text:
Burundi on merepiirita riik Kesk-Aafrikas ekvaatorist veidi lõunas. Burundi piirneb Rwanda, Kongo DV ja Tansaaniaga. Riik asub lõunalaiuste 2o 30' S ja 4o 30’ S ning idapikkuste 28o 50' E ja 30o 53' 30" E vahel.
 Asukoha tõttu ja territooriumi kuju järgi nimetatakse Burundit ka Aafrika südameks.
 Riigi pindala on 27 834 km2, rahvaarv 9 511 130 (juuli 2010, hinnang).
 Piir ja mõõtmed
 Burundi piirneb põhjas Rwanda (290 km), kirdes ja läänes Kongo DV-ga (233 km) ning lõunas, edelas ja idas Tansaaniaga (451 km). 24 km piirist Tansaaniaga läbib Tanganjika järve.
 Burundi, Kongo DV ja Rwanda piiri kolmikpunkt asetseb Tanganjika järve mediaanjoonel. Kolmikpunkti Rwanda ja Tansaaniaga määravad Mwibu ja Kagera jõe voolunõvad. Tanganjika järvest idas on piir märgitud jõgede ja piiripostidega.
 Merepiir puudub, aga piir Kongo Demokraatliku Vabariigiga kulgeb suurelt osalt läbi Tanganjika järve.
 Praegune Burundi ja Tansaania vaheline piir on määratud Inglise-Belgia protokolliga Tanganjika-Urundi piiri täpse kindlaksmääramise ja demarkeerimise kohta 5. augustist 1924. Selle järgi jäi Bugufi Briti mandaadi alla. Aastal 1934 lepiti kokku veeõigustes.
 Burundi ja Rwanda vaheline piir kulgeb läänest itta Rusizi ja Kagera jõe vahel. Suurem osa piirist kulgeb mööda jõgesid, millest põhilised on Ruhwa jõgi (Ruwa, Luhwa), Kanyaru jõgi (Akanyaru) ja Kagera jõgi. Samuti läbib piir Cohoha ja Rweru järve. Osa piirist moodustavad jõgedevahelised sirglõigud. Pole teada, et Burundi ja Rwanda vahel oleks piiriposte. Piiri määras kindlaks Ruanda-Urundi asekindralkuberneri määrus 14. augustist 1949 nr 21/258.
 Rusizi jõe määrasid oma alade piiriks Belgia ja Saksamaa 11. augustil 1910 allkirjastatud leppega. Aastal 1924 määras Belgia ja Suurbritannia vaheline protokoll Tanganjika ja Rwanda-Urundi piiri kohal, kus praegu on Burundi, Rwanda ja Tansaania piiri kolmikpunkt Mwibu ja Kagera voolunõvade liitumiskohal. Pärast Esimest maailmasõda anti Kisaka ehk Kissaga ringkond (praegu Gisaka ringkond) Rwanda kirdeosas lühikeseks ajaks Briti mandaadi alla, et saaks rajada läbi Briti alade raudtee Ugandasse. Samuti anti Bugufi piirkond Ruvuvu ja Kagera jõe vahel praegusest Burundi-Tansaania piirist läänes Tanganjika osaks.
 Burundi pindala on 27 834 km2 või 25 680 km2 (umbes pool Eesti pindalast).
 Loodus
 Burundi asetseb Aafrika suurte järvede ja riftiorgude vööndis.
 Suurem osa Burundist asub Kibara vöös.
 Pinnamood
 Burundi on suuremalt jaolt mägine, enamasti kiltmaa, mille kõrgus merepinnast on 1400–1900 m. Kiltmaa keskmine kõrgus on 1450 m. Läbi Burundi kulgeb Niiluse ja Kongo jõgikonna vaheline veelahe.
 Burundi lääneosas on põhja–lõunasuunaline Mweri ahelik, mille keskmine kõrgus merepinnast on 2000–2500 m. Selles ahelikus on ka riigi kõrgeim tipp, mis on eri andmetel Karonja mägi (üle 2760 m , teistel andmetel 2685 m), Mweri mägi (2670 m) või Heha mägi (2670 m). Mweri ahelik on Kesk-Aafrika murrangu perifeerne osa, mis on kerkinud. Piirkonnas on rida piklikke ahelikke ja palju üle 2500 m kõrgusi massiive. Mweri ahelikust idas on rida 1500–2000 m kõrgusi kiltmaid.
 Tansaania piirini idas laskuvad mäenõlvad laugjalt. Idas on Mosso nõgu, kirdes Bugesera nõgu ja Bwery piirkonna tasandik.
 Lääne poole langevad nõlvad järsult. Seal on Rusizi jõe ja Tanganjika järve vahelised kitsad madalikud, mis moodustavad Burundi madalaima osa (alla 1000 m). Need tasandikud on osa Aafrika murranguvööndist (Ida-Aafrika riftivööndist). Riigi madalaim maismaaosa ja ainus madal tasandik on 780–1000 m kõrgusel paiknev Imbo tasandik kitsa ribana riigi läänepiiril. Rusizi jõgi suubub Tanganjika järve, mille pind asub umbes 770 m kõrgusel merepinnast. Ka Tanganjika järv asub alangus. Nõlvad langevad ka lõuna poole. Kiltmaa kaguserva kõrval on veel üks kõrgem piirkond, mille nõlv laskub järsult Kumoso nõkku.
 Kliima
 Burundi asub lähisekvaatoriaalses kliimavöötmes, nii et õhutemperatuur aasta jooksul peaaegu ei muutu. Troopikakuumuse teeb mõõdukamaks suur kõrgus. Aasta keskmine õhutemperatuur sõltub kõrgusest üle merepinna: Rusizi jõe äärsel tasandikul ja Tanganjika järve rannikualadel on see +23 °C (sealhulgas Bujumburas, kus see on nii jaanuari kui ka juuli keskmine temperatuur), veelahkmel +16...+17 °C.
 Sademed on aasta lõikes ebaühtlaselt jaotunud. Sademete hulk on piirkonniti oluliselt erinev, 500–2000 mm aastas. Keskmine aastane sademete hulk Burundis on 825 mm. Riigi kirdeosas on sademeid keskmisest veidi rohkem. Lääne mägedes sajab rohkem kui ida kiltmaal. Veelahkmel on aasta keskmine sademete hulk 1300–1600 mm, kiltmaadel umbes 1200 mm, Rusizi jõe äärsel tasandikul 750–1000 mm ümber, Tanganjika järve ääres umbes 750 mm.
 Eristub neli aastaaega: pikk kuiv aastaaeg kestab juunist augusti või septembrini, lühike vihmaperiood septembrist või oktoobrist novembrini või detsembrini, lühike kuiv aastaaeg detsembrist jaanuarini ning pikk vihmaperiood veebruarist või märtsist maini.
 Veestik
 Läbi Tanganjika järve kulgeb osa piirist Kongo DV-ga. Burundile kuulub järve põhjaosa idapool (8% järvest). Põhjapiiril on Cohoha järv ja Rweru järv, Kirundo provintsis on ka Rwihinda järv. Mägedes on palju väikesi järvi.
 Mweri ahelik on veelahe Kongo ja Niiluse jõgikonna vahel. Sealt algabki Niiluse lähtejõgi Kagera, mis saab alguse Ruvuvu ja Nyabarongo jõe ühinedes Gitega linna lähedal. Rusizi jõgi voolab Kivu järvest Tanganjika järve ning moodustab osa Burundi ja Kongo DV piirist. Suuremate jõgede seas on veel Ruhwa ja Kanyaru põhjapiiril, põhja poolt Tanganjika järve suubuv Mpanda, Niiluse lättejõeks loetav Ruvyironza, kagupiiril voolav Maragarazi ning osalt idapiiri moodustav Rumpungwe.
 Burundi jõed on lühikesed ja kärestikulised ning aasta läbi veerohked. Veetase muutub aasta jooksul sõltuvalt sademete režiimist.
 Soid oli enne põuda üle 120 000 hektari, üle 5% riigi piirkonnast. Orupõhjad on sageli soised. Akyanyary jõe ja selle lisajõgede ääres on suured turbarabad. Suur osa soodest on juba põlluharimiseks kuivendatud.
 Taimestik
 Varem oli Burundi ala kliima niiskem ning Burundi ala oli üleni kaetud ekvatoriaalse vihmametsaga. Praegu kasvavad looduslikud metsad peaaegu ainult mäenõlvadel ja moodustavad 2000. aasta andmetel 4% riigi territooriumist (varem 46,3%). Kaks suuremat mägimetsaala on lõunas Bururi provintsis (Bururi looduskaitseala) ja põhjas Kibira rahvuspargis. Kibira metsaala jätkub Rwandas Nyungwe metsa rahvuspargina. Tanganjika järve ääres Kigwena looduskaitsealal on veel säilinud madalama ala vihmametsa.
 Küngaste nõlvadel kasvavad madalad hõrendikud. Vihmavarjusarnaselt laiuva võraga akaatsiad, lühter-piimalilled, õlipalmid, jaanikaunapuud ja astelpõõsastikud varju praktiliselt ei anna. Need "heledad metsad" (miombo) soodustavad rohttaimede kasvu, kuid kaitsevad mulda halvasti otseste päikesekiirte ja paduvihmade eest. Seetõttu laguneb huumus kiiresti ja toitaineid uhutakse mullast välja, esineb mullaerosioon. Riigi kiltmaaosa on osaliselt kaetud sekundaarse, kohati pargisavanniga.
 Looduslik taimkate on idas ja kagus enamasti mosaiik Ida-Aafrika igihaljast põõsastikust ja sekundaarsest akaatsiapuudega rohumaast. Läänes on Aafrika mägikooslused; läänepoolsetel nõlvadel on üleminekuvihmamets. Imbo tasandikul on dummpalmi-akaatsiapuistud (Rusizi tasandikul) ja miombopuupuistud (Tanganjika järve kaldal).
 Põlluharimise survel on looduslik taimkate (lehtmetsad ja puissavann) kiirelt kadumas. Suurem osa maast on põllu- või karjamaa. Sekundaarne, inimtekkeline savann on kohati ülekarjatatud.
 Loomad
 Loomastik on rikkalik: elevandid, lõvid, leopardid, jõehobud, krokodillid, pühvlid, tüügassead, laanesead, jõesead, paavianid ja antiloobid. Imetajaid on 107 liiki. Palju on madusid, sisalikke ja linde.
 Jõehobud, vesiantiloobid ja arvukalt linnuliike elavad Tanganjika järve ja Rusizi jõe vahelistel märgaladel.
 Endeemseid linnuliike ei ole. Peaaegu 3/4 Tanganjika järve ihtüofaunast on endeemid.
 Šimpans ja hüäänkoer on eriti ohustatud liigid imetajate seas.
 Loodusvarad
 Burundis leidub maavaradest niklimaaki (suurel hulgal), uraani, haruldaste muldmetallide oksiide, koobaltit, vaske, vanaadiumimaaki (varud on ühed rikkalikumad maailmas) ja tinamaaki. Leidub ka kulda ja plaatinat (viimast veel ei kaevandata), samuti fosforiiti, turvast ja kaoliini. Tanganjika järve all ja Rusizi jõe orus on naftat (ei ole kasutusele võetud). Maavarad ei ole hästi kaardistatud.
 Burundis on ka head põlluharimise ja karjakasvatuse ning hüdroenergia tootmise võimalused. 140 km2 Burundi territooriumist on niisutatav.
 Maakasutus on järgmine (2008):
 põllumaa 35,0%
 mitmeaastased kultuurid 15,2%
 mitmeaastased rohumaad 35,0%
 metsad ja põõsastik 6,8%
 muu 7,9%
 Suure rahvastikutiheduse tõttu napib maad. Seetõttu on maa välja kurnatud ning on tekkinud sotsiaalsed ja poliitilised pinged, mis on muu hulgas viinud hutude ja tutside vaheliste veriste kokkupõrgeteni.
 Looduskaitse
 Burundis on kolm rahvusparki: Kibira, Rusizi ja Ruvubu rahvuspark.
 Kuni 1980. aastateni puudusid seadused looduskaitsealade kohta. Sellest ajast saadik on moodustatud 8 uut kaitseala. Nende koguarv on nüüd 13 ja nad katavad 5% riigi territooriumist.
 Säilinud troopilistest metsadest on kaitse all 18%.
 Looduskaitset korraldab Maakasutus-, Turismi- ja Keskkonnaministeeriumile alluv Institut National pour L'Environnement et la Conservation de la Nature (INECN; varasema nimega Institut National pour la Conservation de la Nature (INCN)), mis juhib rahvusparke, looduskaitsealasid ja loodusmälestisi ning korraldab bioloogilise mitmekesisuse ja looduskaitse alast uurimistööd.
 Keskkonna seisund
 Keskkonnale avaldab tugevat survet suur ja kiiresti kasvav rahvastikutihedus.
 Maa nappuse tõttu on hakatud harima järske õhukese mullakihi ja vähese viljakusega suure erosiooniohuga mäenõlvu, mis on intensiivse põlluharimise ja sagedaste tugevate vihmade tõttu erodeerunud. Tegu on ühe suurema erosiooniprobleemiga maailmas.
 Põlluharimine on jõudnud ka madalatele märgaladele, kus kuivendamine ning vee saastumine mäenõlvadelt pärineva aleuriidi ja saviga hävitavad väärtuslikke ökosüsteeme. Enamikku soid haritakse oskamatult, mistõttu mõned kuivavad ära. Riik ei hoolitse märgalade säilimise eest.
 Suur osa algsetest metsadest on põllumaa laienemise ja puidu varumise tõttu hävinud.
 Et puitu pole enam võtta, on kütteks hakatud kasutama õlgi jm kultuurtaimede jääke. See on mulla viljakust veelgi vähendanud.
 Maal on puhas vesi normaalselt kättesaadav umbes 49% elanikele.
 Pärismaisest loomastikust ja taimestikust on vähe järel. Näiteks elevandid ja gorillad on Burundis välja surnud. Algne looduslik elustik on säilinud ainult Kibira ja Ruvubu rahvuspargis ja võib-olla mõnel väikesel metsakaitsealal.
 Sümbolid ja tähised
 Burundil on riigilipp, riigivapp ja riigihümn "Burundi bwacu".
 Autode eraldusmärk on BU.
 Üladomeen on .bi.
 Rahvastik
 Demograafilised näitajad
 Rahvaarv
 1. juuli 2010 seisuga oli Burundi arvestuslik rahvaarv 9 863 117, kusjuures mehi oli 49,5% ja naisi 50,5%.
 Rahvaarvu prognoos 2020. aastaks on 10,318 miljonit.
 Rahvaarv on olnud:
 1950: 2,5 miljonit
 1975: 3,7 miljonit
 2000: 6,5 miljonit
 2005: 7,4 miljonit
 2007: 8 390 505 (1.6.2007; arvestuslik rahvaarv; mehi 49,6%, naisi 50,4%)
 Sündimus ja suremus
 Burundile on iseloomulik väga suur sündimuse üldkordaja (41,43 promilli, teistel andmetel 33,3 promilli) ja väike suremuse üldkordaja (9,87 promilli, teistel andmetel 12,9 promilli), mistõttu on ka loomuliku iibe üldkordaja väga suur (vastavalt 31,56 või 20,4 promilli). Aastatel 1995–2000 oli sündimuse üldkordaja keskmiselt 39,7 promilli ja suremuse üldkordaja keskmiselt 17,4 promilli.
 Imikusuremus on suur (63,38, teistel andmetel 98,3 surma 1000 elussünni kohta).
 Keskmine eluiga on väike (58,29 aastat, sealhulgas meestel 56,65 aastat ja naistel 59,98 aastat, teistel andmetel vastavalt 50,3 aastat, meestel 48,8 ja naistel 51,7 aastat). Aastal 2000 oli see meestel 44,6 ja naistel 47,3 aastat. Keskmine eluiga tõuseb. Eluiga mõjutavad malaaria, leetrid, gripp, kiiresti levinud AIDS ja teised haigused, suurest rahvastiku tihedusest ja maanappusest tingitud halvad elutingimused ning kodusõda, massimõrvad, põgenikevood ja alatoitlus.
 Vanuseline struktuur
 Laste osakaal rahvastikus on 46,3%, täiskasvanute osakaal 51,2% ja vanurite osakaal 2,5% (teistel andmetel vastavalt 37,9%; 59,3% ja 2,8%).
 Ränne
 Väljaränne on märkimisväärne.
 Asustus
 Rahvastiku keskmine tihedus on üle 300 inimese ruutkilomeetril: Burundi on naaberriigi Rwanda kõrval üks kõige tihedamini asustatud maid Aafrikas.
 Linnaelanike osakaal on vaid 10%. Suuremad linnad on Bujumbura (374 766 elanikku), Muyinga (100 624), Ruyigi (46 082), Makamba (26 549), Gitega (24 932), Rutana (24 756), Ngozi (24 367), Bururi (22 173), Muramvya (21 864), Kayanza (20 722).
 Linnastumine jätkub.
 Vaata ka
 Burundi linnade loend
 Etniline koosseis
 Umbes 85% elanikest on hutud, umbes 14% tutsid ja ülejäänutest on enamik pügmeede hulka kuuluvad batvad ehk tvaad. Tutsid on traditsiooniliselt kontrollinud sõjaväge ja valitsust. Põliselanikud on batvad; hutud ja tutsid immigreerisid 14–15. sajandil. Burundi hutude, tutside ja batvate koondnimetus on rundid.
 Burundis elab ka umbes 3000 eurooplast ja 2000 lõuna-aasialast.
 Võrreldes Rwandaga on Burundis etnilised rühmad rohkem segunenud.
 Keeled
 Ametlikud keeled on rundi ja prantsuse keel, kuigi kõneldakse ka suahiili keelt (kaubanduskeel).
 Religioon
 67% või 80% rahvast on kristlased, sealhulgas 62% või 65% on katoliiklased ja 5% või 14% protestandid, sealhulgas anglikaanid. 23 protsenti või 19% on põlisusundite järgijad ja 8–10% või umbes 1,6% on muslimid.
 Katoliku kirikul on Burundis peapiiskop ja kolm piiskoppi.
 Inimareng
 Inimarengu indeks oli 2007. aastal 0,384 (see andis 169. koha maailmas).
 Riik
 Riigikord
 Riigi ametlik nimi on Burundi Vabariik (Republika y'u Burundi), ametlik lühivorm on Burundi.
 Riik iseseisvus 1. juulil 1962. Rahvuspüha on iseseisvuspäev 1. juuli.
 1992. aasta 13. märtsi põhiseadus nägi ette pluralistliku süsteemi. 6. juunil 1998 hakkas kehtima üleminekupõhiseadus, mis suurendas Rahvuskogu ja nägi ette kaks asepresidenti.
 Õigussüsteem põhineb Saksamaa ja Belgia tsiviilkoodeksil. Rahvusvahelise Kohtu kohustuslikku jurisdiktsiooni ei tunnustata.
 Kõik täiskasvanud on valimisõiguslikud.
 Burundi on presidentaalne vabariik. Riigipea ja täitevvõimu juht on president (2005–2020 Pierre Nkurunziza). President valitakse 2004/2005. aasta üleminekupõhiseaduse järgi üldistel valimistel 5 aastaks; esimese presidendi pärast üleminekuaega valis Rahvuskogu 2005. President on ka valitsusjuht ja tal on kaks asepresidenti. Üks asepresidentidest peab olema hutu, teine tutsi.
 Parlament oli varem ühekojaline Rahvuskogu (Assemblée Nationale), nüüd kahekojaline. Rahvuskogus oli varem 81 kohta, kuid 1998. aasta üleminekupõhiseaduse kohaselt (1998) suurenes see 121-le. Selle valis rahvas 5 aastaks. Valimissüsteem oli võrdeline. Ülemkoda on Senat, millel on 49 kohta. Neist 34 valib etniliselt tasakaalustatud valijameestekogu 17 provintsis. Alamkoda Rahvuskogu koosneb nüüd vähemalt 100 liikmest (pärast 2005. aasta valimisi valib rahvas 5 aastaks. Valimissüsteem on võrdeline. Kummaski kojas peab olema vähemalt 30% naisi. Rahvuskogus on hutude ja tutside proportsioon 60:40; kolm kohta on ette nähtud batvatele.
 President nimetab Ministrite Nõukogu. 60% ministritest peavad olema hutud ja 40% tutsid. Vähemalt 30% valitsuse liikmetest peavad olema naised.
 Kõrgeim kohtuorgan on ülemkohus (Cour Suprême). Esimese astme kohtud on 17 provintsikohust ja 123 väiksemat külakohust. On ka kolm apellatsioonikohust. Peale selle on kaubanduskohus, töökohus ja halduskohus. Uue põhiseaduse järgi rajatakse vabamat kohtusüsteemi; kodusõja tagajärjel on kohtusüsteem lakanud funktsioneerimast. Seadustiku koostamisel on eeskuju võetud Saksamaalt ja Belgialt.
 Põhiseadus
 Alates 1966. aasta põhiseadusest on Burundi vabariik ja unitaarriik.
 "Üleminekupõhiseadusteks" on nimetatud 1998. aasta, 2001. aasta ja 2004/2005. aasta põhiseadust.
 Pealinn
 Burundi pealinn on Gitega.
 Märtsis 2007 kuulutas Burundi president välja, et riigi uueks pealinnaks kavatsetakse teha riigi suuruselt teine linn Gitega, mille asukoht riigi keskel võimaldab elanikke paremini teenindada. Uueks pealinnaks nimetati Gitega 2019. aastal, senise pealinna Bujumbura asemel.
 Haldusjaotus
 Burundi koosneb 18 provintsist:
 Bubanza provints
 Bujumbura Mairie provints
 Bujumbura Rurali provints
 Bururi provints
 Cankuzo provints
 Cibitoke provints
 Gitega provints
 Karuzi provints
 Kayanza provints
 Kirundo provints
 Makamba provints
 Muramvya provints
 Muyinga provints
 Mwaro provints
 Ngozi provints
 Rumonge provints
 Rutana provints
 Ruyigi provints
 Poliitika
 Tihe asustus ja maanappus on tinginud sotsiaalseid ja poliitilisi pingeid, mis on viinud vägivaldsete kokkupõrgeteni hutude ja tutside vahel. Etnilised vastuolud on olnud riigi poliitilises elus domineerival kohal.
 Riigivalitsemine on olnud väga ebastabiilne, sagedased on olnud riigipöörded ja kodusõjad.
 Parteid
 Mitmeparteisüsteem kehtestati 1998. Põhilised üleriiklikud parteid on:
 FRODEBU (Rinne Demokraatia Eest Burundis): põhiliselt hutude partei, mida juhib Jean Minani
 UPRONA (Rahvuslik Ühtsus- ja Progressipartei): põhiliselt tutside partei, mida juhib Luc Rukingama.
 Teisi parteisid ja rühmitusi:
 PARENA (Rahvusliku Taastamise Partei; tutsid)
 ABASA (Burundi Rahvuslik Liit Päästmiseks, tutsid, liider Jean-Baptiste Bagaza)
 PRP (Rahva Lepitamise Partei, tutsid)
 CNDD/FDD (Rahvuslik Nõukogu Demokraatia Kaitseks, mis koosneb praegu kahest rühmast, hutud)
 PALIPEHUTU (Partei hutu rahva vabastamiseks, hutud)
 FROLINA/FAP (Rinne Burundi Rahvuslikuks Vabastamiseks/Rahva Relvajõud, hutud).
 Märtsis 1992 legaliseeritud opositsiooniparteide seas on
 ABASA
 Burundi Sotsialistlik Partei (PSB)
 RADDES (Koondumine Demokraatia ja Majandusliku ja Sotsiaalse Arengu Eest; esimees Cyrille Sigejeje
 PARENA
 PRP
 Poliitiliseks survegrupiks on ka lõdvalt organiseeritud tutsi vabatahtlikud võitlejad.
 Osalemine rahvusvahelistes organisatsioonides
 Burundi riigipühad
 1. jaanuar – uusaasta
 5. veebruar – ühtsuspäev
 1. mai
 taevaminemispüha
 1. juuli – iseseisvuspäev
 15. august – Maarja uinumispüha
 13. oktoober – Rwagasore päev
 21. oktoober – Ndadaye päev
 1. november – pühakutepäev
 28. november – Vabariigi päev
 25. detsember – jõulupüha
 Riigikaitse
 Burundi kaitsejõududesse kuulus 2006. aastal 35 000 inimest. Poolsõjaväeliste üksuste koosseisus on 31 000 inimest.
 Majandus
 Majanduse üldnäitajad
 Burundi on loodusvarade poolest vaene merepiirita riik, üks maailma kümnest vaesemast riigist.
 Majanduses on ülekaalus põllumajandus, selle osa sisemajanduse kogutoodangust umbes 35% ja hõivatus on üle 90% rahvastikust. Majandus ja eksport on põllumajandusest tugevas sõltuvuses.
 Sekundaarne sektor on madala arengutasemega.
 Burundi sisemajanduse kogutoodang on väga väike: sisemajanduse kogutoodang ostujõupariteedi järgi on 2009. aasta andmetel 3,245 miljardit USA dollarit. Selle põhjuste seas on etniliste põhjustega kodusõjad, mille tagajärjel hukkus üle 200 000 inimese ning üle 48 000 inimese põgenes Tansaaniasse ja 140 000 elanikku kolis riigi sees.
 Burundi rahvamajanduse kogutoodang inimese kohta on 105 USA dollarit (2007).
 Riigis on suur korruptsioon, hariduse kättesaamatus (kahest lastest ainult üks käib koolis) ning HIV ja AIDS, mis on peaaegu igal täiskasvanul. Riigis on toidu, ravimite ja elektri nappus.
 Elatist hangitakse põhiliselt traditsioonilisel viisil. Raske on toime tulla, rääkimata tulu saamisest.
 Põlluharimisest, karjakasvatusest, metsandusest ja kalapüügist saadakse 33,4% sisemajanduse kogutoodangust, nende arvele tuleb umbes 90% ekspordist ning need hõivavad 93,6% tööjõust (2009). Viimastest enamik on naturaalmajanduslikud talunikud, kellest 90% on naised. Tööstuse osa SKT-s on 20,7% ja hõivatud 2,3%, teeninduse osa on 45,9% ja hõivatud 4,1% rahvastikust.
 1990ndate algul alanud kodusõda kahjustas Burundi majanduslikku arengut tunduvalt. Turvalisuse puudumise tõttu vähenesid investeeringud mäendusse ning langes tööstus- ja põllumajandustoodang. Olukorda halvendasid veelgi 1990ndate teisel poolel kehtestatud rahvusvahelised majandussanktsioonid. Need olid suunatud peamiselt tutsidest koosneva linnaeliidi vastu, kuid koos sõjaga tõid nad kaasa suure majanduslanguse. Tekkis importkaupade nappus ja väljavedu raskenes, kuigi sanktsioonide mõju leevendas salakaubandus. Sõda naaberriigis Kongo DV-s 1990. aastate keskel tõi kaasa kaupade, sealhulgas mäendussaaduste illegaalse väljaveo sealt Burundi kaudu.
 Kodusõda halvendas tunduvalt Burundi majanduslikku ja sotsiaalset olukorda. 1990ndate keskel elas umbes 60% rahvastikust absoluutses vaesuses (enne kodusõja algust 1993 umbes 30%). Umbes 15% rahvastikust põgenes riigist; see vähendas tunduvalt toidu tootmist ning suurendas alatoitlust.
 Aastatel 2004–2006 kasvas Burundi SKT igal aastal umbes 4% võrra. Poliitiline stabiilsus ja kodusõja lõpp parandasid abi saamise võimalusi, kasvas äriaktiivsus. Vaeste inimeste suur osakaal, madal haridustase ning juriidilise süsteemi ja võimu nõrkus võivad viia majandusreformide läbikukkumiseni. Burundi sõltub jätkuvalt välisabist.
 Peamised eksportkaubad on kohv (valdav ekspordiartikkel) ning tee, mis annavad 90% valuutatulust. Ekspordi osakaal SKT-s on väga väike. Ekspordi maht ja tulud sõltuvad ilmastikust ja maailmaturu kohvi- ja teehindadest. Kohvikaubandust kontrollivad tutsid.
 Burundi on liitunud Ida-Aafrika Ühendusega, mis võib parandada riigi kaubandussidemeid.
 Burundi majandus on väga sõltuv välisabist, sealhulgas otsesest eelarvetoetusest. Peamised doonorid on Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa ja Jaapan. Abi osutavad ka Euroopa Liit ja teised rahvusvahelised organisatsioonid. Aastal 1986 hakati Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondiga sõlmitud lepingu alusel ellu viima programmi majanduse struktuuri mitmekesistamiseks, et vähendada Burundi sõltuvust kohviekspordist.
 Põllumajandus
 Burundi on kivine maa, kus inimesed elatuvad naturaalmajanduslikust põlluharimisest või karjakasvatusest. Umbes 90% töötajatest on tegev põllumajanduses. Põllumajandus moodustab umbes 50% rahvuslikust kogutoodangust.
 Maaharimine
 Peamine kaubanduslik põllukultuur ja eksportartikkel on kohvipuu (kohvioad moodustavad 90% ekspordist). Kohvi kasvatavad hutud, töötlevad ja turustavad aga tutsid. Kaubaks kasvatatakse ka teepõõsast ja puuvilla. Oma tarbeks kasvatatakse ube, maniokki, maisi, riisi, bataati, jamssi, maapähkleid, hernest ja sorgot. Kasvatatakse ka banaane, soja, aafrika õlipalmi ja suhkruroogu. Jamssi, maniokki, riisi, bataati ja ube kasvatatakse madalamatel nõlvadel. Kõrgemal kasvatatakse hirssi, nisu ja otra.
 Toidu tootmine on maa nappuse ja mulla viljakuse vähenemise tõttu katastroofiliselt vähenenud.
 Tähtsamad ekspordikultuurid on kohv ja tee. 1980ndate lõpus muutus oluliseks ekspordiartikliks puuvill, kuid 1990ndate keskel selle tootmine langes järsult. Ka suhkrut jääb ekspordiks veidi üle. Suurema osa kohvist moodustab araabika. Kohvi kasvatab umbes miljon väiketalupoega. 2000. aastal moodustas kohv umbes 70% riigi ekspordituludest, tee umbes 25%. Tootmine, eriti kohvitootmine on 1990. aastate algusest tugevasti kõikunud, põhjuseks kodusõda ja maailmaturuhindade kõikumine. 1990ndate teisel poolel kahjustasid kohvi tootmist ka majandussanktsioonid, kuigi kohvi veeti välja ka salakaubana. 1999. aastal moodustasid kohvitulud veel ainult 30 miljonit USA dollarit. Peale sõja vähendas tootmist ka põud.
 Karjakasvatus
 Väheviljakaid alasid kasutatakse karjamaadena, kus peetakse kodukitsi, lambaid, veiseid. Karjatamise intensiivsus on suur. Karjamaad katavad umbes kolmandiku riigi pindalast. Veiseid ja kitsi kasvatatakse liha- ja piimaloomadena. Kasvatatakse ka sigu. Tootlikkus on väike. 1990ndate alguses olid ka nahad tähtis ekspordiartikkel. Sõda kahjustas ka karjakasvatust.
 Metsandus
 Metsad on maanappuse ja puiduga kütmise tõttu väheseks jäänud.
 Kalandus
 Tanganjika järv on kalarikas. Seal toimub palju väikekalapüüki, millel pole rahvamajanduslikku tähtsust. 1990ndatel vähenes kalapüük sõja tõttu tunduvalt. Kala püütakse ka teistest veekogudest.
 Tööstus
 Tööstusettevõtteid on vähe. Peamiselt töötlevad nad puuvilla ja kohvi või toodavad tarbekaupu. Vähesel määral töödeldakse puitu.
 Kohalik turg võimaldab põhiliselt ainult kohaliku tooraine töötlemist sisetarbimiseks. Tööstuse arengut pärsib kaugus sadamatest. Seda on pidurdanud ka 1990. aastate kodusõda ja majandussanktsioonid.
 Koos Kongo DV-ga on rajatud hüdroelektrijaam Rusizi jõele. Burundi impordib elektrienergiat rohkem kui ekspordib.
 Burundi rikkalikud maavarad on põhiliselt kasutusele võtmata. Mõnesid neist saaks kasutada põllumaa viljakuse tõstmiseks. Takistuseks on olnud muu hulgas väljaveosadamate kaugus ja vähene julgeolek. Toodetakse mingil määral kulda, volframit ja kolumbiit-tantaliiti. Suur osa väljaveetavast kullast pärineb Kongo DV-st ja Tansaaniast. Paljud kaevandamise projektid peatas 1990. aastate kodusõda.
 Transport
 Kaubandust takistavad halvad transpordiolud.
 Raudteid ei ole. 1987. aastal esitleti plaani ühendada Burundi ja Rwanda raudteega, mis viib Mombasast (Keenia) Kampalasse (Uganda) ja Kigomasse (Tansaania); neid ei ole ellu viidud.
 Maanteede võrk on tihe, kuid nad on halvad.
 Põhiosa ekspordist käib läbi Bujumbura, suundudes Kigoma-Ujiji (Tansaania sadama Tanganjika järve ääres) kaudu mööda raudteed Tansaania peamisse sadamasse Dar es Salaami või Kalemie järvesadama (Kongo DV) kaudu mööda raudteed ja jõgesid Matadisse.
 Suurimas linnas Bujumburas on Bujumbura rahvusvaheline lennujaam.
 Väliskaubandus
 Tähtsamad ekspordiartiklid on kohv, tee ja suhkur.
 Burundil on suur väliskaubanduse defitsiit. Ta sõltub tähtsaimast ekspordiartiklist kohvist; 1980ndate lõpust on tähtis tuluallikas ka tee.
 Tähtsaimad eksporditurud on Suurbritannia ja Saksamaa.
 Tähtsamad impordimaad on Belgia, Prantsusmaa, Sambia ja Tansaania.
 Väliskaubandust pärsib meresadamate kaugus ja vajadus transiidiks kolmandate riikide kaudu. Tähtsamad väliskaubandussadamad on Dar es Salaam Tansaanias (1400 km Bujumburast) ja Mombasa Keenias (2000 km Bujumburast). Kaubad liiguvad üle järve Tansaaniasse ja vähesel määral Kongo DV-sse ning maitsi Rwanda ja Uganda kaudu Keeniasse. 1990. aastate keskel kehtestatud sanktsioonide tõttu naaberriikide poolt kasutas Burundi teisi teid, eriti Sambia kaudu Durbanisse (Lõuna-Aafrika Vabariik).
 Valuuta
 Valuuta rahaühik Burundi frank (valuutakood BIF). See jaguneb 100 santiimiks.
 Ajalugu
 Maa esmaasukad olid praegu valitseva seisukoha järgi batvate ehk tvaade esivanemad.
 Hiljutise ajani valitses arvamus, et sajandeid tagasi vallutasid riigi kõigepealt hutud (4.–7. sajandil pKr), siis tutsid (14.–17. sajandil), kusjuures viimased saabusid kahe lainena praeguse Etioopia või Egiptuse alalt, ning viimastest moodustusid kaks omavahel vaenujalal olevat tutside rühma; pärast tutside saabumist kujunes ka ühine rundi keel. See seisukoht kujunes 19. sajandi lõpul. 1990ndate algul levis seisukoht, et hutude ja tutside vahel puuduvad etnilised erinevused ning need postuleeriti alles koloniaalajal. Uuema seisukoha järgi on need kaks rühma algselt nimetatud erineva sotsiaalse staatuse järgi (tutsi tähendab 'veisterikas' ja hutu 'allutatud') ning pärast nimede saamist hakkasid need rühmad eralduma, omavahelised abielud muutusid harvaks ja nõnda kujunes erinev genofond, mis avaldub ka välimuses. On olemas ka arvamus, et hutud ja tutsud võivad küll olla eri päritolu, kuid praegune grupikuuluvus ei ole etnilise iseloomuga.
 Burundi oli 16. sajandil kuningriik (Burundi kuningriik). Burundi kuningas (mwami) oli 300 tutside sugukonnast koosneva ülikkonna (gwana) eesotsas. Ülikud nõudsid põlluharijatelt ja karjakasvatajatelt andamit või maksu. Kohalikul tasandil olid ülikud kuningast üsna sõltumatud. Õigused kuningaseisusele olid ainult neljal sugukonnal: Bataga sugukonnal (kuninganimi Mutaga), Bezi sugukonnal (kuninganimi Mwezi), Bambutsa sugukonnal (kuninganimi Mwambutsa) ja Batare sugukonnal (kuninganimi Ntare). Ülikkonnast allpool olid tavalised tutsid. Ainult tutsidel oli õigus omada maad ja veiseid. Hutud, kes moodustasid alama seisuse, harisid maad. Arvukate segaabielude tõttu hutude ja tutside vahel kujunes etniline kuuluvus sajandite pikku eluhoiaku küsimuseks: karjakasvatajaid peeti tutsideks, põlluharijaid hutudeks. Mõlemad kõnelesid rundi keelt.
 18. sajandil kindlustasid tutsidest kuningad oma võimu maa, tootmise ja jaotamise üle, arendades välja ubugabire süsteemi: elanikud olid kuninga kaitse all ning pidid selle eest maksma andamit ja jätma maa kuninga valdusse.
 19. sajandil pidid Burundi elanikud end kaitsma Ida-Aafrika orjakaubanduse eest: Aafrika idarannikult tulnud araablastest orjakaupmehed pidasid orjajahti.
 Euroopa maadeuurijad ja misjonärid külastasid seda piirkonda juba 1856. Esimesed nimeliselt teada olevad eurooplased, kes praeguse Burundi alal viibisid, olid Richard Francis Burton ja John Hanning Speke. Niiluse lätteid otsides jõudsid nad Tanganjika järveni. Neile järgnesid 1871 Henry Morton Stanley ja David Livingstone. Järgmistena tulid 1879 misjonärid valgete isade ordust; aastal 1881 süüdistati neid sõpruses orjakaupmeestega ning kohalikud tapsid nad.
 Kongo konverentsil määrati Burundi ala 8. novembril 1884 Saksamaa mõjupiirkonda. Esialgu sakslased maad ei hõivanud. Aastal 1885 määrati kindlaks piir Kongoga, 1886 Briti aladega. Aastal 1892 käis austerlane Oscar Baumann maal, mis moodustas Ruanda-Urundi ala Saksa Ida-Aafrika koosseisus. Alles 1896 saabusid esimesed saksa sõdurid ja misjonärid. Rajati sõjaline jaam Usumbura (praegu Bujumbura linn).
 Aastal 1899 sai Burundi alast osa Ruanda-Urundi protektoraadist Saksa Ida-Aafrika koosseisus; pealinnaks sai Usumbura. Saksa koloniaalvõimud valitsesid maad kohaliku kuninga ja aadlike abiga. Kuni 1906 moodustas Burundi ala sõjaväelise ringkonna, hiljem oli ta tsiviilhalduse all.
 Aastal 1916 okupeerisid Ruanda-Urundi protektoraadi Esimese maailmasõja käigus Belgia väed. Versailles' rahuga anti Burundi ala 28. juunil 1919 Belgiale. Aastal 1923 andis Rahvasteliit Belgiale mandaadi Ruanda-Urundi üle, mis hõlmas tänapäeva Rwanda ja Burundi territooriumi. Belglased haldasid seda ala kaudselt, toetudes ülikkonnale, milles domineerisid tutsid. Aastal 1924 keelustas Belgia igasuguse orjanduse. Alates 1925. aastast valitseti Burundi ala Kongost.
 Pärast Teist maailmasõda sai Ruanda-Urundist 13. detsembril 1946 ÜRO hooldusterritoorium Belgia halduses. 1948 lubas Belgia tekkida võistlevatel parteidel. Kohalikel valimistel võitsid 1953 hutude parteid, piirkondlikel valimistel tutside parteid. See viis tutside ja hutude võõrdumiseni, sest viimased tundsid end endiselt rõhututena. Alates septembrist 1959 loodi arvukalt parteisid, mis järgisid etnilisi või sugukonnapiire. Erandiks oli tutsi printsi Louis Rwagasore juhitud partei Liit Rahvusliku Progressi Eest (UPRONA), mille juhtkonna seas oli nii tutsisid kui ka hutusid. Teine suurem partei oli Kristlik-Demokraatlik Partei, mida toetas Belgia. Novembris 1959 puhkesid hutude ja tutside vahel suured rahutused, mille belglased alla surusid.
 Kevadel 1961 sai maa autonoomse ajutise valitsuse Joseph Cimpaye juhtimisel (Joseph Cimpaye valitsus), milles osalesid paljud parteid. 26. septembril 1961 toimusid ÜRO järelevalve all esimesed parlamendivalimised; UPRONA sai selge võidu. Uueks peaministriks sai prints Louis Rwagasore. Juba 13. oktoobril 1961 mõrvas peaministri, kes oli abielus hutuga, kreeka päritolu palgamõrvar Ioannis Kageorgis. Mõrva tellimises süüdistati Kristlik-Demokraatlikku Parteisse kuulunud Batare sugukonna liikmeid; nad hukati avalikult jaanuaris 1963. UPRONA lõhenes etnilisel alusel. Uueks valitsusjuhiks sai 20. oktoobril 1961 Tare sugukonna tutsi André Muhirwa, kes jäi sellele ametikohale 1963. aastani, nii et temast sai iseseisva Burundi esimene peaminister.
 6. juunil 1962 otsustas ÜRO anda iseseisvus Rwandale ja Burundile eraldi. 1. juulil 1962 iseseisvusid Rwanda Vabariik ja Burundi Kuningriik. Burundis tekkis konstitutsiooniline monarhia tutsi kuninga Mwambutsa IV juhtimisel, mis nägi ette hutude ja tutside võrdse esindatuse võimu juures.
 1. juulil 1962 lõhenes valitsuspartei rivaalitsevateks rühmitusteks. Monrovia rühm koosnes mõõdukatest läänemeelsetest tutsidest ja hutudest hutu Paul Mirerekano juhtimisel, Casablanca rühm radikaalsetest tutsidest. Esialgu pääses mõjule Monrovia rühm, kust tulid peaministrid André Muhirwa ning 18. juunist 1963 Pierre Ngendandumwe. Kui kuningas Mwambutsa IV viis läbi nelja hutust ministri vabastamise, astus Ngendandumwe peaministri ametist tagasi. Ta asendati radikaalse tutsi Albin Nyamoyaga, kes moodustas 6. aprillil 1964 uue valitsuse. Nyamoya loobus oma eelkäijate läänemeelsest poliitikast ning toetus Hiina Rahvavabariigile. Tekkisid piiritülid Kongo DV-ga. Kui detsembris leiti suuremal hulgal Hiina päritolu relvi, kaotas Nyamoya kuninga usalduse. 8. jaanuaril 1965 vabastati ta ametist. Tema asemele nimetati tema eelkäija Ngendandumwe, kelle aga 15. jaanuaril mõrvas rühm radikaalseid tutsisid. Kuningas nimetas uueks peaministriks UPRONA esimehe Joseph Bamina. 10. mail 1965 toimusid esimesed parlamendivalimised pärast iseseisvuse väljakuulutamist. UPRONA saavutas 64% häältega veenva võidu. Radikaalne tutside Rahvapartei sai 30% häältest ning läks UPRONA-ga konfrontatsioonile. Hoolimata valmisvõidust sundis kuningas hutust peaministri Bamina tagasi astuma. 24. juulil kuulutas kuningas välja erakorralise seisukorra. Uueks valitsusjuhiks sai 13. oktoobril 1965 kuninga erasekretär, Bezi sugukonda kuulunud tutsi Léopold Biha. Nii radikaalsed tutsid kui ka võimust ilma jäetud hutud üritasid oktoobris 1965 riigipööret. Tutsidest koosnev armee tappis seoses sellega üle 5000 hutu, sealhulgas endise valitsusjuhi Bamina ja UPRONA endise esimehe Mirerekano. Diskrediteeritud kuningas suundus Euroopasse. Riik oli kodusõja äärel. 24. märtsil 1966 määras kuningas regendiks prints Charles Ndizeye. Tegeliku võimu pärast riigis võitlesid armee ülemjuhataja Michel Micombero ja prints Charles Ndizeye.
 8. juulil 1966 kukutas kuningas Mwambutsa tema poeg prints Charles Ndizeye (Ntare V) ja põhiseaduse kehtivus peatati. 11. juulil 1966 sai Biha asemel valitsusjuhiks Michel Micombero Ntare V asus troonile 1. septembril.
 Esimene Vabariik
 28. novembril 1966, kui kuningas viibis välismaal, kukutas ta veretu riigipöördega peaminister kapten Michel Micombero, kes kuulutas välja vabariigi ja enda selle presidendiks. Michel Micomberost sai esimene Burundi Vabariigi president. Seda loetakse Esimese Vabariigi alguseks. Ühtlasi kaotati peaministri ametikoht. Tegelikult tekkis sõjaväeline režiim. Micombero oli Rahvusliku Revolutsiooninõukogu (kaotati 1968) eesotsas.
 Mõne aastaga kõrvaldas Micombero kõik hutud juhtivatelt kohtadelt sõjaväes, politseis ja halduses. Septembris 1969 tekid viimased sõjaväkke jäänud hutudest ohvitserid riigipöördekatse. See ebaõnnestus ning detsembris 1969 hukati 23 inimest. Micombero toetus üha enam oma kodukandi tutsidele ning pahandas sellega teisi tutside sugukondi. Aastal 1971, pärast Revolutsiooni Ülemnõukogu asutamist, kõrvaldati juhtivatelt positsioonidelt viimased mõõdukad tutsid. Loodud 30-kohalisse organisse kuulus veel vaid kaks hutude esindajat ja kaks ganwa esindajat.
 Kui Ntare V 30. märtsil 1972 teadmata põhjusel (oletused ulatuvad tema julgeoleku ja isikliku amnestia kinnitusest vägivaldse röövimiseni) Ugandast kodumaale naasis, ta arreteeriti. 16. aprillil algas pärast hutude massilist arreteerimist hutude mäss. 29. aprillil vabastas Micombero kogu oma valitsuse ning valitseva partei esimehe ning võttis riigi täielikult enda kontrolli alla. Bujumburas puhkesid rahutused. Micombero pooldajad mõrvasid Ntare V tema maamajas, kus ta vahi all viibis. 6. mail sai Micombero endale ustavate vägede abil mässust jagu. Kõik 450 armeesse jäänud hutut mõrvati. Armee mõrvas järgnenud kuudel 100 000 – 250 000 hutut. Samal ajal hukkus kättemaksuaktsioonide käigus 3000 – 10 000 tutsit. Kogu hutude eliit oli 1973. aasta keskpaigaks surnud või eksiilis. Sajad tuhanded burundilased põgenesid. Rahutused jätkusid 1960. aastate lõpus ja 1970. aastate alguses. Püüdes võita USA poolehoidu, süüdistas valitsus, milles domineerisid tutsid, hutudest mässajaid poolehoius kommunismile, kuid see pole usutavalt tõendatud.
 Juulis 1972 taastas president peaministriga valitsuse. 15. juulist 1972 oli radikaalne tutside liider Albin Nyamoya veel kord peaminister. 11. juulil 1974 peatas Micombero põhiseaduse kehtivuse ja võttis endale täieliku võimu. Parlament saadeti laiali ning Micombero oli nii riigipea, valitsusjuht kui ka valitseva partei esimees.
 Teine Vabariik
 1. novembril 1976 kukutas Micombero sõjaväeline riigipööre, mida juhtisid kolonel Jean-Baptiste Bagazaja kolonel Édouard Nzambimana. Moodustati Kõrgema Revolutsioonilise Nõukogu, mis võttis valitsusvastutuse. Micombero põgenes Somaaliasse. Sellest sai alguse Teine Vabariik. Jean-Baptiste Bagazast sai uus riigipea ning Édouard Nzambimanast valitsusjuht ajavahemikuks 12. novembrist 1976 kuni 13. oktoobrini 1978, mil peaministri ametikoht jälle kaotati. Kuid vaid vähesed 1972. ja 1973. aasta veresauna süüdlased arreteeriti ja mõisteti süüdi. Kuigi Bagaza oli peamiselt tutside sõjaväelise režiimi eesotsas, ajas ta pigem vasakpoolset poliitikat (algatas maareformi ja valimisreformi) ning püüdis saavutada rahvuslikku leppimist. Pärast uue põhiseaduse vastuvõtmist ja väljakuulutamist 1981 sai Jean-Baptiste Bagaza ametlikult presidendiks. Oktoobris 1982 toimusid esimesed parlamendivalimised pärast 17-aastast vaheaega. Igas ringkonnas kandideeris kaks kandidaati valitsevast parteist UPRONA-st. 31. augustil 1984 valiti Bagaza ainsa kandidaadina riigipeaks tagasi. Pärast seda hakkas ta maha suruma usulist tegevust ja kinni pidama poliitilisi vastaseid. Aastal 1986 asutati esimene opositsioonipartei FRODEBU. Selle esimees oli Melchior Ndadaye.
 Esimene Buyoya periood
 Bagaza, kes võttis osa frankofoonia tippkonverentsist Kanadas, kukutati septembris 1987 sõjaväelise riigipöördega major Pierre Buyoya juhtimisel. Ta saatis opositsiooniparteid laiali, peatas põhiseaduse kehtivuse ning asutas oma Sõjaväelise Komitee Rahvuslikuks Päästmiseks (CSMN). Buyoya ohjeldas repressioone ja tegi lõpu Bagaza katoliiklusevastasele poliitikale. 1988 viisid kasvavad pinged valitsevate tutside ja enamusrahva hutude vahel vägivaldsete kokkupõrgeteni sõjaväe, hutu opositsiooni ja konservatiivsete tutside vahel. Augustis puhkesid lahingud. Tol aastal tapeti hinnanguliselt 150 000 (teisel hinnangul 20 000) inimest. Naabermaadesse, eriti Rwandasse, voolas kümneid tuhandeid põgenikke. Kumbki pool süüdistas teist sõja alustamises. Buyoya moodustas komisjoni rahutuste põhjuste uurimiseks ja demokraatlike reformide kavandamiseks. Oktoobris 1988 moodustati uus valitsus. Peaministriks määrati hutu ja esimest korda olid hutud valitsuses enamuses.
 1989. aasta keskpaigaks olid peaaegu kõik hutud, kes olid 1988 põgenenud, tagasi tulnud. Aastal 1991 kiitis Buyoya heaks põhiseaduse, mis nägi ette presidendi, mitmeetnoselise valitsuse ning parlamendi. Aastal 1993 valiti ootamatult presidendiks peamiselt hutudest koosneva partei FRODEBU esindaja Melchior Ndadaye. Oktoobris 1993 ta mõrvati peamiselt tutsidest koosnevate relvajõudude riigipöördekatse käigus. Riik sattus kodusõtta, milles hukkus kolme aasta jooksul üle 150 000 inimese ja mis sundis põgenema sadu tuhandeid. Riik kannatas majandusprobleemide all ning sõltus endiselt rahalisest ja tehnilisest välisabist.
 FRODEBU valitsus taastas lõpuks kontrolli sündmuste üle ja valis jaanuaris 1994 presidendiks Cyprien Ntaryamira. Ent julgeolekuolukord halvenes endiselt. Aprillis 1994 hukkusid president Ntayamira ja Rwanda president Juvénal Habyarimana, kui nende lennuk alla tulistati. Sellest sai alguse Rwanda genotsiid. Burundis pärast Ntaryamira surma vägivald ja rahutused küll ägenesid, kuid üleüldisi tapatalguid ei olnud. 8. aprillil 1994 sai neljaks aastaks presidendiks Sylvestre Ntibantunganya, kuid julgeolekuolukord halvenes veelgi. Režiimi destabiliseerisid sadade tuhandete Rwanda põgenike sissevool ning hutude ja tutside relvarühmitused. Novembris 1995 kuulutasid Burundi, Rwanda, Uganda ja Zaire (praegu Kongo DV) välja Burundi rahuläbirääkimiste algatuse endise Tansaania presidendi Julius Nyerere vahendusel.
 1996. aasta suvel kardeti, et Burundis kordub Rwanda genotsiid). Pinge kasvas, kui ühes põgenikelaagris Burundi keskosas mõrvati 20. juulil üle 300 tutsi naise ja lapse. Tapatalgutes süüdistati ühte hutude mässulist rühmitust. 25. juulil haaras võimu sõjavägi, kus domineerisid tutsid. Hutust president Sylvestre Ntibantunganya kukutati ning ta otsis varjupaika USA suursaatkonnas Bujumburas. Sõjaväelased saatsid parlamendi laiali, keelustasid parteid ja demonstratsioonid, seadsid sisse komandanditunni ning sulgesid Burundi piirid ja rahvusvahelise lennuvälja. Sõjavägi nimetas üleminekuvabariigi presidendiks riigipööret juhtinud tutsi majori Pierre Buyoya, kes oli olnud president 1987–1993. Riigipööre mõisteti laialdaselt hukka ning piirkonna riigid seadsid sisse majandussanktsioonid kuni põhiseadusliku valitsemise juurde naasmiseni. Buyoya nõustus 1996 parteide tegevust lubama. Hoolimata sellest ja rahvusvahelise kogukonna püüetest algatada rahuprotsessi, kodusõda sõjaväe ja hutu sisside vahel jätkus. 1993–1999 põhjustas rahvuslik konflikt Burundi hutude ja tutside vahel massilise põgenike voolu ja vähemalt veerandi miljoni inimese hukkumise. Kuigi paljud põgenikud on naasnud, on konflikti jätkumine tekitanud uusi põgenikke. Burundi väed on oma piire kindlustada püüdes tunginud Kongo DV territooriumile.
 1998 kuulutas Buyoya välja üleminekupõhiseaduse ning partnerluse valitsuse ja opositsioonilise Rahvuskogu vahel. Kui rahuvahendaja Julius Nyerere oktoobris 1999 suri, nimetasid piirkonna riigijuhid Arusha rahuprotsessi rahuvahendajaks Nelson Mandela, kelle juhtimisel rahuprotsess taastus ja saavutati märgatavat edu. 2001 loodi hutude ja hutside ühisvalitsus. 2003 sai asepresident Domitien Ndayizeye vastavalt võimujagamise leppele presidendiks.
 Burundi kodusõda lõppes ametlikult 2006. aastal Lõuna-Aafrika Vabariigi vahendatud relvarahuleppega viimase mässuliste rühmitusega PALIPEHUTU-FNL. Leppe alusel see rühmitus 2009. aastal desarmeeriti, demobiliseeriti ning registreeriti parteina FNL.
 2015. aasta mais toimus Burundis massirahutuste järel sõjaväeline riigipöördekatse protestiks president Pierre Nkurunziza otsuse vastu kandideerida põhiseadust rikkudes ametisse ka kolmandat korda. Sel ajal oli president visiidil Tansaanias, katse kukkus mõne päevaga läbi.
 Valitsus taastab infrastruktuuri ning suhteid naaberriikidega.
 Burundi riigipead on loetletud Burundi riigipeade loendis.
 Haridus
 Ametlikult kehtib kuueaastane koolikohustus (algkool). Aastal 2000 käis algkoolis umbes 65% lastest ning edasi õppis umbes 10% vastavas eas lastest.
 Õppetöö toimub rundi keeles, 3. klassist hakatakse õpetama prantsuse keelt ja 5. klassist kasutatakse prantsuse keelt õppekeelena.
 2000. aastal oli umbes 52% elanikest kirjaoskamatud.
 Burundi ainus ülikool on Burundi Ülikool Bujumburas. Üle 10% üliõpilastest õpib erakõrgkoolides.
 Rahvatervis ja tervishoid
 Probleemiks on malaaria, leetrid, gripp, kiiresti levinud AIDS ja teised haigused. Malaariaepideemiaid on põhjustanud metsade raie. Umbes 8% kõigist 15–49-aastastest on nakatunud HIV-sse; Burundi on üks suurema HIV ja AIDS-i levikuga riike. Sagedased on kõhulahtisushaigused, eriti düsenteeria. Mägise asendi tõttu napib joodi, mistõttu kilpnäärmehaigused on epideemilised.
 Toidu ebapiisava tootmise tõttu kannatab 2/3 rahvastikust alatoitluse all (päevane toit sisaldab alla 2100 kalori energiat).
 1990ndate kodusõda halvendas tervishoiusüsteemi. 1990ndatel tervishoid detsentraliseeriti. Kohalikel omavalitsustel osutus raskeks tervise olukorda parandada. Keskvõimud viivad ellu vaktsineerimise ja elutähtsate ravimitega varustamise programme. Samuti on käigus perekonna planeerimise ja AIDS-i tõkestamise programm.
 Umbes 60 protsendil rahvastikust on juurdepääs arstiabile. Umbes 10% rahvastikust elab heades sanitaartingimustes.
 Tervishoiule kulutatakse umbes 4% rahvamajanduse kogutoodangust.
 Ajakirjandus
 Kolm korda nädalas ilmub ainus, prantsuskeelne ajaleht Le Renouveau du Burundi, mis on riigi kontrolli all ja mida annab välja UPRONA. Selle trükiarv on umbes 20 000.
 Riigiringhääling Radiodiffusion et Television Nationale du Burundi (varem Voix de la Révolution) edastab raadiosaateid prantsuse, inglise, rundi ja suahiili keeles. Raadiosaateid alustati 1960, telesaateid 1985.
 Aastal 1996 hakkas tööle Euroopa Liidu finantseeritav eraraadiojaam Radio Umwizero (Raadio Lootus), mis püüab kaasa aidata rahvuslikule leppimisele.
 Kultuur
 Rahvaluule
 Kultuur on rohkem suuline kui kirjalik. On palju rahvaluulet, mis hõlmab jutte, legende ja valme ning luulet ja laule.
 Rahvatants
 Burundi rahvatants on maailmakuulus.
 Rahvamuusika
 Oluline osa Burundi kultuuripärandist on trummimäng. Tavaline on ingoma-trummide ansambel 24 trummiga poolringis ja trummiga keskel.
 Muusika on pentatooniline. Eriti tutsidel on lauludes peenemaid kõrguseristusi, mis võivad olla mõjutatud araabia muusikast.
 Tähtsaim keelpill on sitritaoline inanga, mida mängitakse nii soolopillina kui ka laulu saateks. Tavalised on ka ühekeeleline viiul, likembe (mbira) ning flöödid.
 Laul on enamasti ühehäälne, kuid batvadel polüfooniline ja joodeldamist sisaldav.
 Toit
 Üks põhitoiduaineid Burundi köögis on oad, eriti punased oad. Neid sööb enamik burundulasi vähemalt kord päevas. Viimasel ajal on põhitoiduaineks saanud ka riis. Levinud on ka banaan, bataat, maniokk, herned ja mais.
 Paljud perekonnad saavad liha endale lubada ainult paar korda kuus. Need, kes ise kasvatavad veiseid, lambaid ja kitsi, peavad neid staatusesümboliteks ega taha neid hea meelega tappa.
 Magustoite eriti ei tehta, süüakse maapähkleid, suhkruroogu ja puuvilja.
 Teatud pidustustel juuakse banaanikoduveini (urwarwa). Sorgost tehakse tehaseõlut ja koduõlut (impeke). Koduõlut joovad sõbrad ja pereliikmed ühtsuse märgiks kõrrega ühest suurest anumast.
 Viited
 Riigid
 Aafrika maad


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52006PC0572(02)
 Ettepanek: Nõukogu määrus mis käsitleb EÜ poolt GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 raames peetud läbirääkimiste tulemusel sõlmitud lepingu rakendamist ning millega muudetakse ja täiendatakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa /* KOM/2006/0572 lõplik - ACC 2006/0189 */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 4.10.2006KOM(2006) 572 lõplik2006/0188 (ACC)2006/0189 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vahel kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohtaEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmis käsitleb EÜ poolt GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 raames peetud läbirääkimiste tulemusel sõlmitud lepingu rakendamist ning millega muudetakse ja täiendatakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõike 6 sätted kohustavad tolliliidu laiendamise raames EÜd alustama läbirääkimisi kolmandate riikidega, kellel on läbirääkimisõigus mis tahes ühineva riigiga, et leppida kokku kompenseeriva täpsustuse suuruses juhul, kui EÜ välise tariifikorra vastuvõtmise tulemusena ületab tariif taseme, millega ühinejariik on ennast WTOs sidunud, „võttes samal ajal arvesse sama tariifirea tollimaksude vähendamist teiste tolliliidu asutajaliikmete poolt.“2. 22. märtsil 2004 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 alusel (KOM ettepanek 6792/04 WTO 34).3. Komisjon on pidanud läbirääkimisi, konsulteerides asutamislepingu artikli 133 kohaselt loodud komiteega ning lähtudes nõukogu välja antud läbirääkimisjuhistest.4. Komisjon on pidanud läbirääkimisi WTO liikmetega, kellel on läbirääkimisõigus erikontsessioonide tühistamise osas seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendite tühistamisega nende riikide Euroopa Ühendusse vastuvõtmise käigus.5. Läbirääkimiste tulemusena on sõlmitud kirjavahetuse vormis leping Argentina Vabariigiga.6. Käesolevas ettepanekus palutakse nõukogul see leping heaks kiita.2006/0188 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vahel kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1. 22. märtsil 2004 andis nõukogu komisjonile loa alustada Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Ühendusse vastuvõtmise käigus GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 alusel läbirääkimisi teatavate WTO teiste liikmetega.2. Komisjon on pidanud läbirääkimisi, konsulteerides asutamislepingu artikli 133 kohaselt loodud komiteega ning lähtudes nõukogu välja antud läbirääkimisjuhistest.3. Komisjon on viinud lõpule läbirääkimised Euroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vahel kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimiseks. See leping tuleks heaks kiita,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks kirjavahetuse vormis leping Euroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vahel erikontsessioonide tühistamise kohta seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendite tühistamisega nende riikide Euroopa Ühendusse vastuvõtmise käigus.Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud artiklis 1 nimetatud kirjavahetuse vormis lepingule alla kirjutama, et see ühenduse suhtes siduvaks muuta.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaKirjavahetuse vormis LEPINGEuroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vahelseoses kontsessioonide muutmisega Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendites nende riikide Euroopa Ühendusse vastuvõtmise käigusEuroopa Ühenduse kiriBrüssel,Lugupeetud ...Pärast läbirääkimiste alustamist GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 ja XXVIII artikli alusel Euroopa Ühenduse (EÜ) ja Argentina Vabariigi vahel seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendite kontsessioonide muutmisega nende riikide Euroopa Ühendusse vastuvõtmise käigus lepivad EÜ ja Argentina Vabariik kokku järgmises, pidades silmas eesmärki lõpetada läbirääkimised, mida alustati pärast seda, kui EÜ teavitas 19. jaanuaril 2004 WTOd vastavalt GATT 1994 XXIV artikli lõikele 6.EÜ nõustub EÜ 25 tolliterritooriumi loendisse inkorporeerima varasemas loendis sisaldunud kontsessioonid.EÜ nõustub EÜ 25 loendisse inkorporeerima käesoleva lepingu lisas sisalduvad kontsessioonid.Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil EÜ saab Argentina Vabariigilt nõuetekohaselt vormistatud heakskiidukirja, pärast seda, kui pooled on kooskõlas oma menetlusega kokkulepet kaalunud. EÜ teeb oma parima, et asjakohased rakendusmeetmed jõustuksid hiljemalt 1. oktoobril 2006 ja mitte mingil juhul hiljem kui 1. jaanuaril 2007.Euroopa Ühenduse nimelKirjavahetuse vormis LEPINGEuroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vahelseoses kontsessioonide muutmisega Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendites nende riikide Euroopa Ühendusse vastuvõtmise käigusArgentina Vabariigi kiriBrüssel,Lugupeetud ...Viidates Teie kirjale, milles öeldakse järgmist:„Pärast läbirääkimiste alustamist GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 ja XXVIII artikli alusel Euroopa Ühenduse (EÜ) ja Argentina Vabariigi vahel seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendite kontsessioonide muutmisega nende riikide Euroopa Ühendusse vastuvõtmise käigus lepivad EÜ ja Argentina Vabariik kokku järgmises, pidades silmas eesmärki lõpetada läbirääkimised, mida alustati pärast seda, kui EÜ teavitas 19. jaanuaril 2004 WTOd vastavalt GATT 1994 XXIV artikli lõikele 6.EÜ nõustub EÜ25 tolliterritooriumi loendisse inkorporeerima varasemas loendis sisaldunud kontsessioonid.EÜ nõustub EÜ25 loendisse inkorporeerima käesoleva lepingu lisas sisalduvad kontsessioonid.Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil EÜ saab Argentina Vabariigilt nõuetekohaselt vormistatud heakskiidukirja, pärast seda, kui pooled on kooskõlas oma menetlustega kokkulepet kaalunud. EÜ teeb oma parima, et asjakohased rakendusmeetmed jõustuksid hiljemalt 1. oktoobril 2006 ja mitte mingil juhul hiljem kui 1. jaanuaril 2007.”Mul on au kinnitada, et minu riigi valitsus on sellega nõus.Argentina Vabariigi nimelLISA03042096: vähendatud tollimaks 11,4% kolmeks aastaks või kuni Doha arenguvooru (DDA) tulemuste elluviimise tulemusel saavutatakse kokkulepitud tariifitase, vastavalt sellele, kumb eesmärk saavutatakse varem.03037996: vähendatud tollimaks 12,4% kolmeks aastaks või kuni Doha arenguvooru (DDA) tulemuste elluviimise tulemusel saavutatakse kokkulepitud tariifitase, vastavalt sellele, kumb eesmärk saavutatakse varem.- Lisada 4003 tonni ( erga omnes ) „külmutatud veiseliha; rümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud eesveerandite; kondita“ ning „veise söödava rupsi, külmutatud; paksu vaheliha ja õhukese vaheliha. Imporditud liha tuleb kasutada töötlemiseks“ EÜ tariifikvoodile (tariifiartikli numbrid 0202 2030, 0202 30, 0206 2991).- Lisada 537 tonni ( erga omnes ) lõssipulbri EÜ tariifikvoodile (tariifiartikli number 0402 1019).- Lisada 96 tonni ( erga omnes ) õunte EÜ tariifikvoodile (tariifiartikli number 0808 1080).- Avada tariifikvoot 242 074 tonni ( erga omnes ) maisile (tariifiartikli numbrid 1005 1019, 1005 9000), kvoodijärgne tariif 0%.- Avada tariifikvoot 7044 tonni ( erga omnes ) puuvilja- ja marjamahladele (tariifiartikli numbrid 2009 1111, 2009 1119, 2009 1911, 2009 1919, 2009 2911, 2009 2919, 2009 3911, 2009 3919, 2009 4911, 2009 4919, 2009 7911, 2009 7919, 2009 8011, 2009 8019, 2009 8032, 2009 8033, 2009 8035, 2009 8036, 2009 8038, 2009 9011, 2009 9019, 2009 9021, 2009 9029), kvoodijärgne tariif 20%.- Avada tariifikvoot 20 000 hl ( erga omnes ) veinile (tariifiartikli numbrid 2204 2965 ja 2204 2975), kvoodijärgne tariif 8 eurot/hl.- Avada tariifikvoot 40 000 hl ( erga omnes ) veinile (tariifiartikli numbrid 2204 2179 ja 2204 2180), kvoodijärgne tariif 10 eurot/hl.- Avada tariifikvoot 13 810 hl ( erga omnes ) vermutile (tariifiartikli numbrid 2205 9010 ja 2204 2180), kvoodijärgne tariif 7 eurot/hl.Kõigi eespool toodud tariifiridade ja kvootide suhtes kohaldatakse täpset EÜ15 tariifistiku kirjeldust.- Kohandada 11 000 t kondita „kõrgekvaliteedilise“ liha EÜ tariifikvoodi järgset määratlust: „erilise või kõrge kvaliteediga veiseliha jaotustükid, mis on saadud eranditult karjamaal kasvatatud 22–24 kuu vanustest loomadest, kellel on kaks jäävlõikehammast ning kelle tapaeelne elusmass on kuni 460 kilogrammi, nn „kastidesse pakendatud eriliha“, mille jaotustükid võivad olla märgistatud tähtedega „sc“ ( special cuts ) asemel kasutada määratlust „kondita kõrgekvaliteediline värske või jahutatud veiseliha“, saatjariik: Argentina.FINANTSSELGITUS |KUUPÄEV: 11-07-2006 |1. | EELARVERUBRIIK 10. peatükk – Põllumajandussaaduste tollimaksud 12. peatükk - Tollimaksud | ASSIGNEERINGUD: 973,1 miljonit eurot |2. | PEALKIRI: Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vahel lepingu sõlmimise kohta kirjavahetuse vormis seoses GATT 1994 XXIV artikli lõikes 6 sätestatud kompenseeriva täpsustusega |3. | ÕIGUSLIK ALUS Asutamislepingu artikkel 133 |4. | EESMÄRGID: Järgida GATT 1994 X artiklit seoses tolliliidu laienemisega 1. mail 2004. |5. | FINANTSMÕJU | 12 KUUD (miljonites eurodes) | KÄESOLEV EELARVEAASTA [n] (miljonit eurot) | JÄRGMINE EELARVEAASTA [n+1] (miljonit eurot) |5.0 | KULUD - EÜ EELARVEST (TOETUSED/SEKKUMISED) - RIIGIASUTUSED - MUUD |5.1 | TULUD - EÜ OMAVAHENDID (MAKSUD/TOLLIMAKSUD) - RIIKLIKUD | - 973,1 miljonit eurot (1) |[n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |5.0.1 | KAVANDATUD KULUD |5.1.1 | KAVANDATUD TULUD |5.2 | ARVUTAMISMEETOD |6.0 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES PEATÜKIS KAVANDATUD ASSIGNEERINGUTEST? | Ei kohaldata |6.1 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? | Ei kohaldata |6.2 | KAS ON VAJA LISAEELARVET? | EI |6.3 | KAS ASSIGNEERINGUID ON VAJA KAVANDADA TULEVASTES EELARVETES? | EI |MÄRKUSED: |SELETUSKIRI4. Viidatakse nõukogu otsusele XXXX, mis käsitleb lepingu sõlmimist Argentina Vabariigiga pärast GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 raames peetud läbirääkimisi.5. Käesoleva nõukogu määruse ettepanekuga rakendatakse lepingut, millega ühendus on liitunud.2006/0189 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmis käsitleb EÜ poolt GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 raames peetud läbirääkimiste tulemusel sõlmitud lepingu rakendamist ning millega muudetakse ja täiendatakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 artikliga 1 on kehtestatud kaupade nomenklatuur, edaspidi „kombineeritud nomenklatuur”, ning kindlaks määratud ühise tollitariifistiku kokkuleppelised tollimaksumäärad.(2) Oma otsusega XX/XXX/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vahel kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimist, kiitis nõukogu ühenduse nimel heaks eespool nimetatud lepingu eesmärgiga lõpetada vastavalt GATT 1994 XXIV artikli lõikele 6 alustatud läbirääkimised,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa muudetakse ja täiendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tollimaksude ja mahtude kohaselt.Artikkel 2Kolmanda osa III jao 7. lisa (WTO tariifikvoodid, mille avavad ühenduse pädevad asutused) muudetakse järgmiselt:a) kohandada 11 000 tonni kondita „kõrgekvaliteedilise” liha EÜ tariifikvoodi määratlust: „erilise või kõrge kvaliteediga veiseliha jaotustükid, mis on saadud eranditult karjamaal kasvatatud 22–24 kuu vanustest loomadest, kellel on kaks jäävlõikehammast ning kelle tapaeelne elusmass on kuni 460 kilogrammi, nn „kastidesse pakendatud eriliha”, mille jaotustükid võivad olla märgistatud tähtedega „sc” ( special cuts ) asemel kasutada määratlust „kondita kõrgekvaliteediline värske või jahutatud veiseliha“, saatjariik: Argentina.b) lisada lahtrisse „muud tingimused” tekst: „Saatjariik: Argentina”.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikidesBrüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAKombineeritud nomenklatuuri tõlgendusreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus esitatud ainult selgituseks ning kontsessioonid on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud käesoleva määruse vastuvõtmisel kehtivate CN-koodide raames. Kui osutatud on ex CN-koodidele, tuleb kontsessioonid kindlaks määrata CN-koodi ja vastava kirjelduse kohaldamisega.Teine osa Tollimaksude loend |CN-kood | Kirjeldus | Maksumäär |03042094 | Muude kui mageveekalade külmutatud fileed | Vähendatud tollimaks 11,4%1 |03037998 | Muud külmutatud merekalad, v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha, v.a kalamaks, -mari ja -niisk | Vähendatud tollimaks 12,4%1 |Tariifiartikli numbrid 02022030 020230 02062991 | Külmutatud veiseliha; rümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud eesveerandid; kondita Veise söödav rups, külmutatud; paks vaheliha ja õhuke vaheliha Imporditud liha tuleb kasutada töötlemiseks. | Lisada 4003 tonni (erga omnes) EÜ tariifikvoodile |Tariifiartikli number 04021019 | Lõssipulber | Lisada 537 tonni (erga omnes) EÜ tariifikvoodile |Tariifiartikli number ex 08081080 | Õunad | Lisada 96 tonni (erga omnes) EÜ tariifikvoodile |Tariifiartikli numbrid 10051090 10059000 | Mais | Avada tariifikvoot 242 074 tonni (erga omnes), kvoodijärgne tariif 0% |Tariifiartikli numbrid 20091111 20091119 20091911 20091919 20092911 20092919 20093911 20093919 20094911 20094919 20097911 20097919 20098011 20098019 20098034 20098035 20098036 20098038 20099011 20099019 20099021 20099029 | Puuvilja- ja marjamahlad | Avada tariifikvoot 7044 tonni (erga omnes), kvoodijärgne tariif 20% |Tariifiartikli numbrid 22042965 22042975 | Vein | Avada tariifikvoot 20 000 hl (erga omnes), kvoodijärgne tariif 8 eurot/hl |Tariifiartikli numbrid 22042179 22042180 | Vein | Avada tariifikvoot 40 000 hl (erga omnes), kvoodijärgne tariif 10 eurot/hl |Tariifiartikli number 22059010 | Vermut | Avada tariifikvoot 13 810 hl (erga omnes), kvoodijärgne tariif 7 eurot/hl |(1) Eespool osutatud vähendatud tollimaksu kohaldatakse kolm aastat või kuni Doha arenguvooru tulemuste elluviimise tulemusel saavutatakse kokkulepitud tariifitase, vastavalt sellele, kumb eesmärk saavutatakse varem.Kõigi eespool toodud tariifiridade ja kvootide suhtes kohaldatakse täpset EÜ 15 tariifistiku kirjeldust.[1] ELT C, , lk.


type: caselaw

text:
 18.12.2010
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 346/40
 Rozsudok Všeobecného súdu z 28. októbra 2010 — Farmeco/ÚHVT — Allergan (BOTUMAX)
 (Vec T-131/09) (1)
 (Ochranná známka Spoločenstva - Námietkové konanie - Prihláška slovnej ochrannej známky BOTUMAX - Skoršie slovné a obrazové ochranné známky Spoločenstva BOTOX - Relatívne dôvody zamietnutia - Pravdepodobnosť zámeny - Poškodenie dobrého mena - Článok 8 ods. 1 písm. b) a článok 8 ods. 5 nariadenia (ES) č. 40/94 [teraz článok 8 ods. 1 písm. b) a článok 8 ods. 5 nariadenia (ES) č. 207/2009])
 2010/C 346/80
 Jazyk konania: angličtina
 Účastníci konania
 Žalobca: Farmeco AE Dermokallyntika (Atény, Grécko) (v zastúpení: N. Lyperis, advokát)
 Žalovaný: Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) (v zastúpení: A. Folliard-Monguiral, splnomocnený zástupca)
 Ďalší účastník konania pred odvolacím senátom ÚHVT: Allergan, Inc. (Irvine, Kalifornia, Spojené štáty)
 Predmet veci
 Žaloba podaná proti rozhodnutiu štvrtého odvolacieho senátu ÚHVT z 2. februára 2009 (vec R 60/2008-4) o námietkovom konaní medzi Allergan Inc. a Farmeco AE Dermokallyntika
 Výrok rozsudku
 1.
 Žaloba sa zamieta.
 2.
 Farmeco AE Dermokallyntika je povinný nahradiť trovy konania.
 (1) Ú. v. EÚ C 129, 6.6.2009.


type: other

text:
Kaitlentės nuo 157 € | Bosch24.lt
 Dujinės kaitlentės (4)
 Elektrinės kaitlentės (4)
 Indukcinės kaitlentės (9)
 Kaina 157.0
 Kaitlentės (16)
 Bosch POP6B6B10 kaitlentė
 Juodos spalvos/4 dujiniai degikliai/Emaliuoti laikikliai/Automatinis liepsnos uždegimas/Apsauga nuo dujų nutekėjimo
 Bosch PKE611D17E kaitlentė
 Juodos spalvos/Touch Select valdymo panelė/Greitai kaistančios kaitvietės/17 galingumo pakopų/Apsauga nuo vaikų veiksmų/Apsauginis išsijungimas
 Nerūdijančio plieno/4 dujiniai degikliai/WOK degiklis/Ketaus laikikliai/Automatinis liepsnos uždegimas/Apsauga nuo dujų nutekėjimo
 Bosch PCP611B90E kaitlentė
 Baltos spalvos/4 dujiniai degikliai/Automatinis liepsnos uždegimas valdymo rankenėle/Termoelektrinė uždegimo apsauga/Ketaus laikikliai su guminėmis kojelėmis
 Bosch PKE645K17 kaitlentė
 Juodos spalvos/Direct Select valdymo panelė/Elektroninis užvirinimas/Saugus valymas/Greitai kaistančios kaitvietės/17 galingumo pakopų/Apsauga nuo vaikų veiksmų/Apsauginis išsijungimas
 Bosch PKF675F17E kaitlentė
 Juodos spalvos/Direct Select valdymo panelė/Perkrovimo funkcija/Greitai kaistančios kaitvietės/17 galingumo pakopų/Laikmatis/Apsauga nuo vaikų veiksmų/Apsauginis išsijungimas/Energijos sąnaudų ekranas
 Bosch PIE611BB1E kaitlentė
 Juodos spalvos/4 kaitvietės/,,TouchSelect'' valdymas/,,PowerBoost" f-ja/Laikmatis
 Bosch PIE645BB1E kaitlentė
 Juodos spalvos/4 kaitvietės/,,TouchSelect'' valdymas/,,PowerBoost" f-ja/Plieniniai rėmeliai/Laikmatis
 Bosch PIE651FC1E kaitlentė
 Juodos spalvos/4 kaitvietės/17 galingumo pakopų/,,DirectSelect'' valdymas/,,PowerBoost" f-ja/,,PerfectFry'' funkcija/Laikmatis
 Bosch PIE675DC1E kaitlentė
 Bosch PXE651FC1E kaitlentė
 Juodos spalvos/4 kaitvietės/17 galingumo pakopų/,,DirectSelect'' valdymas/,,PowerBoost" f-ja/,,PerfectFry'' funkcija/Lanksti zona/Laikmatis
 Bosch PXE851FC1E kaitlentė
 Juodos spalvos/4 kaitvietės/17 galingumo pakopų/,,DirectSelect'' valdymas/,,PowerBoost" f-ja/,,PerfectFry'' funkcija/Dviguba žiedinė zona/Lanksti zona
 Bosch PIF675DE3E kaitlentė
 Juodos spalvos/4 kaitvietės/17 galingumo pakopų/,,DirectSelect Premium'' valdymas/,,RoasterZone''- praplėsta zona/,,PowerBoost" f-ja/Laikmatis/Apsauga nuo vaikų veiksmų
 Bosch PIE875DC1E kaitlentė
 Bosch PIV975DC1E kaitlentė
 Juodos spalvos/5 kaitvietės/17 galingumo pakopų/,,DirectSelect'' valdymas/,,PowerBoost" f-ja/,,PerfectFry'' funkcija/Triguba žiedinė zona/Laikmatis
 Bosch PKE645D17 kaitlentė
 Juodos spalvos/Touch Select valdymo panelė/Greitai kaistančios kaitvietės/17 galingumo pakopų/Apsauga nuo vaikų veiksmų/Apsauginis išsijungimas/Elektroninis funkcijų ekranėlis


type: contracts

text:
 19.10.2017
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 270/31
 РЕШЕНИЕ НА СЪВМЕСТНИЯ КОМИТЕТ НА ЕИП
 No 60/2016
 от 18 март 2016 година
 за изменение на приложение XXI (Статистика) към Споразумението за ЕИП [2017/1890]
 СЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,
 като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство („Споразумението за ЕИП“), и по-специално член 98 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/2174 на Комисията от 24 ноември 2015 г. относно примерния списък на екологичните стоки и услуги, формàта за предаване на данни за европейските икономически сметки за околната среда и условията, структурата и периодичността на докладите относно качеството съгласно Регламент (ЕС) No 691/2011 на Европейския парламент и на Съвета относно европейските икономически сметки за околната среда (1) следва да бъде включен в Споразумението за ЕИП.
 (2)
 Поради това приложение XXI към Споразумението за ЕИП следва да бъде съответно изменено,
 ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
 Член 1
 След точка 27в (Регламент (ЕС) No 691/2011 на Европейския парламент и на Съвета) от приложение XXI към Споразумението за ЕИП се добавя следната точка:
 „27ва.
 32015 R 2174: Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/2174 на Комисията от 24 ноември 2015 г. относно примерния списък на екологичните стоки и услуги, формàта за предаване на данни за европейските икономически сметки за околната среда и условията, структурата и периодичността на докладите относно качеството съгласно Регламент (ЕС) No 691/2011 на Европейския парламент и на Съвета относно европейските икономически сметки за околната среда (ОВ L 307, 25.11.2015 г., стр. 17)“.
 Член 2
 Текстът на Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/2174 на исландски и норвежки език, който ще бъде публикуван в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, е автентичен.
 Член 3
 Настоящото решение влиза в сила на 19 март 2016 г., при условие че са внесени всички нотификации, предвидени в член 103, параграф 1 от Споразумението за ЕИП (*1).
 Член 4
 Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз.
 Съставено в Брюксел на 18 март 2016 година.
 За Съвместния комитет на ЕИП
 Председател
 Claude MAERTEN
 (1) ОВ L 307, 25.11.2015 г., стр. 17.
 (*1) Без отбелязани конституционни изисквания.


type: wikipedia

text:
 Biografia
 Esponente del Partito Socialista Italiano, è consigliere regionale in Veneto dal 1970 al 1985, ricoprendo anche il ruolo di vicepresidente del consiglio regionale.
 Nel 1987 viene eletto deputato nel collegio di Verona per il PSI, restando a Montecitorio fino al termine della X Legislatura nel 1992.
 Collegamenti esterni
 Politici del Partito Socialista Italiano
 Deputati della X legislatura della Repubblica Italiana
 Consiglieri regionali del Veneto


text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,12.5.2020
 COM(2020) 193 final
 2020/0077(NLE)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an seasamh a ghlacfar thar ceann an Aontais laistigh den Choiste CCE arna bhunú leis an gcomhaontú comhpháirtíochta eacnamaíche eatramhach idir an Cósta Eabhair de pháirt amháin agus an Comhphobal Eorpach agus a Bhallstáit den pháirt eile maidir le liosta eadránaithe a ghlacadh
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.Ábhar an togra
 Baineann an togra seo leis an seasamh a ghlacfar laistigh den Choiste CCE thar ceann an Aontais Eorpaigh (‘An tAontas’), coiste arna bhunú leis an gcomhaontú eatramhach comhpháirtíochta eacnamaíche idir an Cósta Eabhair, de pháirt amháin agus an Comhphobal Eorpach agus a Bhallstáit, den pháirt eile (dá ngairfear ‘An Comhaontú’ anseo feasta)
 1
 , maidir le glacadh liosta na ndaoine atá faoi réir agus atá inniúil ar a bheith ag feidhmiú mar eadránaithe.
 2.Comhthéacs an togra
 2.1.Comhaontú Comhpháirtíochta Eacnamaíche Eatramhach idir an tAontas agus an Cósta Eabhair
 Is é is aidhm don Chomhaontú an chéad chreat a dhréachtú le haghaidh comhaontú comhpháirtíochta eacnamaíche i gcomhréir le Comhaontú Cotonou. Tá feidhm shealadach ag an gComhaontú ón 3 Meán Fómhair 2016.
 2.2.An Coiste CCE
 Is comhlacht institiúideach é an Coiste CCE de réir leagan amach an chomhaontaithe. Foráiltear le hAirteagal 73 den Chomhaontú gurb é an Coiste CCE atá freagrach as gach réimse a chumhdaítear leis an gComhaontú a riar, agus freisin as cur i gcrích na gcúraimí a luaitear ann. Is de chomhthoil a dhéanfaidh an Coiste CCE a chuid cinntí. Is ina chuid rialacha nós imeachta a leagtar síos feidhmiú an Choiste CCE
 2
 .
 2.3.Gníomh atá Beartaithe ag an gCoiste CCE
 Sa chúigiú cruinniú den [dáta], ní mór don Choiste CCE cinneadh a ghlacadh maidir le glacadh liosta na n‐eadránaithe (‘Gníomh Beartaithe’) i gcomhréir le hAirteagal 64 den Chomhaontú.
 Foráiltear in Airteagal 64(1) den Chomhaontú ‘go ndréachtóidh an Coiste CCE liosta de 15 dhuine atá faoi réir agus atá inniúil ar a bheith ag feidhmiú mar eadránaithe. ’
 Is é is aidhm don ghníomh beartaithe liosta a chur le chéile de chúig dhuine dhéag atá in ann dualgais an eadránaí a chomhlíonadh i gcomhthéacs an nós imeachta um réiteach díospóide i gcomhréir le Teideal V den Chomhaontú. Is gá an liosta sin a ghlacadh chun creat oibriúcháin fhorálacha an Chomhaontaithe a thabhairt i gcrích agus chun díospóidí a chosc agus a réiteach.
 3.An seasamh a ghlacfar thar ceann an Aontais
 Leis an togra seo le haghaidh Cinneadh ón gComhairle, cinnfear an seasamh a ghlacfar laistigh den Choiste CCE thar ceann an Aontais, coiste arna bhunú leis an gcomhaontú eatramhach comhpháirtíochta eacnamaíche idir an Cósta Eabhair de pháirt amháin agus an Comhphobal Eorpach agus a Bhallstáit den pháirt eile, maidir le bunú liosta na ndaoine atá faoi réir agus atá inniúil ar a bheith ag feidhmiú mar eadránaithe de réir Airteagal 64 den Chomhaontú.
 Chomhaontaigh na páirtithe uile sa chomhaontú leis an aidhm atá leis an dréachtchinneadh arna inisiliú sa cheathrú cruinniú de Choiste CCE an 27 agus an 28 Samhain 2019 agus, faoi réir nósanna cinnteoireachta an Aontais Eorpaigh, ba cheart é a ghlacadh sa chéad chruinniú eile de Choiste CCE, cruinniú ar cheart a thionól ag deireadh na bliana 2020.
 Tá an cinneadh riachtanach chun éifeacht a thabhairt d'fhorálacha an Chomhaontaithe atá le fáil faoi Teideal V maidir le díospóidí a chosc agus a réiteach agus, ina dhiaidh sin cur i bhfeidhm cuí an Chomhaontaithe a áirithiú.
 4.Bunús dlí nós imeachta
 4.1.Bunús dlí nós imeachta
 4.1.1.
 Prionsabail
 In Airteagal 218(9) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (CFAE) déantar foráil maidir le cinntí lena leagtar síos ‘na seasaimh a ghlacfar thar ceann an Aontais i gcomhlacht arna chur ar bun le comhaontú nuair a iarrtar ar an gcomhlacht sin gníomhartha a ghlacadh a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo, seachas gníomhartha lena bhforlíonfar nó lena leasófar creat institiúideach an chomhaontaithe’.
 Áirítear ar na gníomhartha ‘a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo’ gníomhartha a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo de bhua na rialacha sin den dlí idirnáisiúnta lena rialaítear an comhlacht i gceist. Áirítear freisin ionstraimí nach bhfuil éifeacht cheangailteach leo faoin dlí idirnáisiúnta, ach a d'fhéadfadh ‘tionchar cinntitheach a imirt ar ábhar na reachtaíochta a ghlacfaidh reachtas an Aontais Eorpaigh’
 3
 .
 4.1.2.
 Cuir i bhfeidhm maidir leis an gcás seo
 Is comhlacht é an Coiste CCE arna bhunú le comhaontú, is é sin an comhaontú comhpháirtíochta eacnamaíche eatramhach idir an Cósta Eabhair de pháirt amháin agus an Comhphobal Eorpach agus a Bhallstáit den pháirt eile.
 An gníomh a iarrtar ar Choiste CCE a ghlacadh, is gníomh é a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leis. Beidh an gníomh beartaithe ceangailteach faoin dlí idirnáisiúnta i gcomhréir le hAirteagal 64 den Chomhaontú.
 An gníomh beartaithe, ní dhéanann sé creat institiúideach an Chomhaontaithe a fhorlíonadh ná a leasú.
 Dá bhrí sin, is é Airteagal 218(9) CFAE bunús dlí nós imeachta an chinnidh atá beartaithe.
 4.2.Bunús dlí substainteach
 4.2.1.
 Prionsabail
 An bunús dlí substainteach atá le cinneadh faoi Airteagal 218(9) CFAE, braitheann sé go príomha ar chuspóir agus ábhar an ghnímh bheartaithe agus a bhfuiltear ag glacadh seasamh thar ceann an Aontais ina leith. Má tá dhá aidhm ag an ngníomh atá beartaithe nó má tá dhá chomhpháirt ann agus más féidir ceann de na haidhmeanna nó de na comhpháirteanna sin a shainaithint mar phríomhaidhm nó mar phríomh‐chomhpháirt agus, san am céanna, an ceann eile a shainaithint mar aidhm nó comhpháirt thánaisteach, ní mór an cinneadh faoi Airteagal 218(9) CFAE a bhunú ar aon bhunús dlí substainteach amháin, is é sin an bunús dlí a éilítear de réir na príomhaidhme nó na príomh‐chomhpháirte.
 4.2.2.
 Cuir i bhfeidhm maidir leis an gcás seo
 Ós rud é, go bunúsach, go bhfuil feidhm ag an nós imeachta eadrána maidir leis an earnáil mhiondíola, baineann príomhchuspóir agus ábhar an ghnímh beartaithe leis an gcomhbheartas tráchtála. Dá bhrí sin, is é Airteagal 207 CFAE bunús dlí substainteach an chinnidh atá beartaithe.
 4.3.Conclúid
 Is é an chéad fhomhír de mhír 4 d'Airteagal 207 CFAE a ba cheart a bheith ina bhunús dlí don Chinneadh atá beartaithe, i gcomhar le hAirteagal 218(9) CFAE.
 5.FOILSIÚ AN GHNÍMH ATÁ BEARTAITHE
 Ós rud é go n‐athróidh Cinneadh Choiste CCE an Comhaontú, is iomchuí é a fhoilsiú in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh tar éis a ghlactha.
 2020/0077 (NLE)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an seasamh a ghlacfar thar ceann an Aontais laistigh den Choiste CCE arna bhunú leis an gcomhaontú comhpháirtíochta eacnamaíche eatramhach idir an Cósta Eabhair de pháirt amháin agus an Comhphobal Eorpach agus a Bhallstáit den pháirt eile maidir le liosta eadránaithe a ghlacadh
 COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (‘CFAE’), agus go háirithe Airteagal 207 de, an chéad fhomhír de mhír 4, i gcomhar le hAirteagal 218(9),
 ag féachaint don chomhaontú comhpháirtíochta eacnamaíche eatramhach idir an Cósta Eabhair de pháirt amháin agus an Comhphobal Eorpach agus a Bhallstáit den pháirt eile (‘An Comhaontú’)
 4
 ,
 ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 de bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)Thángthas ar Chomhaontú thar ceann an Aontais Eorpaigh (‘An tAontas’) le Cinneadh 2009/156/CE
 5
 agus tá feidhm shealadach aige ón 3 Meán Fómhair 2016 i leith.
 (2)I gcomhréir le hAirteagal 64(1) den Chomhaontú, bunaíonn an Coiste CCE liosta de dhaoine atá faoi réir agus atá inniúil ar a bheith ag feidhmiú mar eadránaithe.
 (3)Sa Chruinniú Chinn Bliana CCE den [dáta], iarradh air cinneadh a ghlacadh chun liosta a bhunú de dhaoine atá faoi réir agus atá inniúil ar a bheith ag feidhmiú mar eadránaithe i gcomhréir le hAirteagal 64(1) den Chomhaontú.
 (4)Is iomchuí an seasamh a ghlacfar a leagan síos, laistigh den Choiste CCE agus thar ceann an Aontais, a mhéid a bheidh an cinneadh atá beartaithe ceangailteach ar an Aontas,
 TAR ÉIS AN CINNEADH SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 An seasamh a ghlacfar laistigh den Choiste CCE thar ceann an Aontais, bunófar é ar dhréachtchinneadh an Choiste CCE maidir le liosta na ndaoine atá faoi réir agus atá inniúil ar a bheith ag feidhmiú mar eadránaithe, a ghabhann leis an gCinneadh seo.
 Airteagal 2
 Dírítear an Cinneadh seo chuig an gCoimisiún.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 (1)
 IO L 59, 3.3.2009, lch. 2.
 (2)
 IO L 194, 31.7.2018, lth. 158.
 (3)
 Breithiúnas na Cúirte Breithiúnais an 7 Deireadh Fómhair 2014, an Ghearmáin v an Chomhairle, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, míreanna 61 go 64.
 (4)
 IO L 59, 3.3.2009, lch. 3.
 (5)
 IO L 59, 3.3.2009, lch. 1.
 ---documentbreak---
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,12.5.2020
 COM(2020) 193 final
 IARSCRÍBHINN
 a ghabhann leis an
 Togra le haghaidh Cinneadh ón gComhairle
 maidir leis an seasamh a ghlacfar thar ceann an Aontais laistigh den Choiste CCE arna bhunú leis an gcomhaontú comhpháirtíochta eacnamaíche eatramhach idir an Cósta Eabhair de pháirt amháin agus an Comhphobal Eorpach agus a Bhallstáit den pháirt eile maidir le liosta eadránaithe a ghlacadh
 DRÉACHT
 CINNEADH UIMH. .../2020 ÓN gCOISTE CCE
 arna bhunú leis an gcomhaontú comhpháirtíochta eacnamaíche eatramhach
 idir an Cósta Eabhair, de pháirt
 agus an Comhphobal Eorpach agus a Bhallstáit, den pháirt eile
 de ...
 maidir le glacadh liosta na n‐eadránaithe
 AN COISTE CCE,
 ag féachaint don chomhaontú comhpháirtíochta eacnamaíche eatramhach idir an Cósta Eabhair, de pháirt agus an Comhphobal Eorpach agus a Bhallstáit, den pháirt eile (dá ngairfear ‘An Comhaontú’ anseo feasta), arna shíniú sa Bhruiséil an 3 Márta 2009 agus feidhm shealadach aige ó mhí Mheán Fómhair 2016 i leith agus go háirithe Airteagal 64(1) de,
 de bharr an mhéid seo a leanas:
 Foráiltear leis an gComhaontú go mbeidh ar an gCoiste CCE liosta a bhunú de chúig dhuine dhéag atá faoi réir agus atá inniúil ar a bheith ag feidhmiú mar eadránaithe chun réiteach a fháil ar aon díospóidí a thagann chun cinn idir na páirtithe,
 TAR ÉIS AN CINNEADH SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 1.An liosta de chúig dhuine dhéag atá faoi réir agus atá inniúil ar a bheith ag feidhmiú mar eadránaithe, bunaítear é i gcomhréir le hAirteagal 64(1) den Chomhaontú mar a leagtar amach é san Iarscríbhinn a ghabhann leis an gCinneadh seo.
 2.An liosta a dhéantar cur síos air i mír 1, bunaítear é gan dochar do na rialacha sonracha arna mbunú leis an gComhaontú nó dóibh siúd a fhéadfaidh an Coiste CCE a ghlacadh.
 Airteagal 2
 Féadfar an liosta a luaitear in Airteagal 1 a leasú trí Chinneadh an Choiste CCE a ghlactar i gcomhréir le hAirteagal 67 den Chomhaontú.
 Airteagal 3
 Beidh feidhm ag an Cinneadh seo ar lá a shínithe.
 Arna dhéanamh in/sa ..., an ....
 Thar ceann Phoblacht an Chósta Eabhair
 Thar ceann an Aontais Eorpaigh
 ...
 ...
 IARSCRÍBHINN
 Liosta eadránaithe (Airteagal 64(1) den Chomhaontú)
 Eadránaithe roghnaithe ag an gCósta Eabhair:
 M. Abbe YAO – An Cósta Eabhair
 M. Abdouramane OUATTARA – An Cósta Eabhair
 M. Joachim BILA AKA – An Cósta Eabhair
 M. Narcisse AKA – An Cósta Eabhair
 M. Karim FADIKA – An Cósta Eabhair
 Eadránaithe roghnaithe ag an Aontas Eorpach:
 M. Claus Dieter EHLERMANN – An Ghearmáin
 M. Giorgio SACERDOTI – An Iodáil
 M. Jacques BOURGEOIS – An Bheilg
 M. Pieter JAN KUIJPER – An Ísiltír
 Mme Hélène RUIZ FABRI – An Fhrainc
 Eadránaithe roghnaithe ag an dá pháirtí le chéile:
 M. Martial AKAKPO - Tóga
 Mme Anna KOUYATE -Mailí
 M. Thomas COTTIER – An Eilvéis
 Mme Merit E. JANOW – Na Stáit Aontaithe
 M. Helge SELAND – An Iorua


text:
Vi har stor erfaring med at rådgive erhvervsvirksomheder, forsikringsselskaber og private om erstatningsretlige forhold og har ført et betydeligt antal retssager for bl.a. landsretterne og Højesteret herom.
 Disse sager angår eksempelvis rådgiveransvar, arbejdsgiveransvar, færdselsansvar, produktansvar eller tvister, der udspringer af misligholdte kontraktsforhold af forskellig karakter. I mange sager er der behov for at indhente sagkyndige udtalelser/erklæringer om tekniske, lægefaglige eller andre forhold. Både i sager om driftstabserstatning og personskadeerstaning er der i mange tilfælde (tillige) tvist om erstatningsudmålingen, herunder for personskadesagernes vedkommende om opgørelsen efter erstatningsansvarslovens bestemmelser.
 Når det har relevans, omfatter vores rådgivning i disse sager naturligvis tillige en afklaring af de muligheder, der måtte være for at foretage regres overfor (med) ansvarlige, opnå forsikringsdækning eller lign.
 Vi tilstræber at løse sagerne ved forhandling, så der kun føres rets- eller voldgiftssag, når tvisten ikke kan løses på anden og bedre vis.
 Kristin Alstad-Mathiasen
 Jesper Seeger Perregaard
 Elise Quaade
 Artikler indenfor området
 Erstatning for driftstab
 13/05 2019 af advokat Lars Søndergaard
 En erhvervsvirksomhed kan rammes hårdt, hvis indtrufne omstændigheder bevirker, at indtægterne udebliver eller begrænses stærkt. Det kan være...
 Sager om patienterstatning
 Patienter, der er blevet påført en skade ved undersøgelse eller behandling, kan i nogle tilfælde kræve erstatning.
 Privates erstatningsansvar - en motocrossulykke med alvorlig personskade
 26/09 2018 af advokat Jesper Perregaard
 Som en nyere dom fra Vestre Landsret illustrerer er man erstatningsretligt normalt ikke "sin broders vogter" i privatlivets forhold, men derimod...
 Personskade og erstatningsansvar
 22/08 2018 af advokat Lars Søndergaard
 Almindeligvis er det en forudsætning for at få erstatning, at der er en erstatningsansvarlig. Hvis man ser bort fra sager med særlige ansvarsregler,...
 Letbaner – ansvar og forsikring
 7/02 2018 af advokat Jesper S. Perregaard
 Den første letbane i Danmark blev taget i brug i dec. 2017 i Aarhus, og efter kort tid skete den første ”ulykke” med letbanen i Aarhus, og der kommer...
 Misbrug af bankkonti – Identitetstyveri
 26/10 2017 af advokat Niels Ulrik Ottesen
 Man efterlades ofte med det indtryk fra aviser og netmedier, at uberettigede hævninger på bankkonti ubetinget er kundens problem. Artiklen belyser,...
 Om krav mod Husejernes Forsikring (Gable Insurance)
 3/02 2017 af advokat Jesper Perregaard
 Man kan stadig nå at anmelde evt. skader på forsikringer tegnet hos Husejernes Forsikring (Gable Insurance AG), men efter den 31. marts 2017 vil det...
 27/01 2017 af advokat Jesper Perregaard
 Mange har de seneste år oplevet at få skader efter oversvømmelser forårsaget af stormflod. Hyppigheden af hvor tit der sker stormflod i Danmark og...
 Erstatning for personskade og advokatsalær
 29/07 2016 af advokat Lars Søndergaard
 Hvis der i forbindelse med en personskade er erstatningsansvar, har den tilskadekomne person krav på godtgørelse for svie og smerte, hvis der har...
 Hundeloven – ansvar og lovpligtig forsikringsdækning
 2/05 2016 af advokat Jesper Perregaard
 Retten i Kolding har afsagt en interessant dom om ansvar og lovpligtig forsikringsdækning, hvor frivillig (skadelidte) havde påtaget sig at passe...
 8/02 2016 af advokat Jesper Perregaard
 Hvert år bliver der lavet forsikringssvindel for et anseeligt milliardbeløb i Danmark, så forsikringsselskaberne, og naturligvis også de...
 2/02 2016 af Advokat Lars Søndergaard
 Ved personskade vil der ofte være krav på erstatning for tabt arbejdsfortjeneste. Det forudsætter dog, at der er erstatningsansvar.
 Bolighandel og ejerskifteforsikring
 1/02 2016 af Advokat Lars Søndergaard
 I forbindelse med en bolighandel skal der udarbejdes en tilstandsrapport og en elinstallationsrapport, og på grundlag af disse rapporter skal der...
 Nye fællesvilkår for privat retshjælpsforsikring.
 11/11 2015 af advokat Jesper Perregaard
 Forsikring og Pension (F&P) har netop udsendt reviderede fællesvilkår for privat retshjælpsforsikring med henstilling til forsikringsselskaberne om at...
 Aktuelt dækker retshjælpsforsikringen – sandsynligvis – ikke omkostningerne i forbuds- og påbudssager
 10/11 2015 af advokat Jesper Perregaard
 Den primære dækning i henhold til de almindeligt gældende retshjælpsforsikringsbetingelser, kan kort beskrives som rimelige sagsomkostninger forbundet...
 Skolernes iPads, computere og lign. er skolernes eget ansvar
 8/06 2015 af advokat Jesper Seeger Perregaard
 Mange skoler udlåner iPads mv. til skoleeleverne til undervisningsbrug. Med en ny kendelse fra Ankenævnet for Forsikring er det indgående belyst, hvad...
 Bevis for årsagsforbindelse ved personskade
 23/11 2014 af advokat Lars Søndergaard
 For at få medhold i et erstatningskrav ved personskade skal skadelidte bevise, at der er årsagsforbindelse mellem et ansvarspådragende forhold og den...
 Erstatning for erhvervsevnetab og genoptagelse samt forældelse
 30/10 2014 af advokat Lars Søndergaard
 Højesteret har 30. september 2014 afgjort, at en skadelidt havde ret til genoptagelse af sin sag. Det førte til, at han fik erstatning for 15 %...
 Sådan får du ejerskifteforsikringen til at dække skimmelsvamp
 27/01 2014 af advokat Marie-Louise Pind
 Hvis du har købt et hus med skimmelsvamp eller overvejer at købe et hus, så er der gode råd at hente i denne artikel fra advokat Marie-Louise Pind,...
 Ikke fradrag i erstatning for tabt arbejdsfortjeneste
 22/01 2014 af advokat Lars Søndergaard
 En skadelidt, der i øvrigt opfylder betingelserne for at få erstatning, kan også få erstatning for tabt arbejdsfortjeneste. Det fremgår nærmere af...
 Erstatning for tabt arbejdsfortjeneste – hvor længe?
 20/01 2014 af advokat Lars Søndergaard
 En skadelidt har ret til erstatning for økonomisk tab og godtgørelse for svie og smerte og eventuelle varige mèn, hvis der er en erstatningsansvarlig.
 Erstatning, erhvervsevnetab og mistet efterlønspræmie
 6/09 2013 af advokat Lars Søndergaard
 Den 22. august 2013 traf Højesteret afgørelse i en erstatningssag. En skadelidt var på grund af følgerne efter en arbejdsskade gået på efterløn flere...
 Udskydelse af forældelse
 21/06 2013 af advokat Lars Søndergaard
 Højesteret afsagde den 17. juni 2013 dom i en sag om forældelse af erstatningskrav. En mand blev i 1998 påkørt, og et forsikringsselskab påtog sig...
 Forældelse af erstatningskrav
 31/05 2013 af advokat Lars Søndergaard
 Højesteret har for nylig taget stilling til, om erstatningskrav for personskade forældes successivt. Hvis det var tilfældet, kunne erstatningskrav...
 Erstatning for whiplashskader også kendt som piskesmældsskader
 22/03 2013 af advokat Lars Søndergaard
 Whiplashskader er ofte en følge af en trafikulykke men kan også skyldes en arbejdsulykke eller anden form for ulykke. Skaderne kan være betydelige,...
 Erstatning for psykiske skader
 9/12 2011 af advokat Lars Søndergaard
 Højesteret har i to domme fastslået, at man kan få erstatning for psykisk skade, selv om der ikke er konstateret nogen fysisk skade.
 Vintervejr & erstatning
 18/01 2011 af advokat Jesper Perregaard
 Både det aktuelle vintervejr (vinteren 2010/2011) og sidste års vinter har medført mange skader f.eks. i form af færdselsuheld, personskader ved fald...
 21/04 2010 af advokat Lars Søndergaard
 I Erstatningsansvarslovens § 17 er der regler om, at en kommune har mulighed for at få erstatning i form af regres for sygedagpengeydelser. Det samme...
 Ret til erstatning for tabt arbejdsfortjeneste og feriepenge
 9/09 2009 af advokat Lars Søndergaard
 Hvis lønmodtageren kommer til skade og må sygemeldes, opstår der krav på tabt arbejdsfortjeneste, hvis ikke lønmodtageren har krav på løn under...
 Arbejdsskade eller trafikulykke – hvor længe får man erstatning?
 29/10 2008 af advokat Lars Søndergaard
 I Danmark reguleres det af bestemmelser i erstatningsansvarsloven, hvor længe man kan få erstatning for tabt arbejdsfortjeneste og godtgørelse for...


text:
 30.1.2020
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 26/73
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 74/2018 HATÁROZATA
 (2018. március 23.)
 az EGT-megállapodás XX. mellékletének (Környezet) módosításáról [2020/91]
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
 mivel:
 (1)
 A személyszállító, ro-ro és konténerszállító hajóktól eltérő hajókategóriák esetében a szállított rakománynak a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követéséről, jelentéséről és hitelesítéséről szóló (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról szóló, 2016. november 4-i (EU) 2016/1928 bizottsági végrehajtási rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.
 (2)
 Az EGT-megállapodás XX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,
 ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
 1. cikk
 Az EGT-megállapodás XX. melléklete a 21awb. pont ((EU) 2016/1927 bizottsági végrehajtási rendelet) után a következő ponttal egészül ki:
 „21awc.
 32016 R 1928: a Bizottság (EU) 2016/1928 végrehajtási rendelete (2016. november 4.) a személyszállító, ro-ro és konténerszállító hajóktól eltérő hajókategóriák esetében a szállított rakománynak a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követéséről, jelentéséről és hitelesítéséről szóló (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról (HL L 299., 2016.11.5., 22. o.).”
 2. cikk
 Az (EU) 2016/1928 végrehajtási rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.
 3. cikk
 Ez a határozat 2018. március 24-én lép hatályba, feltéve hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (*1).
 4. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.
 Kelt Brüsszelben, 2018. március 23-án.
 az EGT Vegyes Bizottság részéről
 az elnök
 Claude MAERTEN
 (1) HL L 299., 2016.11.5., 22. o.
 (*1) Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.


jurisdiction: US

text:
 IIB
 111th CONGRESS
 1st Session
 H. R. 2034
 IN THE SENATE OF THE UNITED
 STATES
 July 30, 2009
 Received; read twice and referred to the
 Committee on Banking, Housing, and Urban
 Affairs
 AN ACT
 To permit refinancing of certain loans
 under the Rural Housing Service program for guaranteed loans for rural housing,
 and for other purposes.
 1.Short titleThis Act may be cited as the
 Rural Homeowners Protection Act of
 2009.
 2.Single family housing
 loan guarantee programSubsection (h) of section 502 of the Housing
 Act of 1949 (42
 U.S.C. 1472(h)) is amended—
 (1)in paragraph
 (5)(A), by striking paragraph (13) and inserting
 paragraph (15);
 (2)in paragraph (8),
 by striking 1 percent and inserting 2
 percent;
 (3)in paragraph (9),
 by striking Refinancing and inserting
 Modification of guaranteed
 loans;
 (4)in paragraph
 (14)—
 (A)by striking
 Guarantees for refinancing
 loans and inserting Refinancing of loans made or guaranteed by
 Secretary; and
 (B)in subparagraph
 (E)—
 (i)by
 striking (10) and inserting (12); and
 (ii)by striking (13) and
 inserting (9) or of paragraphs (11) through (14);
 (5)by redesignating
 paragraphs (10), (11), (12), (13), and (14) as paragraphs (12), (13), (14),
 (15), and (10), respectively;
 (6)by transferring
 and inserting paragraph (10), as so redesignated by paragraph (5) of this
 subsection, after paragraph (9); and
 (7)by inserting after
 paragraph (10), as so redesignated and transferred by paragraphs (5) and (6) of
 this subsection, the following new paragraph:
 (11)Refinancing of
 loans made by private sector lenders
 (A)AuthorityThe Secretary may, in accordance with this
 paragraph, guarantee a loan made to refinance a loan made by a private lender
 to an individual to acquire or construct a single-family residence.
 (B)EligibilityExcept
 as provided in subparagraph (C), all requirements of this subsection shall
 apply to loans guaranteed and loan guarantees made under this paragraph.
 (C)Guarantee
 feeNotwithstanding paragraph (8), the Secretary shall charge a
 guarantee fee with respect to loans guaranteed under this paragraph at levels
 necessary, but no higher than needed, to allow such class of loans to be
 guaranteed without resulting in a need for an appropriation for a credit
 subsidy.
 .
 Passed the House of
 Representatives July 29, 2009.
 Lorraine C. Miller,
 Clerk.