemenskapens regelverk i fråga om sammanhållningspolitiken ändrats, men det är först nu som finanskrisens verkliga effekter på den reala ekonomin och på arbetsmarknaden börjar bli kännbara. Den 3 juni lade kommissionen fram meddelandet Ett gemensamt åtagande för sysselsättning där man föreslog ytterligare åtgärder för att stödja skapandet av arbetstillfällen och motverka krisens effekter på sysselsättningen.Trycket på de nationella ekonomiska resurserna ökar och man måste satsa mer på att mildra det genom bättre användning av gemenskapsmedel, och i snabbare takt mobilisera medel från samtliga fonder som finns att tillgå. Bland annat kan ESF användas för de åtgärdspaket för en snabb återhämtning som föreslås i ovannämnda meddelande.Under den rådande krisen är det särskilt viktigt att se till att sammanhållningsprogrammen genomförs friktionsfritt eftersom de är det effektivaste och lämpligaste instrumentet för att stödja den reala ekonomin. Med en budget på 347 miljarder euro för perioden 2007–2013 är sammanhållningspolitiken ett kraftfullt stöd för både stabila finanser och de offentliga investeringarna i EU:s medlemsstater och regioner.Erfarenheten visar att det krävs större satsningar för att underlätta förvaltningen av gemenskapsmedlen för att bidragen snabbare ska nå dem som drabbas värst av konjunkturnedgången. Vid sitt möte i december uttryckte Europeiska rådet sitt stöd för förenklade förfaranden och ett snabbare genomförande av program som finansieras av Sammanhållningsfonden och strukturfonderna. Detta förslag innehåller därför ytterligare bestämmelser om förenkling, med det övergripande syftet att påskynda medfinansierade investeringar i medlemsstaterna och regionerna och att öka stödets genomslag för ekonomin i sin helhet.- Allmän bakgrundDen pågående krisen påverkar i hög grad den reala ekonomin, bl.a. på grund av bankernas svårigheter och de hårdare kreditvillkoren som kan komma att påverka både hushållens konsumtion och företagens investeringar, stödet till innovation, den tekniska och industriella utvecklingen och följaktligen även BNP-tillväxten och sysselsättningen.Krisen drabbar även medlemsstaternas budgetar, och den ökade arbetslösheten som det redogörs för nedan är av betydelse i detta sammanhang. Att antalet bidragstagare ökar kan i sig vara en ansträngning för budgeten. Samtidigt blir behovet alltmer akut att vidta aktiva arbetsmarknadsåtgärder för att människor ska kunna behålla sina jobb eller komma tillbaka ut på arbetsmarknaden. På grund av de allmänna budgetrestriktionerna kan det uppstå allvarliga likviditetsproblem för de offentliga finansieringskällorna i medlemsstaterna när det gäller att vidta aktiva arbetsmarknadsåtgärder. Åtgärderna kan därför, till nackdel för medborgarna, komma att försenas i ett läge när de behövs alltmer.Kommissionens senaste ekonomiska prognoser visar på en kraftig minskning av EU:s tillväxt, som kan sjunka till 1,4 % för 2008 (vilket är hälften så mycket som 2007), 0,2 % för 2009 och 1,1 % för 2010. Dessa dystra ekonomiska utsikter kommer troligen att påverka de offentliga finanserna. Om politiken inte ändras kan budgetunderskotten komma att öka, från 1 % av BNP 2007 till 2,6 % år 2010. Det är dock svårt att göra tillförlitliga prognoser för de offentliga finanserna, särskilt vad gäller skuldsättningen, på grund av osäkerheten kring vad de räddningsåtgärder som medlemsstaterna redan vidtagit får för budgetkonsekvenser.Kommissionen har velat bidra till den debatt som inletts inom EU och med dess internationella partner om hur man bäst ska hantera den pågående finanskrisen och dess socioekonomiska effekter. Inom ramen för återhämtningsplanen föreslog kommissionen t.ex. i december 2008 ett antal lagstiftningsändringar för att förenkla reglerna för genomförandet av sammanhållningspolitiken och öka förhandsfinansieringen (förskotten) till Eruf- och ESF-programmen. De extra förskotten har gett ett omedelbart kapitaltillskott på 6,25 miljarder euro under 2009 för att förfinansiera investeringar, inom den finansieringsram som överenskommits för varje medlemsstat för perioden 2007–2013. Denna ändring gör att förskottsbetalningarna under 2009 uppgår till sammanlagt 11,25 miljarder euro. Kommissionens förslag antogs av rådet i maj 2009 och alla förskott har nu betalats till medlemsstaterna. Kommissionen har vid upprepade tillfällen uppmuntrat medlemsstaterna att föra över de extra förskotten till de organ som är involverade i projektledningen så att utgifterna för de sammanhållningspolitiska projekten tidigareläggs.- Gällande bestämmelserDe allvarliga återverkningarna på den europeiska ekonomin medför att den potentiella tillväxttakten minskar på medellång sikt och att den reala tillväxten avmattas avsevärt under 2009 och 2010. Enligt de senaste prognoserna har flera länders ekonomier drabbats av en konjunkturnedgång. Dessa dystra ekonomiska utsikter påverkar medlemsstaternas offentliga finanser på ett mycket negativt sätt. Det finns därför en risk att genomförandet av sammanhållningspolitiken utsätts för stora störningar, eftersom det krävs nationell medfinansiering för att strukturfonderna ska ställa medel till förfogande.De senaste uppgifterna för 2009 års första månader visar dessutom att arbetsmarknaderna i EU nu reagerar ännu kraftigare än väntat på den rådande konjunkturnedgången, att företag varslar om omfattande uppsägningar i flera branscher och att företagens och konsumenternas förtroende fortsätter att minska. Över 20 miljoner européer är arbetslösa, vilket är 4 miljoner fler än för ett år sedan, och siffran fortsätter att öka.För att ytterligare skynda på genomförandet av programmen och som hjälp för att ta itu med de problem som nämns ovan, föreslås en ytterligare åtgärd som ska fungera som en avlastning och maximera användningen av gemenskapens medel, med inriktning i första hand på krisbekämpningsåtgärder med största möjliga mervärde för medborgarna – särskilt de som är arbetslösa eller riskerar att förlora sitt arbete – är som störst. Denna åtgärd kommer att göra det nödvändigt att ändra rådets förordning (EG) nr 1083/2006 och dess allmänna bestämmelser om sammanhållningspolitiken, bl.a. genom att man tillfälligt ändrar beräkningen av de mellanliggande betalningarna till program som medfinansieras av Europeiska socialfonden, i enlighet med vad som föreslogs i meddelandet Ett gemensamt åtagande för sysselsättning . Detta innebär att det införs en tillfällig möjlighet för medlemsstater med allvarliga likviditetsproblem att finansiera de arbetsmarknadsåtgärder som behövs för att bekämpa krisen, och som är stödberättigande inom ramen för ESF, att begära 100-procentig ersättning från kommissionen under 2009 och 2010, vilket undanröjer behovet av nationell medfinansiering under denna period. Syftet är att ge större genomslag åt den viktiga roll som ESF fått i ovannämnda meddelande när det gäller att vidta aktiva arbetsmarknadsåtgärder, t.ex. utbildning i samband med förkortad arbetstid, föregripande och hantering av omstruktureringar, kompetenshöjning samt tillhandahållande av lärlingsplatser av hög kvalitet för ungdomar före 2010 års utgång. Förslaget läggs fram tillsammans med ett antal åtgärder för förenkling som också innebär att rådets förordning måste ändras.- Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områdenEj tillämpligt.2. Samråd med berörda parter och konsekvensanalys- Samråd med berörda parterDe föreslagna åtgärderna, särskilt de som gäller förenkling, har sitt ursprung i diskussionerna i en särskild arbetsgrupp som inrättades 2008 och som består av berörda parter från medlemsstaterna. Europaparlamentet och Europeiska revisionsrätten har också flera gånger framfört att de skulle vilja förenkla de förordningar som styr fonderna.- Extern experthjälpNågon extern experthjälp har inte behövts.- KonsekvensanalysDetta förslag kompletterar en rad lagstiftningsändringar och andra ändringar, som samtliga syftar till att stimulera genomförandet av sammanhållningsprogrammen i praktiken.Genom förslaget att ge medlemsstaterna möjligheten att för operativa program som medfinansieras av ESF ersätta mellanliggande betalningar till 100 % under en begränsad tid (fram till slutet av 2010), istället för att tillämpa de ersättningsnivåer som fastställts i de operativa programmen, kommer alla attesterade utgifter från 2009 och 2010 att kunna betalas tillbaka utan att de nationella budgetarna urholkas, samtidigt som de nationella medfinansieringsskyldigheterna respekteras under programmens hela löptid. Den 100-procentiga ersättningen kommer att grunda sig på det faktiska genomförandet i praktiken under 2009 och 2010. Den tillfälligt höjda ersättningen kommer inte att påverka den finansieringsram som rådet förhandlade fram i december 2005.Att reglerna för sammanhållningspolitiken förenklas och förtydligas ytterligare kommer onekligen att inverka positivt på hur snabbt programmet kan genomföras, bl.a. genom att de nationella, regionala och lokala myndigheterna får tydligare och mindre byråkratiska regler som medger större flexibilitet att anpassa programmen efter de nya utmaningarna.3. Rättsliga aspekter- Sammanfattning av de föreslagna åtgärdernaDe ändringar som föreslås kan delas in i följande två grupper:1) Ändringar av reglerna för den ekonomiska förvaltningen i syfte att ytterligare skynda på genomförandet i praktiken av program som medfinansieras av ESF. Dessa ändringar omfattar följande:- Den föreslagna ändringen av artikel 77 om beräkningen av mellanliggande betalningar för de operativa program som medfinansieras av ESF syftar till att underlätta och påskynda genomförandet av krisåtgärder i praktiken och att få stödet att snabbare nå ut till medborgarna, särskilt de som behöver det mest, de arbetslösa eller de som riskerar att förlora sitt arbete. Ändringen innebär att ansökningar om mellanliggande betalningar fram till slutet av 2010, dvs. under den period då de nationella resurserna på grund av nedgången riskerar att vara särskilt knappa, ersätts med 100 % av det offentliga stödet till ett prioriterat område om en medlemsstat uttrycker sin önskan att utnyttja denna möjlighet. De extrabelopp som därigenom betalas ut till varje program kommer att beaktas vid beräkningen av taket på 95 % och när programmet avslutas. Därmed ändras inte de nationella medfinansieringsskyldigheter som gäller för operativa program under programperioden i sin helhet, och inte heller finansieringsramen för stödperioden. Eftersom det måste skapas balans mellan gemenskapens budgetrestriktioner och vikten att kanalisera medlen till dem som är värst drabbade av krisen, föreslås att denna bestämmelse endast tillämpas på operativa program som medfinansieras av ESF, och särskilt de program som innehåller krisåtgärder. ESF är EU:s främsta verktyg för att investera i människor och bekämpa krisens effekter på sysselsättningen – ca 9 miljoner människor drar direkt nytta av ESF-stödet varje år. Stödet är nästan helt inriktat på genomförandet av Lissabonstrategin och den europeiska sysselsättningsstrategin.2) Ändringar som gäller genomförandet av programmet, med syftet att förenkla och förtydliga reglerna för sammanhållningspolitiken. Det rör sig om följande ändringar:- För artiklarna 39–41 föreslås två typer av ändringar. Enligt de fondspecifika förordningarna har Eruf och Sammanhållningsfonden och, inom Eruf, målen ”konvergens” och ”regional konkurrenskraft och sysselsättning” olika definitioner av vad som anses vara miljöprojekt respektive andra projekt[1]. Att två tröskelvärden anges i artikel 39 banar väg för viss godtycklighet, eftersom olika trösklar kan gälla för ett och samma projekt beroende på fond och mål. Det föreslås därför att det i artikel 39 införs ett enda tröskelvärde på 50 miljoner euro för alla större projekt. Med tanke på att miljöinvesteringar som sådana har så pass stor betydelse för gemenskapen ber kommissionen medlemsstaterna att 1) se till att alla investeringar övervakas, även de investeringar som ligger under tröskeln i förordningen, och 2) underrätta kommissionen om hur genomförandet fortskrider i årsrapporterna om de operativa programmen.- Den andra ändringen av artiklarna 39 och 40 samt artikel 41.1 och 41.2 består i att det skapas en möjlighet för ett och samma större projekt att medfinansieras av mer än ett program. Detta är särskilt relevant för landsomfattande projekt eller projekt av betydelse för gemenskapen där flera regioner ingår, och som annars hade behövt delas upp på flera olika projekt.- Den föreslagna ändringen av artikel 44 avspeglar den tonvikt som den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa lägger vid att stimulera energieffektivitet och förnybar energi i EU. Den gör det möjligt att upprätta särskilda finansieringstekniska instrument till stöd för sådana åtgärder, vid sidan av de finansieringstekniska instrument som redan finns för andra områden.- Den föreslagna ändringen av artikel 48 klargör vilka slags dokument som krävs och vilka upplysningar som måste lämnas vid en översyn av ett operativt program, så att man ska slippa göra en utvärdering om omständigheterna inte kräver det.- Syftet med de ändringar som föreslås för artikel 55 om inkomstgenererande projekt är att underlätta övervakningen av inkomsterna och låta den sammanfalla med programmens löptid i stort. Bestämmelserna om övervakning av inkomsterna gäller numera därför endast fram till inlämningsdagen för ett programs avslutningshandlingar. Detta gör t.ex. att man kan undvika situationer där sådana inkomster måste övervakas under flera år efter att ett program avslutats, vilket avsevärt minskar den administrativa bördan för medlemsstaternas myndigheter och för kommissionen. Det gör också att pengar som återbetalats till ett program eftersom inkomsterna visat sig vara högre än väntat inte går förlorade utan kan återanvändas inom programmet. I enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och tillämpliga nationella regler erinras det dessutom om att inkomster som genererats av insatser alltid ska beaktas vid beräkningen av det offentliga stödet.- Syftet med den föreslagna ändringen av artikel 56.3 är att klargöra att det är endast när en ny utgiftskategori läggs till i samband med en översyn av ett operativt program som ett nytt datum för stödberättigande gäller för denna nya utgiftskategori, medan nya utgifter kan läggas till i en kategori som redan är stödberättigande när som helst utan att programmet direkt måste ses över.- Den föreslagna ändringen av artikel 57 är tänkt att klargöra tillämpningen av denna artikel om insatsernas varaktighet. I artikel 57.1 som den ser ut idag anges endast i slutet (led b) att den gäller för infrastruktur och produktionsverksamhet. Enligt förslaget ska denna precisering av tillämpningsområdet istället finnas med i styckets första del. För ESF föreslås det dessutom att bestämmelserna ska begränsas till insatser som omfattas av reglerna för statligt stöd med en skyldighet att upprätthålla investeringar eller behålla arbetstillfällen under den tidsperiod som anges i den tillämpliga bestämmelsen om statligt stöd. Dessutom föreslås att bestämmelsen inte ska tillämpas på konkurser där det inte rör sig om bedrägeri. På så sätt undantar man från artikelns tillämpningsområde sådana insatser där förvaltningsmyndigheten eller stödmottagaren inte rimligen kan förväntas ha möjlighet att garantera insatsens varaktighet.- Artikel 67 ska ändras för att förtydliga och förenkla den information som krävs för den årliga rapporteringen om det finansiella genomförandet av ett operativt program. Det föreslås att de ekonomiska uppgifter som ska lämnas i årsrapporten om genomförandet av ett operativt program ska vara desamma som de uppgifter som ska lämnas i betalningsansökningarna, och att de ekonomiska uppgifterna ska kunna jämföras med uppgifterna om programmets konkreta framsteg. Detta minskar rapporteringsbördan för förvaltningsmyndigheterna, förmedlande organ och slutliga stödmottagare, och ger kommissionen på det hela taget mer jämförbara uppgifter om genomförandet av programmet.- Syftet med den föreslagna ändringen av artikel 78.2 a är att klargöra att vid förskott av statligt stöd godtas garantier av banker eller andra finansinstitut, men också en stödmekanism för detta ändamål som tillhandahålls av offentliga institutioner och medlemsstaterna själva. På så sätt tas det bättre hänsyn till de olika garantiinstrument som används och medlemsstaternas olika institutionella uppbyggnad.- Den ändring som föreslås av artikel 78.6 och 78.7 är en direkt följd av ovannämnda ändring av artikel 44 om att införa finansieringstekniska instrument i fråga om energieffektvitet och förnybar energi. Ändringen i punkt 6 d gör det dessutom möjligt att betrakta förvaltningsavgifter som stödberättigande utgifter. Detta stämmer bättre överens med de faktiska förhållandena eftersom förvaltningsavgifterna i de finansieringstekniska instrumenten normalt ingår i de stödberättigande utgifterna enligt avtalet.- Artikel 88 behandlar partiellt avslutande av program, vilket i sig är ett instrument som skulle kunna minska den administrativa bördan för förvaltningsmyndigheter, förmedlande organ och slutliga stödmottagare avsevärt, genom att den begränsar den period som handlingar måste sparas. För närvarande är det emellertid föga motiverat för medlemsstaterna att använda partiellt avslutande eftersom eventuella finansiella korrigeringar avseende insatser som avslutats partiellt ska vara nettokorrigeringar, vilket innebär att beloppet går förlorat för programmet. Detta är fullständigt logiskt om en korrigering föranleds av en revision gjord av kommissionen, Olaf eller revisionsrätten, eftersom insatser som ingår i ett partiellt avslutande måste vara helt lagliga och korrekta. Om medlemsstaterna upptäcker oegentligheter vore det emellertid mer ändamålsenligt (och skulle uppmuntra till att systemet används) att låta medlemsstaterna återanvända de belopp de korrigerat för en insats som ingår i ett partiellt avslutande. Den föreslagna ändringen skulle göra det möjligt för medlemsstaterna att återanvända belopp som hänför sig till oegentligheter som de själva upptäckt och korrigerat för insatser som avslutats partiellt. Om en EU-institution upptäcker en oegentlighet är situationen densamma som idag.- Den föreslagna ändringen av artikel 94 är tänkt att ge mer flexibilitet vid tillämpningen av regeln om återtagande vid större projekt. Istället för att beräkna den period som är relevant för återtagande från datumet för kommissionens beslut om ett sådant större projekt föreslås genom förslaget att regeln om automatiskt återtagande tillämpas från och med den dag som ansökan för ett större projekt som uppfyller förordningens alla krav lämnas in till kommissionen.- Rättslig grundI rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999 fastställs gemensamma regler för de tre fonderna. I förordningen, som bygger på principen att Europeiska kommissionen och medlemsstaterna delar på ansvaret för förvaltningen, fastställs ett nytt programplaneringsförfarande och nya standarder för förvaltning, inbegripet ekonomisk förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering av projekten.- SubsidiaritetsprincipenFörslaget är förenligt med subsidiaritetsprincipen eftersom det syftar till att bistå medlemsstaterna i deras arbete med att reducera de negativa effekterna av den pågående krisen genom att förstärka deras roll i den delade förvaltningen av fonderna.- ProportionalitetsprincipenFörslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl:Målet med den föreslagna ändringen av reglerna för den ekonomiska förvaltningen är att stimulera ESF att bidra till åtgärder för att motverka krisen och därmed sporra den europeiska återhämtningen utan att ändra på principerna för sammanhållningspolitikens ekonomiska förvaltning. Den 100-procentiga ersättningen av de mellanliggande betalningarna bör vara tidsbegränsad eftersom krisen förväntas ha nått sin kulmen vid 2010 års utgång.För att medlemsstaterna ska kunna dra nytta av de förenklade åtgärderna under hela programperioden måste vissa bestämmelser tillämpas retroaktivt. Eftersom det i den ändrade förordning nr 1080/2006[2] fastställs att utgifter för energieffektivitet och förnybar energi i befintliga bostäder i alla medlemsstater är stödberättigande, är det nödvändigt att låta ändringarna i artiklarna 44 och 78.6 tillämpas från samma dag som den förordningen trädde i kraft. Andra åtgärder bör gälla från dagen efter det att förordningen offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning eftersom de har en avgörande betydelse när det gäller att hjälpa medlemsstaterna att motverka krisens negativa effekter.- Val av regleringsformFöreslagen regleringsform: förordning.Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl:Kommissionen har undersökt det handlingsutrymme som regelverket medger för att påskynda genomförandet av projekt till gagn för ekonomin och befolkningen i EU:s medlemsstater samt möjligheterna att minska den administrativa bördan för stödmottagarna. Utöver de ändringar som nyligen gjorts av den allmänna förordningen och förordningarna för de enskilda fonderna, samt de ändringar som inte är ändringar av lagstiftningen men som lades fram i meddelandena av den 26 november 2008 och den 3 juni 2009, anser kommissionen att det är nödvändigt att föreslå att den allmänna förordningen ändras ytterligare. Syftet med dessa ändringar är att göra det ännu lättare att ställa gemenskapsmedel till förfogande för att starta projekt, för att på så sätt påskynda genomförandet av investeringarna och deras effekter på den reala ekonomin.4. BudgetkonsekvenserÅtagandebemyndigandena påverkas inte eftersom det inte föreslås någon ändring av de maximibelopp för ESF-stöd som föreskrivs i de operativa programmen för programperioden 2007–2013.Om medlemsstaterna beslutar att utnyttja möjligheten att ansöka om ersättning för 100 % av utgifterna under 2009 och 2010 kommer betalningsbemyndigandena att påverkas.Analysen av medlemsstaternas betalningsprognoser och de tillgängliga betalningsbemyndigandena i 2009 års budget och budgetförslaget för 2010 visar att det för möjligheten med 100-procentig ersättning under 2009 och 2010 inom ramen för ESF-programmen som mest skulle krävas ca 6,6 miljarder euro i ytterligare betalningsbemyndiganden. Detta kommer att uppvägas av ett minskat behov av betalningsbemyndiganden senare under programperioden.Kommissionen kommer att inrätta ett övervakningsverktyg för att noggrant kunna kontrollera användningen av de ytterligare anslagen för Europeiska socialfonden. För betalningsansökningar som lämnas in från och med den 1 januari 2011 gäller den vanliga medfinansieringssats som anges i beslutet om programmet.Kommissionen anser att de åtgärder som föreslås för att förenkla genomförandet kan komma att öka takten för utgifterna avsevärt och därmed också ansökningarna om mellanliggande betalningar till kommissionen.2009/0107 (AVC)Förslag tillRÅDETS FÖRORDNINGom ändring av förordning (EG) nr 1083/2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden med avseende på förenkling av vissa krav och med avseende på vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningenEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 161,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets samtycke,med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,med beaktande av Regionkommitténs yttrande, ochav följande skäl:(1) Den pågående finansiella och ekonomiska krisen innebär stora utmaningar för gemenskapen. Det har redan gjorts en rad viktiga satsningar för att motverka de negativa effekterna av krisen, t.ex. lagstiftningsändringar, men det är först nu som finanskrisens verkliga effekter på den reala ekonomin, arbetsmarknaden och medborgarna börjar bli kännbara. I och med att trycket på de nationella ekonomiska resurserna ökar måste mer göras för att mildra trycket genom att maximera och optimera användningen av gemenskapsmedlen.(2) För att underlätta förvaltningen av gemenskapsmedlen, påskynda investeringar i medlemsstaterna och regionerna samt öka stödets effekter på ekonomin är det nödvändigt att reglerna för sammanhållningspolitiken förenklas ytterligare.(3) Eftersom definitionen av miljö skiljer sig åt mellan de olika fonderna och målen är det lämpligt att för enhetlighetens och konsekvensens skull tillämpa en enda tröskel för definitionen av större projekt. Med tanke på att miljöinvesteringar har så pass stor betydelse, även de som ligger under den tröskel som anges i förordningen, bör medlemsstaterna se till att alla dessa investeringar övervakas och hålla kommissionen underrättad i årsrapporterna om genomförandet av de operativa programmen.(4) Det är också nödvändigt att större projekt ska kunna omfatta fler än ett operativt program så att det går att genomföra större projekt som omfattar olika regioner och olika mål. Detta är särskilt relevant för landsomfattande investeringar eller investeringar av betydelse för gemenskapen.(5) Det är nödvändigt att ställa finansieringstekniska instrument till förfogande i samband med åtgärderna för energieffektvitet och förnybar energi med tanke på hur högt dessa åtgärder prioriteras av gemenskapen och medlemsstaterna.(6) För att göra det lättare att anpassa de operativa programmen efter den pågående finansiella och ekonomiska krisen bör medlemsstaterna, istället för en utvärdering, göra en analys som visar att ett operativt program bör ses över.(7) I enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och tillämpliga nationella regler ska inkomster som genererats av verksamhet beaktas vid beräkningen av det offentliga stödet. Det är nödvändigt att förenkla övervakningen av inkomsterna och anpassa den till programplaneringsperioden.(8) Av rättssäkerhetsskäl är det nödvändigt att klargöra att utgifter blir stödberättigande från och med det datum en begäran om översyn av ett operativt program lämnas in till kommissionen endast om det rör sig om en ny kategori utgifter som lagts till vid själva översynen av det operativa programmet.(9) Tillämpningsområdet för bestämmelsen om insatsernas varaktighet bör klargöras. Framför allt är det lämpligt att begränsa bestämmelserna till att omfatta sådana insatser som medfinansieras av ESF och som omfattas av reglerna för statligt stöd med skyldighet att behålla en investering eller skapade arbetstillfällen. Det är dessutom nödvändigt att inte låta den bestämmelsen tillämpas på insatser som efter att de avslutats är föremål för en betydande förändring genom att produktionsverksamheten upphör på grund av en konkurs där det inte rör sig om bedrägeri.(10) Den information som krävs för den årliga rapporteringen om det finansiella genomförandet av ett operativt program måste förtydligas och förenklas. Det föreslås att de ekonomiska upplysningar som ska lämnas i årsrapporten om genomförande av ett operativt program ska stämma överens med upplysningarna i utgiftsdeklarationen, och att definitionen av finansiella indikatorer preciseras.(11) I kommissionens meddelande av den 3 juni 2009 – Ett gemensamt åtagande för sysselsättning – konstateras att för att motverka de likviditetsproblem som kan uppstå i medlemsstaterna till följd av de finansiella begränsningarna under krisens kulmen och för att skynda på genomförandet av aktiva arbetsmarknadsåtgärder till stöd för befolkningen, och särskilt arbetslösa och de som riskerar att bli det, är det nödvändigt att under en begränsad tid ändra bestämmelserna om beräkningen av mellanliggande betalningar. När medlemsstaterna så begär bör kommissionen därför ersätta ansökningarna om mellanliggande betalningar till 100 % av det offentliga stödet till varje prioriterat område i operativa program som medfinansierats av ESF, utan att detta ändrar de nationella medfinansieringsskyldigheter som gäller för operativa program under programperioden i sin helhet.(12) För att förenkla utbetalningen av förskott till mottagare av statligt stöd och begränsa de finansiella risker som är förknippade med sådana utbetalningar, bör formerna för godtagbara garantier omdefinieras.(13) Kraven på utgiftsdeklarationer för de finansieringstekniska instrumenten bör förenklas. Bland annat bör förvaltningsavgifter, liksom förvaltningskostnader, anses vara stödberättigande utgifter.(14) Om medlemsstaterna själva upptäckt oegentligheter är det av konsekvensskäl lämpligt att låta medlemsstaterna återanvända de belopp som korrigerats för en insats som ingår i ett partiellt avslutande.(15) Erfarenheterna visar att det är lämpligt att låta sänkningen av de belopp som omfattas av regeln om automatiskt återtagande med de belopp som berörs för ett större projekt gälla från den dag en projektansökan som uppfyller alla förordningens krav lämnas in till kommissionen.(16) För att medlemsstaterna ska kunna dra nytta av förenklingsåtgärderna under hela programperioden och för att de ska behandlas lika, är det nödvändigt att ändringarna avseende artiklarna 48.3, 56.2 och 56.3, 57 samt 78.2 och 78.6 d tillämpas retroaktivt.(17) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1080/2006 av den 5 juli 2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1783/1999[3] ändrades genom förordning (EG) nr 397/2009[4], där det fastställdes att utgifter för energieffektivitet och förnybar energi i befintliga bostäder i alla medlemsstater är stödberättigande. Det är därför lämpligt att låta ändringarna om energieffektivitet och användningen av förnybar energi gälla från den dag förordning (EG) nr 397/2009 trädde i kraft.(18) När en ansökan för ett större projekt som uppfyller alla förordningens krav har lämnats in bör de belopp som omfattas av ansökan skyddas från automatiskt återtagande. Detta skydd bör gälla alla ansökningar för större projekt som lämnas in från programperiodens början och gälla retroaktivt, särskilt med tanke på den pågående finanskrisen.(19) Eftersom den kris utan motstycke som drabbat de internationella finansmarknaderna kräver snabba åtgärder för att motverka effekterna på ekonomin som helhet, bör andra ändringar träda i kraft dagen efter det att de har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .(20) Rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999[5] bör därför ändras i enlighet med detta.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Förordning (EG) nr 1083/2006 ska ändras på följande sätt:1) Artikel 39 ska ersättas med följande:” Artikel 39InnehållSom ett led i ett eller flera operativa program får Eruf och Sammanhållningsfonden finansiera utgifter som omfattar en rad arbeten, verksamheter eller tjänster som syftar till att fullgöra en odelbar ekonomisk eller teknisk uppgift med tydligt fastställda mål och vars totala kostnad överstiger 50 miljoner euro (nedan kallade större projekt ).”2) Artikel 40 ska ändras på följande sätt:a) Inledningsfrasen ska ersättas med följande:”Medlemsstaten eller förvaltningsmyndigheterna ska lämna följande uppgifter om större projekt till kommissionen:”b) Led d ska ersättas med följande:”d) En tidsplan för genomförandet av det större projektet och, om genomförandeperioden förväntas bli längre än programperioden, de olika faser för vilka medfinansiering från gemenskapen begärs under programperioden 2007–2013.”3) Artikel 41.1 och 41.2 ska ersättas med följande:”1. Kommissionen ska bedöma det större projektet, vid behov i samråd med externa experter, däribland EIB, mot bakgrund av de faktorer som anges i artikel 40, dess förenlighet med prioriteringarna i det operativa programmet eller de operativa programmen i fråga, dess bidrag till förverkligandet av målen för prioriteringarna och dess överensstämmelse med övrig gemenskapspolitik.2. Kommissionen ska anta ett beslut snarast möjligt, dock senast tre månader efter det att medlemsstaten eller förvaltningsmyndigheten har lämnat in ett större projekt, förutsatt att inlämnandet sker i enlighet med artikel 40. I beslutet fastställs det fysiska innehållet, det belopp på vilket medfinansieringssatsen för det prioriterade området i det operativa programmet eller de operativa programmen i fråga ska tillämpas samt årsplaneringen eller årsplaneringarna av ekonomiskt bidrag från Eruf och Sammanhållningsfonden.”4) Artikel 44 ska ändras på följande sätt:a) Första stycket ska ersättas med följande:”Som ett led i ett operativt program får strukturfonderna finansiera utgifter i samband med en insats som omfattar bidrag för att stödjaa) finansieringstekniska instrument för företag, i första hand små och medelstora företag, bl.a. riskkapitalfonder, garantifonder och lånefonder,b) fonder för stadsutveckling, dvs. fonder för investeringar i offentlig–privata partnerskap och andra projekt som ingår i en integrerad plan för en hållbar stadsutveckling, ochc) fonder eller andra stimulansordningar som ger lån, garantier för återbetalningspliktiga investeringar eller liknande instrument för energieffektivitet och användning av förnybar energi i byggnader, även befintliga bostäder.”b) I andra stycket ska inledningsmeningen ersättas med följande:”När sådana insatser organiseras genom holdingfonder, dvs. fonder som har inrättats för att investera i flera riskkapitalfonder, garantifonder, lånefonder, fonder för stadsutveckling, fonder eller andra stimulansordningar som ger lån, garantier för återbetalningspliktiga investeringar eller liknande instrument för energieffektivitet och användning av förnybar energi i byggnader, även befintliga bostäder, ska medlemsstaten eller förvaltningsmyndigheten genomföra dem på ett eller flera av följande sätt:”5) Artikel 48.3 ska ersättas med följande:”3. Under programperioden ska medlemsstaterna göra utvärderingar som är knutna till övervakningen av operativa program, särskilt om det vid övervakningen konstateras en väsentlig avvikelse från de ursprungligen fastställda målen. Om det har lämnats in förslag till en översyn av operativa program enligt artikel 33, ska skälen för översynen analyseras, liksom eventuella svårigheter med genomförandet och vilka effekter översynen förväntas få, bl.a. för strategin för det operativa programmet. Resultatet av översynen eller analysen ska skickas till övervakningskommittén för det operativa programmet och till kommissionen. "6) Artikel 55.3 och 55.4 ska ersättas med följande:”3. Om det objektivt inte är möjligt att uppskatta inkomsterna i förväg, ska de nettoinkomster som genererats inom fem år efter det att en insats avslutats dras av från de inkomster som deklarerats till kommissionen.4. Om det fastställs att en insats har genererat nettoinkomster som inte har beaktats enligt punkterna 2 och 3 ska den attesterande myndigheten dra av dessa nettoinkomster senast då de handlingar som anges i artikel 89.1 a lämnas in för det operativa programmet. Ansökan om slutbetalning ska därefter korrigeras.”7) I artikel 56.3 ska andra stycket ersättas med följande:”När en ny kategori utgifter läggs till vid ändringen av ett operativt program enligt artikel 33 ska de utgifter som omfattas av denna kategori vara stödberättigande från den dag då ansökan om ändring av det operativa programmet inlämnas till kommissionen.”8) Artikel 57 ska ändras på följande sätt:a) Punkt 1 ska ersättas med följande:”1. Medlemsstaten eller förvaltningsmyndigheten ska se till att en insats som omfattar investeringar i infrastruktur eller produktiva investeringar får behålla sitt stöd från fonderna endast om den, inom fem år efter det att den har slutförts, inte är föremål för någon betydande förändring som följer antingen av att ägandeförhållandena för en infrastruktur förändras eller av att en produktionsverksamhet upphör, och som påverkar dess karaktär eller villkoren för dess genomförande eller innebär att ett företag eller ett offentligt organ får en otillbörlig förmån.Insatser som får stöd från ESF ska anses inte ha behållit stödet endast om de är skyldiga att upprätthålla investeringarna enligt bestämmelserna om statligt stöd i den mening som avses i artikel 87 i fördraget och om de är föremål för en betydande förändring genom att produktionsverksamheten upphör inom den tid som anges i nämnda bestämmelser.Medlemsstaterna får förkorta tidsfristen i första stycket till tre år då en investering upprätthålls eller arbetstillfällen som skapats av små och medelstora företag bevaras.”b) Följande punkt ska läggas till som punkt 5:”5. Punkterna 1–4 ska inte tillämpas på insatser som är föremål för en betydande förändring till följd av att produktionsverksamheten upphör på grund av en konkurs där det inte rör sig om bedrägeri.”9) I artikel 67.2 ska led b ersättas med följande:”b) Kvantifiering av de finansiella indikatorer som avses i artikel 66.2 med uppgift om det sammanlagda ekonomiska genomförandet av det operativa programmet, med för varje prioriterat område utförliga uppgifter omi) stödmottagarnas sammanlagda attesterade stödberättigande utgifter och motsvarande offentligt stöd,ii) den andel av de sammanlagda attesterade stödberättigande utgifterna som stödmottagarna betalat och de samlade programmedlen, inklusive gemenskapens bidrag och motsvarande nationella bidrag.I förekommande fall ska det finansiella genomförandet i områden som får stöd under en övergångsperiod redovisas separat inom varje operativt program.”10) Artikel 77 ska ersättas med följande:” Artikel 77Gemensamma regler för beräkning av mellanliggande betalningar och slutbetalningar1. Mellanliggande betalningar och slutbetalningar ska beräknas genom att den medfinansieringssats som anges för varje prioriterat område i beslutet om det berörda operativa programmet tillämpas på de stödberättigande utgifter som anges för det prioriterade området i varje utgiftsdeklaration som attesterats av den attesterande myndigheten.Gemenskapsstödet genom mellanliggande betalningar och slutbetalningar får dock inte vara högre än det offentliga stödet och det maximala stödbeloppet från fonderna för varje prioriterat område enligt kommissionens beslut om godkännande av det operativa programmet.2. Genom avvikelse från punkt 1 första stycket och i fråga om operativa program som medfinansieras av ESF får kommissionens mellanliggande betalningar för utgiftsdeklarationer som medlemsstaterna skickat senast den 31 december 2010 utgöra 100 % av det offentliga stödet för varje prioriterat område enligt vad som anges för det prioriterade området i den utgiftsdeklaration som attesterats av den attesterande myndigheten, om medlemsstaten så begär för att underlätta genomförandet av krisåtgärder. Om en medlemsstat väljer denna möjlighet ska kommissionen tillämpa denna ordning på alla ansökningar om mellanliggande betalningar som skickas senast den 31 december 2010 för det operativa programmet i fråga.Skillnaden mellan det totalbelopp som betalas enligt första stycket och det belopp som beräknas enligt punkt 1 första stycket ska inte beaktas vid beräkningen av mellanliggande betalningar för utgiftsdeklarationer som sänts efter den 31 december 2010. Denna skillnad ska emellertid beaktas vid tillämpningen av artikel 79.1 och vid beräkningen av slutbetalningen.”11) Artikel 78 ska ändras på följande sätt:a) Punkt 2 ska ändras på följande sätt:i) Led a ska ersättas med följande:”a) Förskotten ska vara beroende av en garanti utfärdad av en bank eller något annat finansinstitut etablerat i någon av medlemsstaterna.”ii) Följande stycke ska läggas till:”En stödmekanism som en offentlig myndighet eller medlemsstaten själv utfärdar som garanti ska anses likvärdig med en sådan garanti som avses i led a första stycket.”b) Punkt 6 ska ändras på följande sätt:i) Led d ska ersättas med följande:”d) stödberättigande förvaltningskostnader eller förvaltningsavgifter, och”ii) Följande led ska läggas till som led e:”e) alla lån eller garantier för återbetalningspliktiga investeringar från fonder eller andra stimulansordningar som ger lån, garantier för återbetalningspliktiga investeringar eller liknande instrument för energieffektivitet och användning av förnybar energi i byggnader, även befintliga bostäder.”c) Punkt 7 ska ersättas med följande:”7. Ränta som genereras av utbetalningar från operativa program till fonder som avses i artikel 44 ska användas för att finansiera projekt för stadsutveckling när det gäller fonder för stadsutveckling, till finansieringstekniska instrument för små och medelstora företag eller till energieffektivitet och användning av förnybar energi i byggnader, även befintliga bostäder, när det gäller fonder eller andra stimulansordningar som ger lån, garantier för återbetalningspliktiga investeringar eller liknande instrument.Resurser som återförs till insatsen från investeringar som görs av fonder som avses i artikel 44 eller som blivit över efter det att alla garantier har utfallit ska återanvändas av de berörda medlemsstaternas behöriga myndigheter till förmån för projekt för stadsutveckling, små och medelstora företag eller till energieffektivitet och användning av förnybar energi i byggnader, även befintliga bostäder.”12) I artikel 88.3 ska följande stycke läggas till:”Om det vid kontroller utförda av medlemsstaterna konstateras oegentligheter i insatser för vilka ett utlåtande om partiellt avslutande utfärdats, ska artikel 98.2 och 98.3 vara tillämplig. Den utgiftsdeklaration som avses i punkt 2 a ska justeras i enlighet därmed.”13) Artikel 94.1 ska ändras på följande sätt:”Om en medlemsstat lämnar in en ansökan för ett större projekt som uppfyller alla kraven i artikel 40 ska de belopp som eventuellt berörs av automatiskt återtagande minskas med de årliga belopp som berörs av sådana större projekt.Om kommissionen beslutar att godkänna en stödordning ska de belopp som eventuellt berörs av automatiskt återtagande minskas med de årliga belopp som berörs av en sådan stödordning.”Artikel 2Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .Artikel 1.5 och 1.7 ska dock tillämpas från och med den 1 augusti 2006, artikel 1.8, 1.11 a, 1.11 b i och 1.13 ska tillämpas från och med den 1 januari 2007 och artikel 1.4, 1.11 b ii och 1.11 c ska tillämpas från och med den 10 juni 2009.Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.Utfärdad i Bryssel den [...]På rådets vägnarOrdförandeFINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT1. FÖRSLAGETS BENÄMNINGFörslag till rådets förordning (EG) nr .../2009 om ändring av förordning (EG) nr 1083/2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden med avseende på förenkling av vissa krav och med avseende på vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen2. BERÖRDA DELAR I DEN VERKSAMHETSBASERADE FÖRVALTNINGEN/BUDGETERINGENPolitikområde/verksamhet som berörs:Regionalpolitik: verksamhet 13.03Sysselsättning och socialpolitik: verksamhet 04.023. BERÖRDA BUDGETRUBRIKER3.1. Budgetrubriker (driftsposter och tillhörande poster för tekniskt och administrativt stöd (före detta B/A-poster)) – nummer och benämningDe nya åtgärderna i förslaget kommer att genomföras under 2009 och 2010 under följande budgetrubriker:- 04.0217 Konvergens (ESF)- 04.0219 Regional konkurrenskraft och sysselsättning (ESF)3.2. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå och påverka budgeten:För att stimulera genomförandet av sammanhållningsprogrammen föreslås det att förfarandena förenklas ytterligare så att gemenskapsmedlen kan användas i största möjliga utsträckning samtidigt som principen om sund ekonomisk förvaltning respekteras.En av de föreslagna åtgärderna kommer att påverka budgetmedlen direkt, nämligen att ansökningar om mellanliggande betalningar ersätts med 100 % under en begränsad tid (fram till slutet av 2010) för ESF-programmen, istället för att man tillämpar de (lägre) ersättningsnivåer som fastställts i de operativa programmen.Denna åtgärd skulle få finansiella konsekvenser för 2009 och 2010 års budgetar eftersom det krävs ytterligare betalningsbemyndiganden. Genom att ersättningsnivåerna höjs ökar kassaflödet, vilket skulle kunna bidra till en tidig mobilisering av medel till projekt som syftar till att bekämpa krisen och stödja dem som drabbats värst av krisen i EU.Analysen av tillgängliga betalningsbemyndiganden i 2009 års budget och budgetförslaget för 2010 visar att det skulle krävas sammanlagt ungefär 6,6 miljarder euro i extra medel för att kunna öka ersättningen till 100 % under 2009 och 2010 för ESF-programmen.3.3. Budgettekniska uppgifterBudgetrubrik | Typ av utgift | Nya | Bidrag från Eftaländer | Bidrag från ansökarländer | Rubrik i budgetramen |04.0217 | Icke-oblig. utg. | Diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | nr 1b |04.0219 | Icke-oblig. utg. | Diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | nr 1b |4. SAMMANFATTNING AV RESURSBEHOVEN4.1. Finansiella resurser4.1.1. Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndigandenAv tabellen nedan framgår de effekter de föreslagna åtgärderna förväntas ge under 2009 och 2010.Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)Typ av utgifter | Avsnitt nr | År n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 och följ-ande bud-getår | Totalt |Driftsutgifter[6] |Åtagandebemyndiganden | 8.1 | a | - | - | - | - | - | - | - |Betalningsbemyndiganden | b | 2,500 | 4,100 | - | - | - | -6,600 | 0,000 |Administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet[7] |Tekniskt och administrativt stöd | 8.2.4 | c | - | - | - | - | - | - | - |TOTALT REFERENSBELOPP |Åtagandebemyndiganden | a+c | - | - | - | - | - | - | - |Betalningsbemyndiganden | b+c | 2,500 | 4,100 | - | - | - | -6,600 | 0,000 |Administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet[8] |Personalutgifter och därtill hörande utgifter | 8.2.5 | d | - | - | - | - | - | - | - |Andra administrativa utgifter än personalutgifter och därtill hörande utgifter som inte ingår i referensbeloppet | 8.2.6 | e | - | - | - | - | - | - | - |Totala beräknade utgifter för åtgärdenTOTALA ÅTAGANDE-BEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | a+c+d+e | - | - | - | - | - | - | - |TOTALA BETALNINGS-BEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | b+c+d+e | - | - | - | - | - | - | - |Uppgifter om samfinansieringMiljoner euro (avrundat till tre decimaler)Samfinansierande part | År n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 och följande bud-getår | Totalt |........................ | f | - | - | - | - | - | - | - |TOTALA ÅTAGANDEBEMYN-DIGANDEN inklusive samfinansiering | a+c+d+e+f | - | - | - | - | - | - | - |4.1.2. Förenlighet med den ekonomiska planeringen( Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.( Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetramen.( Förslaget kan kräva tillämpning av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet[9] (dvs. flexibilitetsmekanismen eller revidering av budgetramen).4.1.3. Påverkan på inkomsterna( Förslaget påverkar inte inkomsterna.( Förslaget påverkar inkomsterna enligt följande:Anm. Alla närmare uppgifter om och kommentarer till den metod som används för att beräkna påverkan på inkomsterna ska redovisas i en separat bilaga.Miljoner euro (avrundat till en decimal)Före åtgärden [år n-1] | Situation efter åtgärden |Personal totalt (antal) | - | - | - | - | - | - |5. BESKRIVNING OCH MÅL5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång siktEftersom den tillfälliga ersättningsnivån på 100 % för ESF:s operativa program är knuten till stödmottagarnas faktiska utgifter kommer den att öka penningflödet till nationella, regionala och lokala myndigheter och stödmottagare, och samtidigt stimulera åtgärder för att bekämpa krisen och stödja de värst drabbade. Skillnaden mellan det belopp som betalats inom den 100-procentiga medfinansieringen och det belopp som beräknats med hjälp av den medfinansieringssats som anges i beslutet om det operativa programmet kommer inte att beaktas när kommissionen år 2011 återgår till en beräkning grundad på den medfinansieringssats som fastställts för programmet. Denna skillnad ska emellertid beaktas vid beräkningen av slutbetalningen och vid tillämpningen av artikel 79.1 i förordning (EG) nr 1083/2006.5.2. Mervärdet av en åtgärd på gemenskapsnivå – förslagets förenlighet med övriga finansiella instrument – eventuella synergieffekterEn större flexibilitet och en ökad likviditet kan bidra till att genomförandet av de operativa programmen bättre motstår de negativa konsekvenserna av konjunkturnedgången och till att stimulera tillväxten och sysselsättningen.Förslaget att höja ersättningsnivåerna under 2009 och 2010 kommer att bidra till att uppnå målen med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, nämligen att stimulera den ekonomiska tillväxten i EU:s regioner genom att bana väg för morgondagens arbetstillfällen och kompetens.5.3. Förslagets mål och förväntade resultat samt indikatorer för dessa inom ramen för den verksamhetsbaserade förvaltningenAtt reglerna för sammanhållningspolitiken förenklas ytterligare kommer att få positiva effekter på programmens genomförande i praktiken. En ökad flexibilitet tillgodoser medlemsstaternas behov av ett större handlingsutrymme.5.4. Metod för genomförande (preliminärt)Ange nedan hur åtgärden kommer att genomföras.ٱ Centraliserad förvaltningٱ Direkt av kommissionenٱ Indirekt genom delegering tillٱ genomförandeorganٱ sådana av gemenskaperna inrättade organ som avses i artikel 185 i budgetförordningenٱ nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltningٱ Delad eller decentraliserad förvaltningٱ Tillsammans med medlemsstaternaٱ Tillsammans med tredjeländerٱ Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka)6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING6.1. ÖvervakningssystemKommissionen kommer att inrätta ett övervakningsverktyg för att noggrant kunna kontrollera användningen av de extra anslagen till Europeiska socialfonden. För betalningsansökningar som lämnas in från och med den 1 januari 2011 gäller den vanliga medfinansieringssats som anges i beslutet om programmet.6.2. Utvärdering6.2.1. FörhandsutvärderingEftersom det på grund av det akuta läget krävs en mycket snabb reaktion har det inte gjorts någon förhandsutvärdering.6.2.2. Åtgärder som har vidtagits med anledning av interims- eller efterhandsutvärderingar (lärdomar som dragits av liknande åtgärder)Ej tillämpligt6.2.3. Bestämmelser om och tidsintervall för framtida utvärderingarEj tillämpligt7. Bestämmelser om bedrägeribekämpningEj tillämpligt8. NÄRMARE UPPGIFTER OM RESURSBEHOVEN8.1. Kostnader för förslaget fördelade på målÅtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)År n | År n + 1 | År n + 2 | År n + 3 | År n + 4 | År n+5 |Tjänstemän eller tillfälligt anställda (XX 01 01) | A*/AD | - | - | - | - | - | - |B*, C*/AST | - | - | - | - | - | - |Personal som finansieras genom art. XX 01 02 | - | - | - | - | - | - |Övrig personal som finansieras genom artikel XX 01 04/05 | - | - | - | - | - | - |TOTALT | - | - | - | - | - | - |8.2.2. Beskrivning av de arbetsuppgifter som åtgärden för med sig.Ej tillämpligt8.2.3. Beskrivning av hur behovet av personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna kommer att tillgodoses(Om fler än en källa anges ska uppgifter lämnas om hur många tjänster som härrör från var och en av källorna.)( Tjänster som för närvarande avdelats för att förvalta det program som ska ersättas eller förlängas.( Tjänster som redan har avdelats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för år n.( Tjänster som kommer att begäras i samband med nästa årliga politiska strategi/preliminära budgetförslag.( Tjänster som kommer att tillföras genom omfördelning av befintliga resurser inom den förvaltande avdelningen (intern omfördelning).( Tjänster som krävs för år n, men som inte planerats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för det berörda året.8.2.4. Övriga administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet (XX 01 04/05 – Utgifter för administration)Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)Budgetrubrik (nummer och benämning) | År n | År n + 1 | År n + 2 | År n + 3 | År n + 4 | År n+5 och följande budgetår | TOTALT |Övrigt tekniskt och administrativt stöd | - | - | - | - | - | - | - |- internt | - | - | - | - | - | - | - |- externt | - | - | - | - | - | - | - |Totalt tekniskt och administrativt stöd | - | - | - | - | - | - | - |8.2.5. Kostnader för personal och därtill hörande kostnader som inte ingår i referensbeloppetMiljoner euro (avrundat till tre decimaler)Typ av personal | År n | År n + 1 | År n + 2 | År n + 3 | År n + 4 | År n+5 och följande budgetår |Tjänstemän och tillfälligt anställda (XX 01 01) | - | - | - | - | - | - |Personal som finansieras genom artikel XX 01 02 (extraanställda, nationella experter, kontraktsanställda osv.) (ange budgetrubrik) | - | - | - | - | - | - |Totala kostnader för personal och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | - | - | - | - | - | - |Beräkning – Tjänstemän och tillfälligt anställdaI tillämpliga fall ska en hänvisning göras till punkt 8.2.1.Ej tillämpligtBeräkning – Personal som finansieras genom artikel XX 01 02I tillämpliga fall ska en hänvisning göras till punkt 8.2.1.Ej tillämpligt8.2.6. Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppetMiljoner euro (avrundat till tre decimaler) |År n | År n + 1 | År n + 2 | År n + 3 | År n + 4 | År n+5 och följande budgetår | TOTALT |XX 01 02 11 01 – Tjänsteresor | - | - | - | - | - | - | - |XX 01 02 11 02 – Konferenser och möten | - | - | - | - | - | - | - |XX 01 02 11 03 – Kommittémöten | - | - | - | - | - | - | - |XX 01 02 11 04 – Studier och samråd | - | - | - | - | - | - | - |XX 01 02 11 05 – Informationssystem | - | - | - | - | - | - | - |2 Andra administrativa utgifter, totalbelopp (XX 01 02 11) | - | - | - | - | - | - | - |3 Övriga utgifter av administrativ karaktär (specificera och ange budgetrubrik) | - | - | - | - | - | - | - |Totala administrativa utgifter, utom personalkostnader och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | - | - | - | - | - | - | - |Beräkning – Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppetEj tillämpligt [1] Artiklarna 4–5 i förordning (EG) nr 1080/2006 för Eruf respektive artikel 2 i förordning (EG) nr 1084/2006 för Sammanhållningsfonden.[2] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 397/2009 av den 6 maj 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1080/2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden vad gäller stödberättigande för investeringar i energieffektivitet och förnybar energi i bostäder (EUT L 126, 21.5.2009, s. 3).[3] EUT L 210, 31.7.2006, s. 1.[4] EUT L 126, 21.5.2009, s. 3.[5] EUT L 210, 31.7.2006, s. 25.[6] Utgifter som inte omfattas av kapitel xx 01 i avdelning xx.[7] Utgifter som omfattas av artikel xx 01 04 i avdelning xx.[8] Utgifter som omfattas av andra artiklar i kapitel xx 01 än artiklarna xx 01 04 och xx 01 05.[9] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.[10] Ytterligare kolumner kan läggas till vid behov, dvs. om åtgärdens löptid är längre än 6 år.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,23.9.2021
 COM(2021) 594 final
 2021/0304(NLE)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais Eorpaigh sa Chomhchoiste arna bhunú ag an gComhaontú um Tharraingt Siar Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann as an Aontas Eorpach agus as an gComhphobal Eorpach do Fhuinneamh Adamhach a mhéid a bhaineann le leasú a dhéanamh ar an gcinneadh lena mbunófar liosta de 25 dhuine atá toilteanach agus inniúil ar bheith ina gcomhaltaí ar phainéal eadrána faoin gComhaontú
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.Ábhar an togra
 Tá sé molta ag an gCoimisiún go mbunóidh an Chomhairle an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais sa Chomhchoiste a bunaíodh leis an gComhaontú maidir le Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann a bheith ag tarraingt siar as an Aontas Eorpach agus as an gComhphobal Eorpach do Fhuinneamh Adamhach (‘an Comhaontú um Tharraingt Siar’) ar bhonn cinneadh ón gComhchoiste lena leasaítear Cinneadh Uimh. 7/2020 lena mbunaítear liosta de 25 dhuine atá toilteanach agus inniúil ar bheith ina gcomhaltaí ar phainéal eadrána faoin gComhaontú um Tharraingt Siar.
 2.Comhthéacs an togra
 2.1.An Comhaontú maidir le Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann a bheith ag tarraingt siar as an Aontas Eorpach agus as an gComhphobal Eorpach do Fhuinneamh Adamhach
 Leagtar amach sa Chomhaontú um Tharraingt Siar na socruithe maidir le tarraingt siar rianúil na Ríochta Aontaithe as an Aontas agus as Euratom. Tháinig an Comhaontú um Tharraingt Siar i bhfeidhm an 1 Feabhra 2020.
 2.2.An Comhchoiste:
 Tá an Comhchoiste arna bhunú faoi Airteagal 164(1) den Chomhaontú um Tharraingt Siar comhdhéanta d’ionadaithe an Aontais agus na Ríochta Aontaithe. Tá an tAontas agus an Ríocht Aontaithe ina gcomhchathaoirligh air. In Iarscríbhinn VIII a ghabhann leis an gComhaontú um Tharraingt Siar, leagtar síos rialacha nós imeachta an Chomhchoiste. Tagann an Comhchoiste le chéile ar a laghad uair sa bhliain nó arna iarraidh sin don Aontas nó don Ríocht Aontaithe agus is de chomhthoiliú a shocróidh an Comhchoiste sceideal na gcruinnithe agus clár na gcruinnithe.
 Leagtar síos cúraimí an Chomhchoiste in Airteagal 164 den Chomhaontú um Tharraingt Siar agus orthu sin tá an méid seo a leanas go príomha:
 ·maoirseacht a dhéanamh ar chur chun feidhme agus ar chur i bhfeidhm an Chomhaontaithe go díreach nó trí obair na gcoistí speisialaithe a thuairiscíonn dó;
 ·cinntí agus moltaí a ghlacadh, lena n‐áirítear leasuithe ar an gComhaontú sna cásanna dá bhforáiltear ann;
 ·fadhbanna a chosc agus díospóidí a d’fhéadfadh teacht chun cinn maidir le léirmhíniú agus cur i bhfeidhm an Chomhaontaithe a réiteach.
 2.3.An gníomh atá beartaithe ag an gComhchoiste
 I gcomhréir le hAirteagal 171(1) den Chomhaontú um Tharraingt Siar, bhunaigh an Comhchoiste, faoi dheireadh na hidirthréimhse, liosta de 25 dhuine a bhí toilteanach agus inniúil ar bheith ina gcomhaltaí ar phainéal eadrána. De réir na habairte deiridh d’Airteagal 171(1), áiritheoidh an Comhchoiste freisin go gcomhlíonfaidh an liosta na ceanglais shonracha a bhunaítear leis an gComhaontú um Tharraingt Siar tráth ar bith.
 Is é is cuspóir don chinneadh atá beartaithe an liosta sin a thabhairt cothrom le dáta, ós rud é nach bhfuil na ceanglais arna mbunú ag an gComhaontú um Tharraingt Siar ina Airteagal 171(2) á gcomhlíonadh a thuilleadh ag duine de na headránaithe atá ar an liosta mar gheall ar cheapachán an duine sin ina chomhalta d’institiúid de chuid an Aontais.
 Beidh an cinneadh atá beartaithe ina cheangal ar na Páirtithe i gcomhréir le hAirteagal 166(2) den Chomhaontú um Tharraingt Siar. I gcomhréir le Riail 9 de na Rialacha Nós Imeachta, sonrófar i gcinntí arna nglacadh ag an gComhchoiste an dáta a dtiocfaidh siad i bhfeidhm.
 3.An seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais
 I gcomhréir leis an gComhaontú um Tharraingt Siar, bhunaigh an Comhchoiste liosta eadránaithe i gcás díospóid maidir le léirmhíniú an Chomhaontaithe um Tharraingt Siar, rud a tháinig i bhfeidhm an 1 Eanáir 2021.
 Ar an liosta sin, tá cúigear ar chomhaontaigh an tAontas agus an Ríocht Aontaithe i gcomhpháirt lena chéile go ngníomhódh an cúigear sin mar chathaoirligh ar an bpainéal eadrána. Ina theannta sin, tá 20 duine ar an liosta chun feidhmiú mar ghnáthchomhaltaí ar an bpainéal eadrána, deichniúr orthu a ainmnigh an tAontas agus deichniúr eile a ainmnigh an Ríocht Aontaithe.
 Ceapadh duine amháin ar liosta an Aontais de 10 comhalta den phainéal eadrána mar abhcóide ginearálta don Chúirt Bhreithiúnais ag tosú an 7 Deireadh Fómhair 2021. I gcomhréir le hAirteagal 171(2) den Chomhaontú um Tharraingt Siar, ní fhéadfaidh daoine atá ina gcomhaltaí, ina n‐oifigigh nó ina seirbhísigh eile de chuid institiúidí an Aontais a bheith ar an liosta agus, dá bhrí sin, ní mór é a leasú.
 Le hIarscríbhinn II a ghabhann le Cinneadh (AE) 2020/2232 ón gComhairle an 22 Nollaig 2020, bunaítear liosta ionadaithe d’iarrthóirí atá toilteanach agus inniúil ar bheith ina gcomhaltaí ar phainéal eadrána faoin gComhaontú agus ar féidir leis an Aontas teagmháil a dhéanamh leo de réir mar is gá nuair is gá don Chomhchoiste liosta na 25 dhuine a thabhairt cothrom le dáta i gcomhréir leis an abairt deiridh d’Airteagal 171(1).
 Ba cheart é a bheith mar sheasamh ag an Aontas, dá bhrí sin, tacú le cinneadh ón gComhchoiste a ghlacadh lena leasaítear a chinneadh féin lena mbunaítear liosta de 25 dhuine atá toilteanach agus inniúil ar bheith ina n‐eadránaithe faoin gComhaontú, trí ionadú a dhéanamh ar an duine nach gcomhlíonann an ceanglas maidir le bheith ina eadránaí le hiarrthóir ón liosta ionadaithe.
 4.Bunús dlí
 In Airteagal 218(9) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (CFAE) déantar foráil maidir le cinntí lena mbunófar ‘na seasaimh a ghlacfar thar ceann an Aontais i gcomhlacht arna chur ar bun le comhaontú nuair a iarrtar ar an gcomhlacht sin gníomhartha a ghlacadh a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo, seachas gníomhartha lena bhforlíonfar nó lena leasófar creat institiúideach an chomhaontaithe.’
 Is éard atá sa chinneadh a iarrtar ar an gComhchoiste a ghlacadh seasamh a bheidh le glacadh thar ceann an Aontais i gcomhlacht arna chur ar bun le comhaontú, nuair a iarrtar ar an gcomhlacht sin gníomhartha a ghlacadh a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo. Beidh an gníomh atá beartaithe ina cheangal ar dhlí na bPáirtithe i gcomhréir le hAirteagal 166(2) den Chomhaontú.
 Leis an ngníomh atá beartaithe ní fhorlíontar ná ní leasaítear creat institiúideach an Chomhaontaithe.
 Dá bhrí sin, is é Airteagal 218(9) CFAE bunús dlí nós imeachta an chinnidh atá beartaithe.
 Is é is cuspóir agus inneachar don ghníomh atá beartaithe seasamh an Aontais a bhunú a mhéid a bhaineann le liosta na ndaoine atá toilteanach agus inniúil ar bheith ina gcomhaltaí ar phainéal eadrána faoin gComhaontú um Tharraingt Siar. Is ar Airteagal 50(2) den Chonradh ar an Aontas Eorpach a bunaíodh tabhairt i gcrích an Chomhaontaithe.
 Dá bhrí sin, is é Airteagal 50(2) den Chonradh ar an Aontas Eorpach ba cheart a bheith i mbunús dlí an chinnidh atá beartaithe, i gcomhar le hAirteagal 218(9) CFAE.
 5.Foilsiú an ghnímh atá beartaithe
 Ós rud é gurb é is cuspóir don chinneadh ón gComhchoiste leasú a dhéanamh ar liosta na ndaoine atá toilteanach agus inniúil ar bheith ina gcomhaltaí de phainéil eadrána faoin gComhaontú um Tharraingt Siar, is iomchuí cinneadh an Chomhchoiste a fhoilsiú in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh tar éis a ghlactha.
 2021/0304 (NLE)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais Eorpaigh sa Chomhchoiste arna bhunú ag an gComhaontú um Tharraingt Siar Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann as an Aontas Eorpach agus as an gComhphobal Eorpach do Fhuinneamh Adamhach a mhéid a bhaineann le leasú a dhéanamh ar an gcinneadh lena mbunófar liosta de 25 dhuine atá toilteanach agus inniúil ar bheith ina gcomhaltaí ar phainéal eadrána faoin gComhaontú
 TÁ COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar an Aontas Eorpach, agus go háirithe Airteagal 50(2) de,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 218(9) de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 De bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)Tugadh i gcrích an Comhaontú maidir le Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann a bheith ag tarraingt siar as an Aontas Eorpach agus as an gComhphobal Eorpach do Fhuinneamh Adamhach (‘an Comhaontú um Tharraingt Siar’) le Cinneadh (AE) 2020/135 ón gComhairle
 1
 agus tháinig sé i bhfeidhm an 1 Feabhra 2020.
 (2)De bhun Airteagal 171(1) den Chomhaontú um Tharraingt Siar, agus faoi dheireadh na hidirthréimhse a leagtar amach sa Chomhaontú um Tharraingt Siar, bhunaigh an Comhchoiste liosta de 25 dhuine atá toilteanach agus inniúil ar bheith ina gcomhaltaí ar phainéal eadrána. Ní mór don Chomhchoiste a áirithiú go ndéanfaidh an liosta na ceanglais sin a chomhlíonadh tráth ar bith.
 (3)De bhun Airteagal 171(2) den Chomhaontú um Tharraingt Siar, ar an liosta sin, ní bheidh daoine atá ina gcomhaltaí, ina n‐oifigigh nó ina seirbhísigh eile d’institiúidí an Aontais, de rialtas Ballstáit nó de rialtas na Ríochta Aontaithe.
 (4)Duine de na daoine ar an liosta a mhol an Aontas, ceapadh é ina Abhcóide Ginearálta sa Chúirt Bhreithiúnais agus dá bhrí sin ní chomhlíonann sé a thuilleadh na ceanglais maidir le bheith ina eadránaí faoin gComhaontú um Tharraingt Siar.
 (5)Dá bhrí sin, is gá an duine sin a ionadú le hiarrthóir ó liosta ionadaithe na n‐iarrthóirí atá toilteanach agus inniúil ar bheith ina gcomhaltaí de phainéal eadrána de chuid an Aontais faoin gComhaontú um Tharraingt Siar, faoi mar atá in Iarscríbhinn II de Chinneadh (AE) 2020/2232 ón gComhairle an 22 Nollaig 2020.
 (6)Is iomchuí an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais sa Chomhchoiste a bhunú,
 TAR ÉIS AN CINNEADH SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 An seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais sa Chomhchoiste arna bhunú le hAirteagal 164(1) den Chomhaontú um Tharraingt Siar a mhéid a bhaineann le leasú a dhéanamh ar an liosta de 25 dhuine atá toilteanach agus inniúil ar a bheith ina gcomhaltaí ar phainéal eadrána faoin gComhaontú um Tharraingt Siar, is ar an dréacht‐Chinneadh ón gComhchoiste atá i gceangal leis an gCinneadh seo a bheidh an seasamh sin bunaithe.
 Airteagal 2
 Foilseofar Cinneadh an Chomhchoiste in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 Airteagal 3
 Is chuig an gCoimisiún a dhírítear an Cinneadh seo.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 (1)
 Cinneadh (AE) 2020/135 ón gComhairle an 30 Eanáir 2020 maidir le tabhairt i gcrích an Chomhaontaithe maidir le Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann a bheith ag tarraingt siar as an Aontas Eorpach agus as an gComhphobal Eorpach do Fhuinneamh Adamhach (Téacs atá ábhartha maidir le LEE) (IO L 29, 31.1.2020, lch. 1).
 ---documentbreak---
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,23.9.2021
 COM(2021) 594 final
 IARSCRÍBHINN
 a ghabhann leis an
 Togra le haghaidh Cinneadh ón gComhairle
 maidir leis an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais Eorpaigh sa Chomhchoiste arna bhunú ag an gComhaontú um Tharraingt Siar Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann as an Aontas Eorpach agus as an gComhphobal Eorpach do Fhuinneamh Adamhach a mhéid a bhaineann le leasú a dhéanamh ar an gcinneadh lena mbunófar liosta de 25 dhuine atá toilteanach agus inniúil ar bheith ina gcomhaltaí ar phainéal eadrána faoin gComhaontú
 IARSCRÍBHINN
 CINNEADH Uimh. [...]/2021 ÓN gCOMHCHOISTE ARNA BHUNÚ LEIS AN gCOMHAONTÚ MAIDIR LE RÍOCHT AONTAITHE NA BREATAINE MÓIRE AGUS THUAISCEART ÉIREANN A BHEITH AG TARRAINGT SIAR AS AN AONTAS EORPACH AGUS AS AN gCOMHPHOBAL EORPACH DO FHUINNEAMH ADAMHACH
 an ...
 lena leasaítear Cinneadh Uimh. 7/2020 lena mbunaítear liosta de 25 dhuine atá toilteanach agus inniúil ar bheith ina gcomhaltaí de phainéal eadrána faoin gComhaontú
 TÁ AN COMHCHOISTE,
 Ag féachaint don Chomhaontú maidir le Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann a bheith ag tarraingt siar as an Aontas Eorpach agus as an gComhphobal Eorpach do Fhuinneamh Adamhach
 1
 (‘an Comhaontú Um Tharraingt Siar’), agus go háirithe Airteagal 171(1) agus (2) de,
 De bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)De bhun Airteagal 171(1) den Chomhaontú um Tharraingt Siar, bhunaigh an Comhchoiste liosta de 20 dhuine a bheidh toilteanach agus inniúil ar bheith ina ngnáthchomhaltaí ar phainéal eadrána, faoi dheireadh na hidirthréimhse a leagtar amach faoin gComhaontú sin, Ní mór don Chomhchoiste a áirithiú go ndéanfaidh an liosta na ceanglais a chomhlíonadh tráth ar bith.
 (2)De bhun Airteagal 171(2) den Chomhaontú um Tharraingt Siar, ar an liosta sin, ní bheidh daoine atá ina gcomhaltaí, ina n‐oifigigh nó ina seirbhísigh eile d’institiúidí an Aontais, de rialtas Ballstáit ná de rialtas na Ríochta Aontaithe.
 (3)Duine de na daoine atá ar an liosta a mhol an tAontas, ceapadh é ina chomhalta d’institiúid de chuid an Aontais agus dá bhrí sin ní chomhlíonann sé a thuilleadh na ceanglais maidir le bheith ina eadránaí faoin gComhaontú um Tharraingt Siar.
 (4)Is gá, dá bhrí sin, duine eile a chur in ionad an duine sin. ,
 TAR ÉIS AN CINNEADH SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 An liosta de ghnáthchomhaltaí Phainéal Eadrána an Chomhaontaithe um Tharraingt Siar don Aontas faoi mar atá sé in Iarscríbhinn I a ghabhann le Cinneadh Uimh. 7/2020 ón gComhchoiste, leasaítear mar seo a leanas é:
 Cuirtear Ezio PERILLO in ionad Tamara ĆAPETA.
 Airteagal 2
 Tiocfaidh an Cinneadh seo i bhfeidhm an lá tar éis lá a ghlactha.
 Arna dhéanamh i/in/sa...,
 Thar ceann an Chomhchoiste
 Na Comhchathaoirligh
 (1)
 IO L 29, 31.1.2020, lch. 7.


type: caselaw

text:
 7.6.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 222/10
 Achomhairc arna thabhairt an 17 Feabhra 2022 ag Helene Hamers i gcoinne bhreithiúnas na Cúirte Ginearálta (an Chéad Dlísheomra) an 21 Nollaig 2021 i gCás T-159/20, Hamers v Cedefop
 (Cás C-111/22 P)
 (2022/C 222/18)
 Teanga an cháis: an Ghréigis
 Páirtithe
 Iarratasóir: Helene Hamers (ionadaithe: Vasileios Spiridon Christianos, Alexandros Politis agus Michail Rodopoulos, Dlíodóirí)
 Páirtí eile sna himeachtaí:: An Lárionad Eorpach um Fhorbairt na Gairmoiliúna (Cedefop)
 An t-ordú atá á lorg
 —
 Breithiúnas na Cúirte Ginearálta an 21 Nollaig 2021 a chur ar neamhní go páirteach, i gcás T-159/20, Hemmers v Cedefop, EU:T:2021:913,
 —
 a mhéid is gá, an cás a tharchur ar ais chuig an gCúirt Ghinearálta le haghaidh breithiúnais,
 —
 a ordú do Cedefop na costais a íoc.
 Saincheisteanna dlí arna maíomh
 Is é ábhar an bhreithiúnais atá faoi achomharc ná an damáiste a bhain don iarratasóir de dheasca gníomhartha agus neamhghníomhartha Cedefop roimh, le linn agus tar éis imeachta coiriúil náisiúnta a thabhairt chun críche os comhair údaráis bhreithiúnacha na Gréige, a bhaineann le rialtacht agus dlisteanacht dámhachtana conarthaí poiblí ó Cedefop chuig tríú páirtithe sa tréimhse ó 2001 go 2005.
 Cuireann an t-achomharcóir dhá fhoras achomhairc i láthair agus áitítear an méid seo a leanas i dtaca leis an mbreithiúnas atá faoi achomharc:
 Ar an gcéad dul síos, i míreanna 55 go 61 agus i mír 83, rinneadh earráid dlí maidir le léirmhíniú Airteagal 41(1) de Chairt um Chearta Bunúsacha an Aontais Eorpaigh (“an Chairt”) toisc, murab ionann agus an méid a chinn an Chúirt Ghinearálta ar na míreanna sin, ar thaobh amháin, níor bhain an t-iarratasóir leas as scrúdú neamhchlaonta a rinne Cedefop agus, ar an taobh eile, níor réitigh an cinneadh ó Choiste Achomhairc Cedefop an locht ar chinneadh an 3 Iúil 2019. Ag an am céanna, ar na cúiseanna thuasluaite, níor thug an Chúirt údar cuí do na pointí thuas.
 Ar an dara dul síos, i mír 65 agus i míreanna 68 go 75 agus 83, rinne an Chúirt Ghinearálta earráid dlí ina léirmhíniú maidir le toimhde na neamhchiontachta ar a raibh an t-iarratasóir ag brath faoi Airteagal 48(1) den Chairt, rud a athneartaíodh mar shárú ar phrionsabal an chomhair dhílis i gcomhréir le hAirteagal 4(3) den Chonradh ar an Aontais Eorpaigh. Ag an am céanna, ar na cúiseanna thuasluaite, thug an Chúirt cúiseanna neamhleora leis na pointí thuas.


type: wikipedia

text:
Die evangelische Dorfkirche Ladeburg ist ein Feldsteinquaderbau des 13. Jahrhunderts mit einem vierfach gestaffelten Grundriss, der Apsis, eingezogenen Chor, Langhaus und Turm umfasst. Der Turm besteht jedoch aus Backstein und wurde erst 1853 im Rahmen einer umfassenden Überformung hinzugefügt, ebenso der sakristeiähnliche Anbau auf der Südseite des Chors. Die Kirche liegt auf dem dreieckigen Dorfanger neben dem Dorfpfuhl inmitten der kreuzförmigen Dorfanlage.
 Besonderheiten
 Die Dorfkirche von Ladeburg ist für die Dorfkirchenforschung von ganz besonderem Interesse, und zwar aus drei Gründen:
 Die Apsis ist nicht wie üblich halbrund, sondern fünfseitig und damit einzigartig auf dem Barnim. Da die Apsis beim Umbau mit gleichartig aussehendem Feldsteinmauerwerk aufgestockt wurde, läge der Verdacht nahe, dass sie insgesamt erst 1853 erbaut worden wäre. Da jedoch im nahe liegenden Zepernick ebenfalls eine (heute nicht mehr bestehende) fünfseitige Apsis nachgewiesen werden kann, ist sie offenbar in ihrer fünfseitigen Form ursprünglich.
 Die Kirche war ursprünglich eine Chorturmkirche, die einzige auf dem Barnim und mit der Dorfkirche Grünow (bei Angermünde) die beiden einzigen Bauten dieses Grundrisstyps östlich der Elbe. Anders als sonst üblich steht bei der Chorturmkirche der Turm nicht westlich des Langhauses, sondern – quasi entgegengesetzt – auf den Mauern des Chors. Wegen dieses völlig ungewohnten Aussehens trug das Dorf noch im 19. Jahrhundert den Namen „Verkehrt Ladeburg“ (ebenso wie auch „Verkehrt Grünow“). Die Turmgeschosse oberhalb des Chors wurden beim Umbau 1853 abgetragen; stattdessen wurde der Backsteinturm an der üblichen Westseite erbaut (vielleicht auch um den als diskriminierend empfundenen Dorfnamen „Verkehrt Ladeburg“ loszuwerden).
 Diese beiden Besonderheiten werfen die Frage nach den Gründen ihrer Einzigartigkeit auf. Es liegt die Frage nahe, ob sie etwas über die Herkunft der Erbauer verraten, die sie möglicherweise als Vorbild hätten mitbringen können. Der Ortsname ist unstrittig von Ladeburg Kr. Anhalt-Zerbst (ca. 3 km nördlich von Leitzkau) übernommen worden, was eine einleuchtende Beziehung darstellt. Es gibt heute in Deutschland keinen anderen Ort gleichen Namens. Beide Ladeburgs liegen also im prinzipiell chorturmlosen Gebiet östlich der Elbe.
 Angesichts von 13 möglichen Grundrisstypen stellt sich immer wieder die Frage, welche Gründe die Bauherren bewogen haben mögen, für ihr Dorf gerade diesen Grundrisstyp auszuwählen. In Ladeburg bestünde wegen der Eindeutigkeit der Ortsnamensübertragung und der Seltenheit des Grundrisstyps die „einmalige“ Gelegenheit des Nachweises, dass tatsächlich, wie oft behauptet, die Herkunft der Erbauer (Bauleute, Siedler, Lokator oder Grundherr) dabei eine Rolle gespielt haben. Jedoch war die Dorfkirche von Ladeburg bei Leitzkau ursprünglich ein siebenachsiger Hau- und Bruchsteinsaalbau mit Westquerturm, der also weder eingezogenen Chor noch Apsis besaß (und der auf dem Barnim am ehesten Parallelen zu Beiersdorf, Neuenhagen und Batzlow hätte). Die Herkunft der Erbauer kann also nicht die Rolle gespielt haben, die ihr oft zugeschrieben wird. Immerhin ist anzunehmen, dass diese in diesem Fall aus dem Raum zwischen Harz, Thüringer Wald und Erzgebirge gekommen sind, wo die Chorturmkirche der häufigste Grundrisstyp ist.
 Ursprungsbau ein „askanischer Wehrturm“?
 In der Dorfkirche Ladeburg sind wiederholt Ausstellungen gezeigt worden, die als Besonderheit herausstellten, dass die Kirche als Anbau an einen älteren „askanischen Wehrturm“ entstanden sei. Mangels schriftlicher Nachrichten kann diese Hypothese nur auf der zutreffenden Beobachtung beruhen, dass die Chorwände über ein ungewöhnliches dickes Mauerwerk verfügen (um einen ursprünglich vorhandenen Turm zu tragen).
 Offenbar in Unkenntnis des östlich der Elbe äußerst seltenen Grundrisstyps „Chorturmkirche“ ist dem Urheber der Hypothese zur Erklärung nichts Naheliegenderes eingefallen, als einen „Wehrturm“ aus der frühen askanischen Siedlungsphase zu behaupten. Dazu beigetragen haben werden überkommene Vorstellungen von der askanischen Siedlungsgeschichte, früher „Ostkolonisation“, heute „hochmittelalterlicher Landesausbau in der Germania Slavica“ genannt (vgl. Problematische heimatkundliche Vorstellungen über Dorfkirchen). Beispiele:
 Willy Hoppe (1925): „Um die Wende des 12. und 13. Jahrhunderts war der Teltow noch ein slawisches Gebiet (...) Allmählich drang also der Deutsche in das Land ein. Er mußte natürlich auf seiner Hut sein und sich, ähnlich wie wir es bei unseren afrikanischen Kolonien getan haben, militärisch sichern. (...) Daher nutzte man ein Bauwerk inmitten des Dorfes auch für militärische Zwecke aus: die Kirche.“
 Vor diesem Hintergrund hatte Werner Gley (1926) eine „Etappenstraße“ von Berlin über Blumberg, Werneuchen, Beiersdorf, Heckelberg und Hohenfinow nach Oderberg behauptet, wo mit der Errichtung einer Burg 1214 durch die Askanier erstmals ihre Präsenz auf dem Barnim deutlich wird. Hans Mundt (1932) hat zwar den Begriff der „Etappenstraße“ (im Sinne von Nachschubstraße) relativiert, führt aber aus: „Sucht man nach einer Verbindung, die militärischen Zwecken dient, so kann diese nur von Spandau über Bernau nach Oderberg gegangen sein.“
 Diese hätte dann von Bernau über Heckelberg und Hohenfinow gehen müssen. Obwohl Ladeburg zu weit nördlich dieser Straße liegt, hat offenbar die Hypothese der „Etappenstraße“ zur Hypothese des „askanischen Wehrturms“ als Sicherung einer Straßenverbindung beigetragen, wenn auch nicht schon in den 30er Jahren, sondern erst in den 80ern, als schon deutlich andere Vorstellungen von der weniger militärisch bestimmten Siedlungsgeschichte bestanden.
 Der gravierendste Einwand gegen die Hypothese eines „Wehrturms“ ist der Umstand, dass es für einen Feldsteinquaderturm mit quadratischem Grundriss kein einziges Vergleichsbeispiel gäbe:
 Die ersten bekannten Steingebäude auf dem Barnim sind die (Feldstein-)Kirchen, die zwischen 1250 und 1280 errichtet wurden. Es handelt sich nicht nur um Dorfkirchen, sondern auch um städtische Pfarrkirchen (Bernau, Biesenthal, Strausberg usw.). Lediglich in Altlandsberg wurden Dendrodaten von 1241 und 1249 gefunden. Ein „askanischer Wehrturm“ zur Sicherung einer Straßenverbindung in der Frühphase der askanischen Aufsiedlung (ab 1214) müsste jedoch älter sein als 1240.
 Die ersten bekannten steinernen Wehrtürme stehen in Berlin-Spandau (Juliusturm, 1. Hälfte des 13. Jahrhunderts laut Dehio) und Stolpe bei Angermünde („Grützpott“, „wohl 13. Jahrhundert“ laut Dehio). Diese Türme sind aber rund, bei weitaus größerem Durchmesser.
 Bei Türmen auf quadratischem Grundriss mit Wehrfunktion könnte allenfalls an adelige Wohntürme gedacht werden, wie sie aus archäologischen Funden in Berlin-Tempelhof (14. Jahrhundert) und Berlin-Rosenthal (2. Hälfte des 13. Jahrhunderts) bekannt sind. Bei ihnen bestand laut erforschten Vergleichsbeispielen aber nur das Untergeschoss aus Feldstein, die Obergeschosse jedoch aus Fachwerk.
 Schließlich: Es gibt keinerlei Hinweis auf einen nachträglichen Anbau von Apsis und Langhaus an den Turm: Das Mauerwerk ist gleichartig, und Baunähte sind nicht erkennbar.
 Literatur
 Otto Koch: Aus der Geschichte der Domdörfer Zepernick und Ladeburg. Schönow 1936.
 Weblinks
 Routen der Romanik in Berlin und Brandenburg – Dorfkirche Ladeburg
 Anmerkungen
 Ladeburg
 Baudenkmal in Bernau bei Berlin
 Ladeburg
 Ladeburg, Dorfkirche
 Ladeburg
 Ladeburg
 Ladeburg, Dorfkirche