type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52011PC0928
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta /* KOM/2011/0928 lõplik - 2011/0459 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU TAUST
 1.1. Ettepaneku
 põhjused ja eesmärgid
 ELi poliitikavaldkondade rakendamiseks on vaja
 võrreldavat ja usaldusväärset statistilist teavet ELi majandusliku, sotsiaalse
 ja keskkonnaalase olukorra ja selle komponentide kohta riiklikul ja
 piirkondlikul tasandil. Euroopa statistika on hädavajalik ka selleks, et laiem
 avalikkus mõistaks Euroopa olemust ning kodanikud osaleksid demokraatia
 protsessis ning aruteludes ELi oleviku ja tuleviku üle.
 Viimastel aastatel on Euroopa statistikasüsteem
 (ESS) seisnud silmitsi mitme väljakutsega. Esiteks on vajadus Euroopa
 statistika järele pidevalt tõusnud ning see suundumus tulevikus tõenäoliselt ei
 muutu. Teiseks on muutunud statistika olemus: tõenditel põhinev otsuste
 tegemine nõuab statistikat, mis vastaks täidetavate eesmärkidega seotud
 kvaliteedikriteeriumidele, samuti on järjest suurem nõudlus keerulise
 mitmemõõtmelise statistika järele, mis toetaks lõimuvaid poliitikavaldkondi.
 Kolmandaks, kuna teabeturule on lisandunud uusi toimijaid, sealhulgas
 selliseid, kes pakuvad infot peaaegu reaalajas, on ESSi prioriteet tulevikus
 kvaliteet ning kiirstatistika puhul eelkõige ajakohasus. Neljandaks,
 eelarvelised piirangud nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil ning vajadus
 vähendada ettevõtete ja kodanike koormust muudavad olukorra veelgi
 keerulisemaks. Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa
 Liidu statistika koostamise metoodika kohta: „vaade järgmisele kümnendile”[1] ning ESSi strateegias selle
 rakendamiseks[2]
 on kõnealuseid probleeme lahatud, soovides muuta ESSi tööpõhimõtteid, et muuta
 süsteem tõhusamaks ja paindlikumaks. Nimetatud teatise ja ühise ESSi strateegia
 rakendamine moodustavad Euroopa statistikaprogrammi (ESP) tuuma.
 Sellest tulenevalt on Euroopa
 statistikaprogrammi eelnõu eesmärk luua igakülgne programm, millega sätestataks
 Euroopa statistika arendamise, tootmise ja levitamise raamistik ajavahemikuks 2013–2017
 ning kehtestataks Euroopa statistika uus tootmismeetod, nagu on kirjeldatud
 eelnimetatud teatises.
 1.2. Üldine
 taust
 Mitmeaastase Euroopa statistikaprogrammi
 loomise õiguslik alus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009
 (Euroopa statistika kohta)[3]
 artikli 13 lõige 1. Määruse kohaselt tuleb Euroopa statistikaprogrammis esitada
 raamistik Euroopa statistika arendamiseks, tootmiseks ja levitamiseks, peamised
 valdkonnad ning kavandatud tegevuste eesmärgid maksimaalselt viieks aastaks.
 Euroopa statistikaprogrammis sätestatakse Euroopa Liidu tegevuste läbiviimiseks
 vajalikku teavet käsitlevad prioriteedid. Neid võrreldakse nõutava statistika
 esitamiseks ELi ja liikmesriikide tasandil vajalike ressurssidega ning
 andmeesitamiskoormuse ja andmeesitajatele tekkivate kuludega.
 ESP eesmärgid sõnastatakse üksikasjalikumalt
 iga-aastastes tööprogrammides vastavalt määrusele (EÜ) nr 223/20093.
 Programmi kohta koostatakse vahearuanne ning programmiperioodi lõppedes ka
 lõpparuanne.
 1.3. Ettepaneku
 valdkonnas kehtivad õigusnormid
 Praegune ühenduse statistikaprogramm, mis on
 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega ning hõlmab ajavahemikku 2008–2012,[4] on arvult seitsmes.
 1.4. Kooskõla
 Euroopa Liidu muude põhimõtetega
 Euroopa statistika põhieesmärk on Euroopa
 poliitika väljatöötamise, järelevalve ja hindamise toetamine usaldusväärse,
 objektiivse, võrreldava ja sidusa teabega.
 Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi
 prioriteetidega, sest käesoleva programmi alusel arendatav, toodetav ja
 levitatav statistika aitab kaasa ELi prioriteetsete poliitikavaldkondade
 rakendamisele, nagu Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava
 majanduskasvu strateegia[5]
 ning muud poliitikavaldkonnad, mida on käsitletud komisjoni strateegilistes
 prioriteetides aastateks 2010–2014[6]
 (nt tugevdatud ja integreeritud majandusjuhtimine, kliimamuutused, majanduskasv
 ja sotsiaalne ühtekuuluvus, kodanike Euroopa ja üleilmastumine).
 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
 MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 2.1. Konsulteerimine
 huvitatud isikutega
 Konsultatsioonimeetodid, peamised
 sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus
 Enne ettepaneku ettevalmistamist konsulteeriti
 2010. aasta juulis Euroopa statistika kasutajatega: komisjoni
 peadirektoraatide, Euroopa Keskpanga ja Euroopa statistika nõuandekomiteega,[7] et selgitada välja nende
 vajadused Euroopa statistika järele ajavahemikus 2013–2017.
 Ettepaneku koostamises on osalenud
 liikmesriigid, EFTA riigid ja kandidaatriigid. Konsultatsioonid toimusid
 järgnevalt.
 Esiteks konsulteeriti 2010. aasta juulis eri
 statistikavaldkondade direktorite rühmadega, kes esindavad eri valdkondade
 Euroopa statistika tootjaid, et selgitada välja nende vajadused ajavahemikus 2013–2017.
 Teiseks konsulteeriti ajavahemiku 2013–2017
 prioriteetide üle riiklike statistikaametite peadirektoritega[8] nende kohtumisel 29.-30.
 septembril 2010.
 Sidusrühmadega nende 2013.–2017. aasta
 statistiliste vajaduste üle peetud konsultatsioonidele tuginedes koostati
 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 esimene kavand sise- ja
 väliskonsultatsiooniks. Seda tutvustati Euroopa statistikasüsteemi komitees
 (ESSC) 2011. aasta mais. Samaaegselt konsulteeriti ka Euroopa statistika
 nõuandekomitee (ESAC), monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee
 (CMFB) ning Euroopa statistikasüsteemi kavandamise ja koordineerimise
 töörühmaga.
 Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine
 Euroopa statistika kasutajate vastuste
 kokkuvõte
 Eurostati teabenõudele Euroopa statistika
 vajaduse kohta ajavahemikus 2013–2017 vastas 14 komisjoni peadirektoraati ja
 Euroopa Keskpank. Enamik neist loetles täpsed nõuded statistikale, mida neil on
 vaja nende vastutusalas oleva Euroopa poliitika toetamiseks. Kuigi kõiki neid
 nõudeid ei ole ettepanekus otseselt mainitud, on Eurostat neid põhjalikult
 analüüsinud ning võtnud arvesse programmi eesmärkide sõnastamisel.
 Euroopa statistika tootjate vastuste
 kokkuvõte
 Eurostati teabenõudele Euroopa statistika
 vajaduse kohta ajavahemikus 2013–2017 vastas kokku kuus direktorite rühma
 (metoodika rühm, IT-rühm, sotsiaalstatistika rühm, piirkondliku, paikkondliku,
 keskkonnastatistika ja arvepidamise rühm, alaline põllumajandusstatistika
 komitee ja ettevõtlusstatistika rühm). Direktorite rühmad rõhutasid vajadust
 leida tasakaal suureneva statistikavajaduse ja vähendatud ressursside vahel.
 Selles kontekstis soovitati maksimeerida olemasolevate andmete kasutamine,
 selmet alustada uute andmete kogumist; luua sidemeid teiste andmetootjatega, et
 optimeerida olemasoleva teabe kasutamist; vähendada nõutavaid andmeid;
 suurendada moodsa IKT-tehnoloogia abil andmekogumise tõhusust; analüüsida
 erinevate õigusaktide sidusust ning lahutada statistilised vahendid ja kasutajad,
 kasutades üksikuuringuid erinevatel eesmärkidel. Samuti nimetati vajadust
 tugevdada Eurostati rolli statistikatootmise koordineerijana. Euroopa
 statistikaprogrammi eesmärkide sõnastamisel on neid ja muid konkreetseid
 seisukohti võimaluse korral arvesse võetud.
 29–30. septembril 2010 toimunud riiklike
 statistikaametite peadirektorite kohtumisel väljendati heameelt Euroopa
 statistikaprogrammi ja selle prioriteetide ettepaneku üle ning rõhutati
 vajadust programmi piisavaks paindlikkuseks, mis võimaldaks konkreetseid
 meetmeid hõlmata iga-aastasesse programmitsüklisse. Kuna nii liikmesriikide kui
 ka Euroopa tasandil on ressursid märkimisväärselt piiratud ning samuti on vaja
 vähendada halduskoormust, märkisid statistikaametite direktorid, et järgmise
 mitmeaastase programmiperioodi puhul on oluline prioriteetide seadmine, mis
 põhineks strateegilisel lähenemisviisil.
 ESP 2013–2017 esimese kavandi peamiste
 kommentaaride kokkuvõte
 Euroopa statistikasüsteemi komitee kohtumisel 2011.
 aasta mais avaldati toetust põhimõttelisele lähenemisviisile.
 Mitmed delegatsioonid juhtisid tähelepanu ESP
 ambitsioonikusele ning väljendasid muret, et liikmesriikide piiratud
 ressursside ja ESPs nimetatud mitmete uute algatuste vahel on lõhe.
 Kuigi tunnustati programmi paindlikkust, seadsid
 mõned delegatsioonid kahtluse alla ESP üldise olemuse ja vähese
 üksikasjalikkuse ning rõhutasid vajadust siduda see tulevaste iga-aastaste
 tööprogrammidega.
 Mõned delegatsioonid väljendasid kahtlust, kas
 uute algatuste rahastamine Euroopa statistika uue tootmismeetodi tõhususe
 suurendamise arvelt on realistlik. Mõned delegaadid soovitasid kaaluda muid
 võimalusi tõhususe suurendamisel (nt täpsem prioriteetide seadmine, suurem
 tõhusus, haldusandmete parem kasutamine, tehnoloogia laialdasem kasutamine ja
 heade tavade vahetus).
 Osa delegatsioone toonitas, et selgemalt
 tuleks rõhutada vastamiskoormuse vähendamise olulisust ning üks delegatsioon
 soovis prioriteetide seadmist parendada konkreetsete meetmete sätestamise abil.
 Mitmed delegatsioonid väljendasid vajadust
 suhtuda kvaliteedimärgistusse ettevaatlikult ning nõuti põhjalikku arutelu.
 Mitmed delegatsioonid tervitasid partnerluste
 tugevdamist Euroopa statistikasüsteemis ja väljaspool seda ning rõhutasid
 täiendava koostöö vajadust nii ESSi sees kui ka Euroopa Keskpankade Süsteemi ja
 rahvusvaheliste organisatsioonidega.
 Sarnastele tulemustele jõuti ka programmi ja
 koordineerimise töörühma arutelude käigus.
 Enamik riiklikke statistikasutusi avaldas
 üldist toetust ESP-le, kuid väljendati ka reservatsioone nii Euroopa statistika
 uue tootmismeetodi eesmärgi sõnastuse kui ka õigusaktidega seotud poliitika
 üle.
 Osade statistikavaldkondade kohta tehti
 spetsiifilisi märkusi ning teatavate ESP osade kohta paluti täiendavaid
 selgitusi.
 Eurostat analüüsis hoolikalt ESP kavandi kohta
 saadud märkusi ning võttis neid ka arvesse ESP 2013–2017 muudetud versiooni
 ettevalmistamisel.
 Et toimida üldise ja paindliku vahendina, mis
 võimaldaks uute arengute arvesse võtmist, on ESPsse üldsõnaliselt kirja pandud
 järgmise programmiperioodi strateegilised eesmärgid ja tulemused, mida
 soovitakse saavutada.
 ESP väljendab Eurostati strateegilist,
 prioriteete seadvat lähenemisviisi. Kõnealuse lähenemisviisi kohaselt on
 negatiivsete prioriteetide seadmine oluline osa iga-aastaste tööprogrammide
 ettevalmistamisest ning seetõttu tehakse seda ESP kogu ajavahemiku jaoks. ESP
 moodustab Euroopa statistika arendamise, tootmise ja levitamise üldraamistiku,
 sätestades järgmisel viiel aastal võetavate meetmete peamised valdkonnad ja
 eesmärgid. Kõnealused eesmärgid sõnastatakse ja kavandatakse üksikasjalikumalt
 iga-aastastes tööprogrammides. Sellega luuakse selge seos ESP ja iga-aastaste
 tööprogrammide vahel.
 ESP on täielikult kooskõlas ESSi uue
 tootmissüsteemi ühtse strateegiaga, mis on juba vastu võetud Euroopa
 statistikasüsteemi komitees. Euroopa statistikaprogrammile ei ole lisatud uusi
 elemente ning see järgib strateegia rakendamist.
 2.2. Ekspertarvamuste
 kogumine ja kasutamine
 ESP ettevalmistamise käigus konsulteeriti ka
 välisekspertidega. Programmi kavandi kohta küsiti eelkõige Euroopa statistika
 nõuandekomitee (ESAC) ning monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika
 komitee (CMFB) arvamust.
 Euroopa statistika nõuandekomitee püstitas oma
 arvamuses ressursside piiratuse teema ning vajaduse tegelda prioriteetide
 seadmisega, et määrata kindlaks negatiivsed prioriteedid. Selles kontekstis
 toonitas ESAC vajadust suurendada tõhusust tehnoloogia laialdasema rakendamise
 ja kogutud andmete muudel eesmärkidel kasutamise abil, kuid samas tõdeti, et
 probleemiks on erinevate liikmesriikide statistikasüsteemide erinev arengutase.
 ESAC rõhutas ka teadmiste vahetamise olulisust, paludes selleks lisada
 arendustegevuse, et vähendada uute uuringute maksumust. Lisaks tõstis ESAC
 esile andmete kasutamise maksimeerimise ning olemasolevate andmete edasise
 integreerimise tähtsust.
 Monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika
 komitee väljendas oma arvamuses programmi kavandi kohta toetust ESP-le ning
 peamistele prioriteetidele ja eesmärkidele, mis olid seatud monetaar-, finants-
 ja maksebilansistatistika arendamisele ja koordineerimisele. CMFB rõhutas
 statistikavaldkondade ja kogu ESSi integreerimise olulisust, et teha
 mitmeotstarbelist statistikat. Samuti märgiti vajadust arendada statistilist
 teavet üleilmastumise kohta, haldusandmete suurema kasutamise olulisust ning
 keskendumist majanduse kõige kiiremini kasvavatele valdkondadele. Lisaks toetas
 CMFB statistilise sobitamise, andmete ühendamise tehnikate ja standardsete
 IT-vahendite laialdasemat kasutamist. CMFB rõhutas ka koostöö olulisust ESCB,
 Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ühiste projektide ja
 koordineeritud arengu kaudu.
 Eurostat analüüsis hoolikalt ESP esimese
 kavandi kohta välisekspertidelt saadud märkusi ning võttis neid ka arvesse ESP 2013–2017
 muudetud versiooni ettevalmistamisel.
 2.3. Mõjude
 ja järelduste analüüs
 Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise
 põhimõttega on teostatud eelhindamine, et programmi puhul keskendutaks
 eesmärkide tõhusale saavutamisele ning et alates kavandamisetapist võetaks arvesse
 eelarvelisi piiranguid.
 Eelhindamise
 käigus kaaluti nelja varianti.
 Esimene variant, mida ESP puhul kaaluti, oli
 uue viieaastase programmi vastuvõtmine aastateks 2013–2017.
 Praegune ühenduse statistikaprogramm 2008–2012
 sisaldab märget järgmise mitmeaastase programmi kestuse kohta, ehk hõlmatav
 ajavahemik peaks võtma arvesse Euroopa Parlamendi ametiaega. Praegune Euroopa
 Parlamendi ametiaeg kestab 2009. aasta juulist 2014. aasta juunini, järgmine
 ametiaeg algab 2014. aasta juulis ja lõpeb 2019. aasta juunis. Kuna praegune
 ühenduse statistikaprogramm 2008–2012 kestab 2012. aasta lõpuni, siis tähendab
 see, et on vaja valmistada ette vahepealne ESP kaheks aastaks (2013–2014) või
 pikendada praegust ühenduse statistikaprogrammi 2008–2012 kuni 2014. aastani.
 Kolmas võimalus oleks nn nullvariant, st et
 ESP 2013–2017 ei valmistataks ette ega võetaks vastu, ning neljandaks
 variandiks oleks see, et teavet pakuksid teised tootjad, mitte tingimata ESS.
 Pärast erinevate stsenaariumite põhjalikku
 kaalumist ja analüüsi on mõju hindamise käigus variantide arv vähendatud
 kolmeni ning nende kolme variandi mõju ja tagajärgi on üksikasjalikult uuritud.
 Kolm varianti ja nende hinnanguline mõju on järgmised.
 Variant 1: nn nullvariant, ehk Euroopa
 statistikaprogrammi ei ole
 Ilma Euroopa statistikaprogrammi õigusliku
 raamistikuta koguks ja/või toodaks Euroopa statistikat komisjoni talitused
 iseseisvalt, kasutades selleks oma ressursse ning ESSi institutsionaalsete
 statistikatootjate ja/või eratootjate abi. Viieaastase statistikaprogrammi
 puudumine Euroopa tasandil tooks kaasa pikaajaliste kavade puudumise, mis on
 statistilise teabe arendamise, tootmise ja levitamise vältimatu eeldus. Kui
 Euroopa statistikaprogrammi ei eksisteeri, siis on kindlaks määratud eesmärkide
 saavutamine ebatõenäoline. Puuduks Euroopa statistika õiguslik raamistik ning
 mingit tegevuseelarvet ei eraldataks. Statistika kasutajad (komisjoni
 peadirektoraadid, Euroopa Keskpank) peaksid statistikat ise tootma või otsima
 koordineerimatul ja ebatõhusal viisil ning samuti ei eksisteeriks Euroopa
 statistika ühiselt kokkulepitud kvaliteedi tagamise süsteemi. Ilma Euroopa
 statistikaprogrammita ei oleks statistika tootmisel mingit eelarvet ega üldist
 planeerimist. See tõstaks ka eraisikute, leibkondade, ettevõtete ja ESSi
 institutsionaalsete statistikatootjate vastamiskoormust.
 Variant 2: ESP 2013–2017 oleks ühenduse
 statistikaprogrammi 2008–2012 kordus
 See variant ei sisalda muutusi võrreldes
 praeguse ühenduse statistikaprogrammi hõlmatava statistikaga. Seda võib pidada
 põhistsenaariumiks, millega teisi variante võrrelda. Pakutav statistika vastaks
 ajavahemiku 2008–2012 poliitika vajadustele ning see ei võtaks arvesse uusi
 arenguid ja Euroopa Liidu poliitilisi prioriteete, nagu Euroopa 2020. aasta
 aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia ning muud
 poliitikavaldkonnad, mida on käsitletud komisjoni strateegilistes
 prioriteetides 2010–2014. Lisaks toodetaks see statistika stovepipe mudeli[9] kohaselt, s.t ei kasutataks ära
 Euroopa statistika uue tootmismeetodi eeliseid, mille eesmärk on tõhususe
 suurendamine ja kvaliteedi parandamine.
 Variant 3: Luuakse uus viieaastane
 Euroopa statistikaprogramm
 Heakskiitmiseks esitatakse Euroopa
 statistikaprogrammi ettepanek, mis hõlmab viit aastat 2013–2017. Selle variandi
 puhul vastab Euroopa statistika paremini kasutajate vajadustele. Lepitakse
 kokku kvaliteedi tagamises ning statistika tootmine on kulutõhusam, sest
 kasutatakse uut meetodit. ESP 2013–2017 sätestatud eesmärgid on kooskõlas
 komisjoni strateegiliste prioriteetidega ning aitavad lahendada probleeme,
 millega Euroopa statistikasüsteem lähiaastatel kokku puutub.
 2.3.4. Kokkuvõte riskidest
 Variandi 1 puhul on riskid suured, sest kui ei
 eksisteeri Euroopa statistika tootmise õiguslikku raamistikku, ei saa tagada ka
 statistika tootmise kvaliteeti ja tõhusust. Sellisel juhul teeks statistikat
 erinevad tootjad koordineerimatul moel.
 Variandiga 2 seotud riskid tulenevad
 asjaolust, et saadav statistika vastaks osaliselt aegunud poliitilistele
 prioriteetidele ning oleks toodetud traditsioonilisel meetodil, s.t ei
 kasutataks ära Euroopa statistika uue tootmismeetodi eeliseid, mille eesmärk on
 tõhususe suurendamine ja kvaliteedi parandamine. Ebaadekvaatse statistika
 maksumus oleks märkimisväärne.
 Variandiga 3 seotud riske peetakse suhteliselt
 vähesteks, sest sel juhul toodetaks Euroopa statistikat kehtestatud õigusliku
 raamistiku alusel, s.t et tagataks statistika kvaliteet ja tootmismeetodi
 tõhusus, sest Euroopa statistikat arendataks, kogutaks ja levitataks
 koordineeritult.
 2.3.5. Eelistatud variant
 Variant 3, mille puhul kehtestataks uus
 viieaastane ESP 2013–2017, näib olevat parim, pidades silmas asjaolu, et see on
 ainus variant, millega tagataks kõigi sõnastatud eesmärkide saavutamine.
 Eemärkideks on: i) kvaliteetse statistika pakkumine, mis vastaks kasutajate
 vajadustele kaetuse, ajakohasuse, võrreldavuse ja usaldusväärsuse seisukohast;
 ii) toota statistilist teavet kulutõhusalt; ning iii) vähendada vastajate
 vastamis- ja halduskoormust. Sellest tulenevalt on see variant kolmest
 variandist ainus, mis suudab pakkuda rahuldavat lahendust kõikidele
 probleemidele, millega Euroopa statistikasüsteem silmitsi seisab.
 Kõnealuse stsenaariumi kohaselt algab järgmine
 ESP 1. jaanuaril 2013 ja lõpeb 31. detsembril 2017.
 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 3.1. Kavandatud
 meetmete kokkuvõte
 Ettepanekuga kehtestatakse Euroopa
 statistikaprogramm ajavahemikuks 2013–2017. Programmis esitatakse raamistik
 Euroopa statistika arendamiseks, tootmiseks ja levitamiseks, peamised
 valdkonnad ning kavandatud tegevuste eesmärgid programmiperioodil.
 3.2 Õiguslik
 alus
 Euroopa statistika õiguslik alus on sätestatud
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 338. Kooskõlas seadusandliku
 tavamenetlusega võivad Euroopa Parlament ja nõukogu võtta meetmeid statistika
 tootmiseks, kui see on vajalik liidu tegevuseks. Kõnealuses artiklis
 kehtestatakse Euroopa statistika tootmist käsitlevad nõuded, mille kohaselt
 peavad statistilised andmed vastama erapooletuse, usaldusväärsuse,
 objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise
 konfidentsiaalsuse standarditele.
 3.3 Subsidiaarsuse
 põhimõte
 Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse
 ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ELi ainupädevusse.
 Liikmesriigid ei suuda piisavalt hästi
 saavutada kavandatava meetme eesmärki, nimelt Euroopa statistika arendamist,
 tootmist ja levitamist ESP 2013–2017 raames. See on paremini saavutatav ELi
 tasandil Euroopa Liidu õigusakti alusel, sest ainult komisjon saab
 kooskõlastada vajalikku statistiliste andmete ühtlustamist Euroopa tasandil
 kõikides käesoleva õigusaktiga hõlmatud statistika valdkondades, samas kui
 andmete kogumist saavad korraldada liikmesriigid. Seetõttu võib meetmed võtta
 ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt.
 3.4 Proportsionaalsuse
 põhimõte
 Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
 kooskõlas järgmistel põhjustel.
 Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele
 esitatakse käesolevas määruses vaid miinimumnõuded ega reguleerita rohkem, kui
 on vaja nimetatud eesmärgi saavutamiseks. Ettepanekus sätestatakse eesmärgid
 viieaastaseks ajavahemikuks. Nende eesmärkide üksikasjalikum sõnastamine ja
 kavandamine toimub komisjoni iga-aastaste statistika tööprogrammide raames, mis
 koostatakse tihedas koostöös liikmesriikidega ning mille heakskiitmisel
 arvestatakse Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamust. Lisaks kohaldatakse
 uute statistiliste nõuete suhtes eriõigusakte, mille ettevalmistamises on
 liikmesriigid algusest peale otseselt osalenud.
 3.5 Õigusakti
 valik
 Kavandatud õigusakt: määrus.
 Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el
 põhjus(t)el:
 Ettepaneku eesmärki ja sisu arvestades on
 määrus kõige sobivam õigusakt.
 4. MÕJU EELARVELE
 ELi eelarvest eraldatav kogusumma programmile
 ajavahemikuks 2013–2017 on 299,4 miljonit eurot (jooksevhindades), millest 57,3
 miljonit katab programmiperiood 2007–2013 ning 242,1 miljonit programmiperiood 2014–2017.
 5. VALIKULISED ÜKSIKASJAD
 Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel
 Ettepanek sisaldab ülevaatamisklauslit ja
 aegumisklauslit.
 Euroopa Majanduspiirkond
 Kavandatavas määruses käsitletakse Euroopa
 Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda kohaldada ka Euroopa
 Majanduspiirkonnas.
 2011/0459 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta
 (EMPs kohaldatav tekst)
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
 NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
 riikide parlamentidele,
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele
 (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta)[10]
 tuleb luua Euroopa statistikaprogramm, mis moodustab raamistiku ELi meetmete
 rahastamiseks.
 (2)
 Kõnealuse määruse kohaselt tuleb Euroopa
 statistikaprogrammis esitada raamistik Euroopa statistika arendamiseks,
 tootmiseks ja levitamiseks, peamised valdkonnad ning kavandatud tegevuste
 eesmärgid maksimaalselt viieks aastaks. Euroopa statistikaprogrammis
 sätestatakse Euroopa Liidu tegevuste läbiviimiseks vajalikku teavet käsitlevad
 prioriteedid. Neid võrreldakse nõutava statistika esitamiseks liidu ja
 liikmesriikide tasandil vajalike ressurssidega ning andmeesitamiskoormuse ja
 andmeesitajatele tekkivate kuludega.
 (3)
 Mitmeaastase programmi õiguslikus raamistikus
 tuleks Euroopa statistika arendamine, tootmine ja levitamine korraldada tihedas
 ja koordineeritud koostöös Euroopa statistikasüsteemi sees Euroopa Liidu
 statistikaasutuse (komisjon (Eurostat)), riiklike statistikaametite ja muude
 riiklike asutuste vahel[11].
 (4)
 Kõnealuse programmi alusel arendatav, toodetav ja
 levitatav statistika peab kaasa aitama Euroopa Liidu poliitikavaldkondade
 rakendamisele, mida on kajastatud Euroopa Liidu toimimise lepingus, Euroopa 2020.
 aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegias[12] ning muudes
 poliitikavaldkondades, mida on käsitletud komisjoni strateegilistes
 prioriteetides aastateks 2010–2014 (nt tugevdatud ja integreeritud
 majandusjuhtimine, kliimamuutused, majanduskasv ja sotsiaalne ühtekuuluvus,
 kodanike Euroopa ja üleilmastumine),[13]
 ning statistikat tuleks edendada programmi raames rahastatavate meetmetega, kui
 Euroopa Liis saab pakkuda selget lisaväärtust.
 (5)
 Viimastel aastatel on Euroopa statistikasüsteem
 seisnud silmitsi mitme väljakutsega.
 –
 Esiteks on vajadus Euroopa statistika järele
 pidevalt tõusnud ning see suundumus tulevikus tõenäoliselt ei muutu.
 –
 Teiseks on muutunud statistika olemus: tõenditel
 põhinev otsuste tegemine nõuab statistikat, mis vastaks täidetavate eesmärkidega
 seotud kvaliteedikriteeriumidele, samuti on järjest suurem nõudlus keerulise
 mitmemõõtmelise statistika järele, mis toetaks lõimuvaid poliitikavaldkondi.
 –
 Kolmandaks, kuna teabeturule on lisandunud uusi
 toimijaid, sealhulgas selliseid, kes pakuvad infot peaaegu reaalajas, on ESSi
 prioriteet tulevikus kõrge kvaliteet ning kiirstatistika puhul eelkõige
 ajakohasus.
 –
 Neljandaks, eelarvelised piirangud nii riiklikul
 kui ka Euroopa tasandil ning vajadus vähendada ettevõtete ja kodanike koormust
 muudavad olukorra veelgi keerulisemaks.
 Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile ja
 nõukogule Euroopa Liidu statistika koostamise metoodika kohta: „vaade
 järgmisele kümnendile”[14]
 ning ESSi strateegias selle rakendamiseks[15]
 on kõnealuseid probleeme lahatud, soovides muuta ESSi tööpõhimõtteid, et muuta
 süsteem tõhusamaks ja paindlikumaks. Nimetatud teatise rakendamine moodustab
 Euroopa statistikaprogrammi tuuma.
 (6)
 Et Euroopa statistika tootmiseks ettenähtud
 riiklike ja Euroopa tootjate piiratud ressursse paremini sobitada suureneva
 statistikavajadusega, tuleb komisjoni iga-aastaste statistika tööprogrammide
 (kus üksikasjalikumalt sõnastatakse lahti käesolev mitmeaastane programm)
 ettevalmistamisel vaadata põhjalikult läbi statistika prioriteedid, et
 vähendada vähemolulisi nõudeid ja lihtsustada olemasolevaid menetlusi,
 säilitades samal ajal ametliku statistika kõrge kvaliteedistandardi. Seejuures
 tuleks arvesse andmeesitajate (ettevõtted, kesk-, regionaal- ja kohaliku
 tasandi haldusüksused, leibkonnad või üksikisikud) koormust.
 (7)
 Selles kontekstis tuleks saavutada Euroopa Liidu ja
 liikmesriikide eelarvetele langeva koormuse mõistlik jaotus. Lisaks käesoleva
 määrusega eraldatavatele rahalistele vahenditele peaksid riiklikud
 statistikaametid või muud riigiasutused saama riigi tasandil piisava
 rahastatuse, et viia ellu statistikaalaseid üksikmeetmeid kõnealuse programmi
 rakendamiseks.
 (8)
 Käesoleva määruse alusel Euroopa statistikat
 arendades, tootes ja levitades peaksid riikide ja Euroopa statistikaasutused
 arvesse võtma Euroopa statistika tegevusjuhises sätestatud põhimõtteid, mis on
 lisatud komisjoni 25. mai 2005. aasta soovitusele siseriiklike ja ühenduse
 statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta ning komisjoni
 15. aprilli 2011. aasta teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa
 statistika tõhusa kvaliteedijuhtimise väljatöötamine”[16].
 (9)
 Euroopa statistikat käsitleva Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 15 kohaselt tuleks välja töötada
 asjakohane finantsstruktuur, et toetada koostöövõrgustikke.
 (10)
 Tuleks ette näha programmis osalemise võimalus
 Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikidele, kes osalevad Euroopa
 Majanduspiirkonnas (edaspidi „EFTA/EMP riigid”). Tuleks ette näha ka programmis
 osalemise võimalus teistele riikidele, eelkõige Euroopa Liidu naaberriikidele
 ning riikidele, kes taotlevad Euroopa Liidu liikmeks saamist,
 kandidaatriikidele ja ühinejariikidele.
 (11)
 Programmi rakendamisega seoses tuleks vajaduse
 korral soodustada koostööd kolmandate riikidega, kes programmis ei osale, võttes
 arvesse kõnealuste riikide ja ELi vahel sõlmitud asjakohaseid lepinguid.
 (12)
 Selleks et komisjoni poolt programmi rakendamiseks
 vastu võetud iga-aastaseid tööprogramme saaks käsitada rahastamisotsustena
 määruse [...] (Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta)
 [uus finantsmäärus] artikli [] tähenduses, tuleb neis sätestada taotletavad
 eesmärgid, oodatavad tulemused, rakendamismeetodid ja nendele ette nähtud
 kogusumma. Samuti sisaldavad need rahastatavate tegevuste kirjeldust, märget igale
 tegevusele eraldatava summa kohta ja orienteeruvat rakendamise ajakava.
 Toetuste kohta on neisse märgitud prioriteedid, peamised hindamiskriteeriumid
 ja maksimaalne kaasfinantseerimismäär.
 (13)
 Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt Euroopa
 statistikaprogrammi 2013–2017 kehtestamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt
 saavutada ja seetõttu on seda parem saavutada Euroopa Liidu tasandil, võib
 Euroopa Liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5
 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud
 proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud
 eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
 (14)
 Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise
 põhimõttega on teostatud eelhindamine, et käesoleva määrusega asutatud programmi
 puhul keskendutaks eesmärkide tõhusale saavutamisele ning et alates
 kavandamisetapist võetaks arvesse eelarvelisi piiranguid. Programmi raames
 võetud meetmete väärtuse ja mõju üle tuleks teostada regulaarset järelevalvet
 ja neid tuleks regulaarselt hinnata, sealhulgas välishindajate poolt. Programmi
 hindamiseks tuleks sõnastada mõõdetavad eesmärgid ja töötada välja näitajad.
 (15)
 Käesoleva määrusega kehtestatakse programmi
 kehtivuse ajaks rahastamise kogusumma, mis kujutab endast iga-aastase
 eelarvemenetluse ajal peamist juhist eelarvepädevatele institutsioonidele
 Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 17. mail 2006. aastal sõlmitud
 institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse
 finantsjuhtimise kohta)[17]
 punkti 37 tähenduses.
 (16)
 Euroopa Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli
 vältel kaitsta proportsionaalsete meetmete kaudu, mis hõlmavad rikkumiste
 ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult
 väljamakstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning vajaduse
 korral karistusi.
 (17)
 Vastavalt määrusele (EÜ) nr 223/2009 on Euroopa
 statistikaprogrammi kavand saadetud eelnevaks tutvumiseks Euroopa
 statistikasüsteemi komiteele, Euroopa statistika nõuandekomiteele, mis on
 loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 234/2008/EÜ,[18] ja monetaar-, finants- ja
 maksebilansistatistika komiteele, mis on loodud nõukogu otsusega 2006/856/EÜ[19],
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa
 statistikaprogrammi kehtestamine
 Käesolevaga kehtestatakse ajavahemikuks 2013–2017
 Euroopa statistikaprogramm (edaspidi „programm”).
 Artikkel 2
 Lisaväärtus
 Programm kujutab endast lisaväärtust, tagades
 Euroopa statistika keskendumise teabele, mida on vaja ELi poliitikavaldkondade
 kavandamiseks, rakendamiseks, seireks ja hindamiseks. Lisaks panustatakse
 sellega ressursside tõhusale kasutamisele, toetades meetmeid, mis oluliselt
 aitavad kaasa ühtlustatud, võrreldava ja usaldusväärse statistilise teabe
 arendamisele. tootmisele ja levitamisele.
 Artikkel 3
 Reguleerimisala
 1.
 Käesoleva määrusega nähakse ette Euroopa statistika
 arendamise, tootmise ja levitamise programmiraamistik ning 2013.–2017. aastal
 võetavate meetmete peamised valdkonnad ja eesmärgid vastavalt Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta)
 artiklitele 13 ja 14.
 2.
 Programm ei hõlma Euroopa ettevõtlus- ja
 kaubandusstatistika kaasajastamise programmis[20]
 (edaspidi „MEETS-programm”) sätestatud meetmeid kuni MEETS-programmi lõpuni 31.
 detsembril 2013, kuid sisaldab ettevõtlus- ja kaubandusstatistika eesmärke,
 mida soovitakse rakendada ajavahemikus 2014–2017.
 Artikkel 4
 Eesmärgid
 3.
 Programmi üldeesmärk on, et Euroopa
 statistikasüsteem oleks kvaliteetse Euroopat käsitleva statistika peamine
 pakkuja.
 4.
 Järgmiste erieesmärkide saavutamist tuleb taotleda
 kõikide käesoleva programmi rakendamiseks teostatavate statistiliste toimingute
 puhul:
 –
 Eesmärk 1: pakkuda kvaliteetset ja
 prioriteetidele vastavat statistilist teavet Euroopa Liidu poliitikavaldkondade
 arendamiseks, seireks ja hindamiseks;
 –
 Eesmärk 2: rakendada Euroopa statistika uut
 tootmismeetodit eesmärgiga suurendada tõhusust ja parandada kvaliteeti;
 –
 Eesmärk 3: tugevdada partnerlust Euroopa
 statistikasüsteemi sees ja väljaspool seda, et suurendada ESSi produktiivsust
 ja tagada selle juhtiv roll maailmas ametliku statistika puhul.
 5.
 Käesolevas artiklis sätestatud eesmärke on
 täpsustatud lisas, kus on esitatud ka näitajad programmi seireks ja
 rakendamiseks. Määruse (EÜ) nr 223/2009 kohaselt peavad eesmärgid vastama
 iga-aastastele üksikasjalikele kavadele, mis sisaldavad protsessi olulise osana
 prioriteetide seadmise mehhanismi. Eesmärgid saavutatakse tihedas ja
 koordineeritud koostöös Euroopa statistikasüsteemi sees, mis kujutab endast
 partnerlust ELi statistikaasutuse ning riiklike statistikaametite ja muude
 riiklike asutuste vahel.
 Artikkel 5
 Statistika
 haldamine ja kvaliteet
 Programmi
 rakendatakse Euroopa statistika tegevusjuhises esitatud põhimõtete kohaselt
 eesmärgiga toota ja levitada kvaliteetset ja ühtlustatud Euroopa statistikat
 ning tagada Euroopa statistikasüsteemi kui terviku nõuetekohane toimimine.
 Tuleb võtta asjakohased meetmed, tagamaks hea koordineerituse ja tõhusa
 prioriteetide seadmise ESSi sees, et vähendada statistiliste andmete esitajate
 halduskoormust. Riikide ametiasutused ja ELi statistikaasutus tagavad Euroopa
 statistika vastavuse Euroopa kvaliteedistandarditele ning seda statistikat
 kasutavate ELi institutsioonide, valitsuste, piirkondlike asutuste,
 teadusasutuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja avalikkuse vajadustele.
 Artikkel 6
 Rahastamine
 1.
 Programmi rakendamiseks eraldatav kogusumma on 299,4
 miljonit eurot, millest 57,3 miljonit katab programmiperiood 2007–2013 ning 242,1
 miljonit programmiperiood 2014–2017.
 2.
 Komisjon rakendab liidu rahalist toetust vastavalt
 määrusele XX/2012 Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse
 kohta.
 3.
 Lisaks käesoleva määrusega eraldatavatele
 rahalistele vahenditele peaks programmi rakendamiseks võetavad individuaalsed
 statistilised toimingud, eelkõige need, mida teostatakse riikide
 statistikaametite või muude riiklike asutuste ja komisjoni (Eurostati)
 vaheliste lepingute alusel, saama asjakohast toetust riigi tasandil.
 Artikkel 7
 Tehniline
 ja haldusabi
 Programmi jaoks
 eraldatud rahalistest vahenditest võib katta ka kulusid, mis on seotud
 programmi juhtimiseks ja tema eesmärkide saavutamiseks vajalike
 ettevalmistustööde, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis- ja
 hindamistegevusega, ning eelkõige uurimusi, ekspertide koosolekuid,
 statistikaekspertide tasustamisega seotud kulusid, teavitamist ja
 avalikustamist, teabetöötlusele ja -vahetusele suunatud IT-võrkudega seotud
 kulusid ning kõiki teisi kulusid tehnilisele ja haldusabile, mida komisjon
 programmi juhtimisel vajab.
 Artikkel 8
 Iga-aastased
 tööprogrammid
 Programmi
 rakendamiseks võtab komisjon vastu iga-aastased tööprogrammid, mis vastavad
 määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 17 nõuetele ning milles on sätestatud
 taotletavad eesmärgid ja oodatavad tulemused.
 Artikkel 9
 Meetmete
 liigid
 Liidu rahaline
 osalus võib olla kas toetuse või riigihankelepingu või mõne muu meetme kujul,
 mida on vaja artiklis 2 sätestatud eesmärkide täitmiseks.
 Artikkel 10
 Toetuskõlblikud
 meetmed
 1.
 Liidu rahalise osalusega toetatakse Euroopa
 statistika arendamise, tootmise ja levitamise meetmeid, mida on vaja artiklis 3
 osutatud eesmärkide saavutamiseks. Prioriteetseks peetakse meetmeid, millel on
 Euroopa Liidu lisaväärtus vastavalt artiklile 2.
 2.
 Rahaline toetus määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 15
 kohastele koostöövõrgustikele võib esineda tegevustoetuse kujul ning katta kuni
 95% toetuskõlblikest kuludest.
 3.
 Vajaduse korral võib anda tegevustoetust artikli 11
 lõike 3 osutatud organisatsioonide toimimiseks, kuid see ei tohi ületada 50%
 toetuskõlblikest kuludest.
 4.
 Liikmesriikide kulude hüvitamiseks seoses
 uuringutel põhinevate meetmete võtmisega võib komisjonile edastatud andmekogu
 eest liikmesriigile maksta ühekordse makse, mille maksimum on iga uuringu puhul
 kindlaks määratud. Summad määrab komisjon, võttes arvesse uuringu keerukust.
 Artikkel 11
 Toetuskõlblikud
 abisaajad
 1.
 Määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 5 lõike 3 kohaselt
 võivad kõnealuses lõikes nimetatud abisaajad saada toetust ilma
 pakkumiskutseta.
 2.
 Kooskõlas finantsmäärusega võivad
 koostöövõrgustikud hõlmata lõikes 1 osutatud abisaajaid ja muid asutusi ilma
 pakkumiskutseta.
 3.
 Artikli 10 lõikes 3 nimetatud tegevustoetusi võin
 anda organisatsioonidele, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele:
 (a)
 nad on mittetulunduslikud, neil puudub
 tootmisharust tulenev, äriline või muu huvide konflikt ning nende peamine
 eesmärk ja tegevus on propageerida ja toetada Euroopa statistika tegevusjuhise
 rakendamist ning Euroopa statistika uue tootmissüsteemi rakendamist, mille
 eesmärk on suurendada tõhusust ja parandada kvaliteeti;
 (b)
 nad on esitanud komisjonile piisavad tõendid oma
 liikmesuse, sisekorra ja rahastamisallikate kohta.
 Artikkel 12
 Euroopa
 Liidu finantshuvide kaitse
 1.
 Komisjon astub vajalikke samme, tagamaks, et
 käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa
 Liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu
 ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade
 sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate
 karistustega.
 2.
 Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal
 on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid,
 töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on käesoleva määruse raames rahastatud.
 Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib
 korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate
 tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma määruses nr 2185/96
 sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas toetuslepingu,
 toetuse andmise otsuse või käesoleva määruse alusel rahastamise lepinguga
 seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud Euroopa Liidu
 finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
 Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu
 kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega
 sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega, samuti
 käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile,
 kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus selliseks auditeerimiseks ja
 kohapealseks kontrolliks.
 Artikkel 13
 Kolmandate
 riikide osalemine programmis
 Euroopa statistikaprogrammis võivad osaleda:
 (a)
 EFTA/EMP riigid EMP lepingus sätestatud
 tingimustel;
 (b)
 Euroopa Liidu naabruspoliitikaga hõlmatud riigid,
 riigid, kes taotlevad Euroopa Liidu liikmeks saamist, kandidaatriigid,
 ühinejariigid ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kaasatud
 Lääne-Balkani riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud nimetatud
 riikidega sõlmitud kahe- või mitmepoolsetes lepingutes, millega on kehtestatud
 nende Euroopa Liidu programmides osalemise üldised põhimõtted.
 Artikkel 14
 Aruanded
 1.
 Komisjon esitab pärast Euroopa statistikasüsteemi
 komiteega konsulteerimist vahepealse arenguaruande Euroopa Parlamendile ja
 nõukogule hiljemalt 2015. aasta juunis.
 2.
 2018. aasta lõpuks esitab komisjon pärast Euroopa
 statistikasüsteemi komiteega konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule
 lõpparuande programmi rakendamise kohta.
 Artikkel 15
 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
 pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 [Koht],
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 president eesistuja
 LISA
 Statistikataristu ja Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017
 eesmärgid
 Sissejuhatus
 ELi poliitikate rakendamiseks on vaja
 võrreldavat ja usaldusväärset statistilist teavet ELi majandusliku, sotsiaalse
 ja keskkonnaalase olukorra ja selle komponentide kohta riiklikul ja
 piirkondlikul tasandil. Euroopa statistika on hädavajalik ka selleks, et laiem
 avalikkus mõistaks Euroopa olemust ning kodanikud osaleksid demokraatia
 protsessis ning aruteludes ELi oleviku ja tuleviku üle.
 Euroopa statistikaprogrammiga sätestatakse
 Euroopa statistika arendamise, tootmise ja levitamise raamistik ajavahemikuks 2013–2017.
 Euroopa statistikat arendatakse, toodetakse ja
 levitatakse selle õigusraamistiku alusel tihedas ja koordineeritud koostöös
 Euroopa statistikasüsteemi sees.
 Kõnealuse programmi alusel arendatav, toodetav
 ja levitatav statistika aitab kaasa Euroopa Liidu poliitikavaldkondade
 rakendamisele, mida on kajastatud Euroopa Liidu toimimise lepingus, Euroopa 2020.
 aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegias ning
 juhtalgatustes ja muudes poliitikavaldkondades, mida on käsitletud komisjoni
 strateegilistes prioriteetides.
 Pidades silmas asjaolu, et ESP 2013–2017 on
 mitmeaastane programm, mis hõlmab viite aastat, ning seda, et Euroopa
 statistikasüsteemi eesmärk on säilitada oma roll statistikavaldkonna olulise
 toimijana, on ESP 2013–2017 oma reguleerimisala ja eesmärkide poolest
 ambitsioonikas, kuid programmi rakendamisel kasutatakse astmelist
 lähenemisviisi.
 Statistikataristu
 ESPga luuakse statistilise teabe taristu.
 Taristu peab olema valmis erinevate rakenduste laialdaseks ja intensiivseks
 kasutamiseks.
 Otsused Euroopa statistika tootmiseks
 põhinevad poliitika kujundamisel, kuid statistika peab olema kättesaadav ka
 teistele otsustajatele, teadlastele, ettevõtetele ja Euroopa kodanikele
 üldiselt, sest tegemist on avaliku hüvega, mille eest maksavad kodanikud ja
 ettevõtted, kes peaksid osutatavatest teenustest võrdselt osa saama. Et taristu
 seda rolli täidaks, peab see rajanema asjakohasel kontseptuaalsel raamistikul,
 mis ühest küljest tagab selle, et see sobib erinevateks otstarveteks, ning
 teisest küljest võimaldab kohaneda kasutajate muutuvate vajadustega tulevikus.
 Statistilise teabe taristu on esitatud
 järgnevalt.
 STATISTILISE
 TEABE TARISTU
 Selgitus
 Andmed:
 Statistikaametite traditsioonilisel moel kogutud andmed (valikuuringud,
 loendused jne)/ andmed teistest allikatest, mida kasutatakse statistika
 eesmärgil. Teavet mugandatakse nii, et see vastaks erinevate
 poliitikavaldkondade vajadustele, nt tööturg, migratsioon või põllumajandus.
 Mõiste hõlmab ka
 andmeid, mis on kogutud halduslikul eemärgil, kuid mida statistikaasutused
 kasutavad statistika eesmärgil (enamasti nimetatakse neid haldusallikatest
 saadud andmeteks).
 Arvepidamissüsteemid:
 koherentsed ja integreeritud arvepidamised, bilansid ja tabelid, mis põhinevad
 rahvusvahelistel reeglitel. Arvepidamisraamistik võimaldab sidusust ja
 võrreldavust; statistilisi andmeid saab koondada ja esitada vormis, mis on
 mõeldud analüüsiks ja poliitika kujundamiseks.
 Näitajad: näitaja on
 keskse teema või fenomeniga seotud kokkuvõtlik teave, mis on tuletatud mitmest
 täheldatud faktist. Näitajaid võib kasutada suhtelise olukorra kirjeldamiseks
 või positiivsete või negatiivsete muutuste näitamiseks. Näitajad on tavaliselt
 otsesed sisendid ELi ja globaalsete poliitikavaldkondade puhul. Strateegilistes
 poliitikavaldkondades on näitajad olulised eesmärkide püstitamiseks ja nende
 saavutamise seireks.
 Selle üldsüsteemi sees tehakse ESPs vahet
 kolmel statistilise teabe rühmal: Ettevõtlus; Kodanike Euroopa; ning
 georuumiline, keskkonna-, põllumajandus- ja muu sektoristatistika.
 ELi ja globaalsed poliitikavaldkonnad määravad nõuded statistikale, millele ESP üritab vastata muudetud
 struktuuri ja sellega seotud tootmisprotsessi abil. Seetõttu kajastuvad kõik
 ELi ja globaalse poliitika valdkonnad statistikataristu erinevates
 komponentides ja neid kaetakse ESP erimeetmete abil. Järgnevatel aastatel
 määratletavad uued poliitikavaldkonnad kaetakse uute näitajate/arvepidamiste
 tuletusviiside loomisega, mis põhinevad kolme samba sees toodetud
 statistiliselt teabel.
 STATISTILINE
 TEAVE – STRUKTUUR JA DÜNAAMIKA
 Eesmärgid
 Programmi üldeesmärk on, et Euroopa
 statistikasüsteem oleks kvaliteetse Euroopat käsitleva statistika peamine
 pakkuja, mida soovitakse saavutada järgmiste erieesmärkide abil:
 –
 Eesmärk 1: pakkuda kvaliteetset ja
 prioriteetidele vastavat statistilist teavet Euroopa Liidu poliitikavaldkondade
 arendamiseks, järelevalveks ja hindamiseks;
 –
 Eesmärk 2: rakendada Euroopa statistika uut tootmismeetodit,
 eesmärgiga suurendada tõhusust ja parandada kvaliteeti;
 –
 Eesmärk 3: tugevdada partnerlust Euroopa
 statistikasüsteemi sees ja väljaspool seda, et suurendada ESSi produktiivsust
 ja tagada selle juhtiv roll maailmas ametliku statistika puhul.
 Erieesmärgid on jaotatud järgmistesse
 prioriteetide valdkondadesse: Eesmärki 1 hõlmab „I. Statistilised väljundid”,
 eesmärki 2 „II. ELi statistika tootmismeetodid” ja eesmärki 3 „III.
 Partnerlus”.
 I. STATISTILISED VÄLJUNDID
 NÄITAJAD
 1.1. EUROOPA 2020
 2010. aasta
 juunis Euroopa Ülemkogul heakskiidetud Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku
 ja kaasava majanduskasvu strateegia on märkimisväärselt mõjutanud Euroopa Liidu
 strateegilist kava ja riikide poliitikat järgnevatel aastatel. Strateegia
 hõlmab mitmeid peamisi eesmärke ja juhtalgatusi, mille kohta peab ESS pakkuma
 statistilisi näitajaid mitmes valdkonnas (nt innovatsiooni, teadus- ja
 arendustegevuse tingimuste parandamine, tööhõive edendamine, ELi kliimamuutuste
 ja energiaeesmärkide täitmine, ressursitõhusus, haridustaseme tõstmine (k.a
 õpialane liikuvus), aktiivse ja tervena vananemine ning sotsiaalse kaasatuse
 parandamine vaesuse vähendamise abil).
 Eesmärk:
 Pakkuda kvaliteetset statistilist teavet
 Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia
 seireks.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Uuendatakse Euroopa 2020. aasta strateegia peamiste
 eesmärkide näitajaid (tööhõive, teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni,
 energia/kliimamuutuste, hariduse, keskkonna, sotsiaalkaitse ja sotsiaalse
 kaasatuse valdkondades), mis on kättesaadavad Eurostati veebisaidil.
 ·
 Luuakse statistika Euroopa 2020. aasta strateegia
 juhtalgatuste rakendamise seire hõlbustamiseks.
 ·
 Luuakse täiendavad näitajad Euroopa Liidu
 majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika eel- ja järelhindamiseks.
 1.2. MAJANDUSE JUHTIMINE
 Kriis ja pinged finantsturgudel on rõhutanud
 vajadust tugevdada liidu majanduse juhtimist. EL on juba astunud majanduse
 juhtimise ja koordineerimise valdkonnas olulisi samme, millest osadel on suur mõju
 statistikale lisaks käimasolevatele statistikameetmetele.
 Eesmärk:
 Luuakse uut ja
 parandatakse olemasolevat statistilist teavet, mis on oluline ELi otsustajatele
 ja laiemale avalikkusele seoses ELi majanduse juhtimise tugevdamise ja
 integreerimisega ning järelevalvetsükliga, millega lõimitakse stabiilsuse ja
 kasvu pakti ning majanduspoliitikat.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Luuakse statistilist teavet makromajandusliku
 tasakaalustamatuse tulemustabeli jaoks ja selle analüüsiks.
 ·
 Luuakse statistilist teavet stabiilsuse ja kasvu
 pakti tõhustamiseks.
 ·
 Luuakse näitajad konkurentsivõime arengu ja
 saavutatud konkurentsivõime mõõtmiseks.
 ·
 Tootmisahelas võetakse kasutusele tõhus
 kvaliteedijuhtimine, mis hõlmab ka valitsemissektori rahanduse lähteandmeid ja
 selle aluseks olevaid andmevooge liikmesriikides.
 Eesmärk:
 Pakkuda Euroopa
 otsustajatele usaldusväärset statistikat ja näitajaid halduslikel ja
 seadusandlikel eesmärkidel ning spetsiifiliste ELi poliitiliste kohustuste
 seireks.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Määratletakse ja lepitakse kasutajatega kokku
 halduslikel ja seadusandlikel eesmärkidel tehtava statistika reguleerimisala,
 sealhulgas rahvamajanduse kogutulu ja käibemaksupõhiste omavahendite statistika
 seire, struktuurifondid, ELi personalieeskirjadest tulenevad töötasud ja
 pensionid ning lähetuskulude kaheaastased arvutused.
 ·
 Määratletakse, rakendatakse ja selgitatakse neid
 näitajaid käsitlev tõhus kvaliteedijuhtimise raamistik.
 1.3 MAJANDUSE GLOBALISEERUMINE
 Majanduskriisi mõju, piiriüleste voogude kasv
 ja tootmisprotsesside killustumine on tõstnud esile vajaduse luua
 globaliseerunud tootmisele sidusam raamistik ja seda paremini mõõta.
 Eesmärk:
 Parandada ELi otsustajate ja laiema avalikkuse
 jaoks kättesaadavaid majanduse globaliseerumise ja üleilmsete väärtusahelate
 kohta käivaid näitajaid ja statistilist teavet.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Uuendatakse olemasolevaid ja arendatakse uusi
 näitajaid majanduse globaliseerumise ja üleilmsete väärtusahelate kohta,
 sealhulgas loodusvarade vood ja sõltuvus nendest, mis on kättesaadavad
 Eurostati veebisaidil.
 ·
 Analüüsitakse üleilmseid väärtusahelaid, võimalusel
 asjakohaste sisendite/väljundite tabelite abil, ning väliskaubandus- ja
 ettevõtlusstatistikat, sealhulgas mikroandmete ühendamine.
 ARVEPIDAMISRAAMISTIKUD
 Komisjoni teatis „SKP täiendamine” ning
 Stiglitz-Sen-Fitoussi aruanne on andnud uue hoo statistikasüsteemi kesksete
 probleemide lahendamisele, eriti sellele, kuidas saada paremat statistikat
 valdkondadevaheliste küsimuste kohta ning paremini integreeritud statistikat,
 mis kirjeldaks keerulisi sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja majanduslikke
 nähtusi laiemalt kui traditsioonilised majandustoodangu mõõtevahendid. Euroopa
 arvepidamissüsteem (ESA) moodustab kogu majandusstatistika integreeritud ja
 sidusa raamistiku, mida peaksid täiendama muud näitajad, et saada igakülgsemat
 teavet poliitiliste otsuste tegemiseks.
 2.1 MAJANDUSLIK JA SOTSIAALNE SUUTLIKKUS
 Majanduskriis on suurendanud vajadust
 kvaliteetsete makromajanduslike näitajate järele, et paremini mõista ja
 analüüsida majanduse kõikumisi ning sellega lihtsustada otsuste tegemist.
 Tootmise järjest suurenev globaliseerumine nõuab sidusa raamistiku loomist, mis
 lihtsustab erinevate valdkondade statistika tõlgendamist ja integreerimist.
 Eesmärk:
 Täiendada majanduse suutlikkuse mõõtmist
 globaliseerumise, elukvaliteedi, keskkonnasäästlikkuse, tervise, heaolu ja
 sotsiaalse ühtekuuluvuse erinevate mõõdetega. Luua raamistik tootmise
 globaliseerumise analüüsiks.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Toodetakse sissetulekute/tarbimise jagunemise
 näitajad kodumajapidamiste kaupa (ühendades rahvamajanduse arvepidamise
 koondnäitajad kodumajapidamisi käsitlevate uuringute andmetega).
 ·
 Rakendatakse ja koostatakse rahvamajanduse
 iga-aastased, kvartaalsed ja piirkondlikud arvepidamised ESA 1995/2010
 kohaselt.
 ·
 Koostatakse ajakohane ja kvaliteetne
 hinnastatistika, eelkõige ühtlustatud tarbijahinnaindeksid.
 ·
 Luuakse vähemalt kahe uue valdkonna satelliitkontod
 (nt teadus- ja arendustegevus, tervis, sotsiaalne arvepidamine).
 ·
 Luuakse andmebaas kasvu ja produktiivsuse
 mõõtmiseks.
 ·
 Luuakse kontseptuaalne raamistik tootmise
 globaliseerumise analüüsiks.
 Eesmärk:
 Pakkuda keskseid makromajanduslikke ja
 sotsiaalseid näitajaid ning Euroopa peamisi majandusnäitajaid ühtsete
 kogumitena, mis vastaksid ELi ja üleilmse statistilise teabe nõuetele, ning
 kohandada Euroopa peamisi majandusnäitajaid kasutajate uute vajadustega.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Arendatakse koordineeritult kesksete
 makromajanduslike, sotsiaalsete ja säästva arengu näitajate tulemustabeleid.
 ·
 Luuakse kesksete makromajanduslike ja sotsiaalsete
 näitajate ning Euroopa peamiste majandusnäitajate ühtlustatuid metoodika.
 ·
 Suurendatakse näitajate rahvusvahelist
 võrreldavust.
 ·
 Arendatakse töövahendeid, et näitajaid paremini
 tõlgendada ja neist teavitada.
 ·
 Luuakse eluaseme ja sellega seotud statistika kõigi
 liikmesriikide kohta.
 2.2 Keskkonnasäästlikkus
 Keskkonna kaitsmine, säilitamine ja
 parandamine praeguse ja tulevase sugupõlve jaoks ning kliimamuutuste mõjuga
 võitlemine on Euroopas olulised poliitilised prioriteedid ning ELi
 aluslepingute eesmärk. Poliitika kujundamiseks nendes küsimustes on vaja
 statistilist teavet mitmest erinevast valdkonnast.
 Eesmärk:
 Pakkuda keskkonnalast arvepidamist ja
 kliimamuutustega seotud statistikat, võttes arvesse rahvusvahelisi arenguid
 selles valdkonnas.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Arendatakse välja keskkonnaalase arvepidamise sidus
 süsteem rahvamajanduse arvepidamise nn satelliitkontona, mis annab teavet
 järgmiste valdkondade kohta: paisangud atmosfääri, looduvarade ja vee reservid,
 põhiliste ja kriitilise tähtsusega toorainete kaubandus, keskkonnamaksud ja
 kulutused keskkonnakaitsele, võimaluse korral ka keskkonnasäästlik
 majanduskasv/keskkonnaalased riigihanked.
 ·
 Uuendatakse, arendatakse, toodetakse ja levitatakse
 näitajaid, mis kirjeldavad teisest survet, kliimamuutuste mõju, sealhulgas
 tervisele, ohtudele ja kohandumisele.
 ANDMED
 3.1 ETTEVÕTLUS
 Paljud ELi poliitikavaldkonnad on suunatud
 Euroopa ettevõtetele. Ettevõtted vastutavad ka alusandmete esitamise eest.
 Sellest tulenevalt on nõudlus laiemas mõttes ettevõtlusstatistika vastu suur,
 et hõlbustada otsustusprotsessi, kuid ka selleks, et Euroopa kodanikud ja
 ettevõtted mõistaksid nende poliitikavaldkondade mõju, tehes vahet
 suurettevõtetel, keskmise suurusega ettevõtetel (Mid-Caps) ja VKEdel, mille
 kohta käiva üksikasjaliku ja ühtlustatud statistika vastu on järjest suurenev
 nõudlus. Samal ajal on vaja vähendada haldus- ja vastamiskoormust.
 Eesmärk:
 Suurendada tootmisprotsessi tõhusust ja
 tulemuslikkust. Pakkuda kvaliteetset statistikat peamistes valdkondades, kus
 ettevõtted on tähelepanu keskmes, nt ettevõtlusstatistika, lühiajalised
 näitajad, investeeringud inimkapitali ja oskustesse, rahvusvahelised tehingud,
 üleilmastumine, ühtse turu seire , teadus- ja arendustegevus ja innovatsioon,
 turism. Erilist tähelepanu tuleks pöörata andmete kättesaadavusele kõrge
 lisaväärtusega tööstus- ja teenussektori puhul.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Kasutatakse uuesti statistikasüsteemis või
 ühiskonnas olemasolevaid andmed ning luuakse ühtne taristu ja töövahendid.
 ·
 Pakutakse statistilist teavet ja näitajaid
 aastapõhiselt ja aastasiseselt.
 ·
 Pakutakse statistilist teavet, mis kirjeldab
 Euroopa olukorda maailmas ning ELi suhteid muu maailmaga.
 ·
 Pakutakse statistiliste teavet üleilmsete
 väärtusahelate analüüsiks ning luuakse eurorühmaregister globaliseerumist
 käsitleva valdkonnaülese teabe kogumiseks.
 ·
 Tasakaalustatakse toote- ja teenuskaubanduse
 andmeid, parandades teenuseid käsitlevate andmete saadavust ning võttes
 meetmeid teenuseid ja tooteid käsitleva statistilise teabe tasakaalustamiseks.
 ·
 Arendatakse välja ühtse turu seirevahendid, nt
 toidukaupade hinnaseirevahend ja sellega seotud näitajad.
 ·
 Pakutakse kvaliteetset statistikat innovatsiooni
 ning teadus- ja arendustegevuse kesksete valdkondade kohta, kasutades paremini
 patendiregistreid ning uurides täiendavalt individuaalseid mikroandmeid ja
 kasutades neis statistika eesmärgil.
 ·
 Pakutakse kvaliteetset statistikat turismi
 pakkumise ja nõudluse kohta, optimeerides andmekasutust ning integreerides
 turismiandmeid paremini teiste valdkondadega.
 ·
 Ühtlustatakse andmekogumist kutsealase
 täiendkoolituse kohta ettevõtetes.
 3.2 Kodanike
 Euroopa
 ELi kodanikud on paljude ELi
 poliitikavaldkondade keskmes. Sellest tulenevalt on nõudlus laiemas tähenduses
 sotsiaalstatistika järele suur, et hõlbustada otsustusprotsessi, kuid ka
 selleks, et aidata Euroopa kodanikel hinnata nende poliitikavaldkondade mõju
 oma elule.
 Eesmärk:
 Pakkuda kvaliteetset statistikat
 sotsiaalpoliitika võtmevaldkondades, kus kodanikud on tähelepanu keskmes,
 näiteks sotsiaalne ühtekuuluvus, vaesus, demograafilised probleemid (eelkõige
 vanemad inimesed ja migratsioon), tööturg, haridus ja koolitus (sealhulgas
 noorte õppimisega seotud liikuvus), kultuur, füüsiline aktiivsus, elukvaliteet,
 ohutus, puuded, tarbimine, vaba liikumine ja ühtne turg, noorte liikuvus,
 tehnoloogiline innovatsioon ja uued elustiilivalikud.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Luuakse Euroopa sotsiaalstatistika ühtne
 alustaristu, mis hõlmab andmete kogumist erinevate uuringute abil ja
 haldusallikatest.
 ·
 Moderniseeritakse tööjõu-uuringuid ning tulu ja
 elutingimuste uuringuid, millega seoses vaadatakse läbi kõigi
 sotsiaaluuringute, eriti aga tööjõu-uuringute ning tulu ja elutingimuste
 uuringute, sisu, ülesehitus ja andmekogumise aspektid (eelkõige andmekogumise
 viis).
 ·
 Pakutakse statistikat hariduse ja koolituse kohta
 ning ratsionaliseeritakse ja moderniseeritakse täiskasvanuhariduse uuringut,
 muutes selle regulaarseteks mooduliteks, mis vastavad haridust ja koolitust
 käsitleva teabe vajadustele.
 ·
 Pakutakse statistikat füüsilise aktiivsuse ja
 kultuuri kohta.
 ·
 Pakutakse statistikat ohutuse,[21] tervise[22] ja puuete kohta.
 ·
 Viiakse ellu migratsioonistatistika ühtlustamise
 tööprogrammi meetmed.
 ·
 Luuakse elukvaliteedi näitajad ühiskonna arengu
 mõõtmiseks.
 3.3 georuumiline,
 keskkonna-, põllumajandus- ja muu sektoristatistika
 Statistika kombineerimine ruumiliste andmete
 ja georuumilise analüüsiga annab uusi ja kaugeleulatuvaid võimalusi, mida ESS
 raames täiendavalt uuritakse. Erilist tähelepanu tuleb pöörata spetsiifilistele
 küsimustele, nagu konfidentsiaalsus ja statistiline valiidsus väikeseid
 piirkondi käsitlevate hinnangute puhul.
 Tulevikus on väga oluline kvaliteetne energia-
 ja transpordistatistika, mis toetab Euroopa 2020. aasta strateegiat ja
 kliimamuutuste poliitikat.
 Põllumajanduse tähtsus Euroopa
 poliitikavaldkondade hulgas säilib ka ajavahemikus 2013–2017. Statistikatööd
 mõjutab tugevalt pärast 2013. aastat toimuv ühise põllumajanduspoliitika
 läbivaatamine. Keskseteks valdkondadeks on keskkond, bioloogiline mitmekesisus
 / ökosüsteemid, inimtervis ja ohutus ning sotsiaalne mõõde.
 Eesmärk:
 Toetada tõenditel põhinevat
 poliitikakujundamist, kasutades paindlikumalt ja rohkem ruumilist infot, mis on
 kombineeritud sotsiaalse, majanduslikum ja keskkonnaalase statistilise teabega.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Arendatakse, hooldatakse ja kasutatakse ühenduse
 ruumiandmete infrastruktuuri (INSPIRE) ning eelkõige ELi geoinfoportaali.
 ·
 Toodetakse geograafilist teavet, tehes koostööd ELi
 programmidega maakasutusuuringute ja kaugseire puhul.
 ·
 Võimaluse korral integreeritakse statistilist
 teavet, luues sellega paindliku taristu suunatud aegruumiliseks analüüsiks.
 Eesmärk:
 Pakkuda kvaliteetset keskkonnastatistikat, et
 toetada ELi poliitika kujundamist.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Luuakse keskne statistikakogum ressursside kohta
 (prügi ja ringlussevõtt, vesi, toorainete leiukohad, ökosüsteemi teenused ja
 bioloogiline mitmekesisus riiklikul ja võimaluse korral piirkondlikul tasandil)
 ning keskne statistikakogum kliimamuutuste kohta, et hõlbustada selle mõju
 leevendamist ning kohanemismeetmeid ja poliitikat kõikidel asjakohastel
 tasanditel, alates kohalikust ja lõpetades ELi tasandiga.
 Eesmärk:
 Pakkuda kvaliteetset energia- ja transpordistatistikat,
 et toetada ELi poliitikat.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Toodetakse ja levitatakse statistikat
 taastuvenergia kohta.
 ·
 Toodetakse ja levitatakse statistikat energia
 säästmise /energiatõhususe kohta.
 ·
 Toodetakse ja levitatakse statistikat transpordiohutuse,
 reisijate liikuvuse, maanteeliikluse mõõtmise ja intermodaalse kaubaveo kohta.
 Eesmärk:
 Pakkuda säästvuse ja maaelu arenguga seotud
 ning Euroopa strateegilisi eesmärke kajastavat kvaliteetset põllumajandus-,
 kalandus- ja metsandusstatistikat ühise põllumajandus- ja kalanduspoliitika
 arendamiseks ja seireks, võttes regulaarseid meetmeid statistika arendamiseks,
 tootmiseks ja levitamiseks.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Vaadatakse läbi ja lihtsustatakse
 põllumajandusandmete kogumist kooskõlas ühise põllumajanduspoliitika
 läbivaatamisega pärast 2013. aastat.
 ·
 Uuendatakse põllumajandusandmete kogumist, eelkõige
 eesmärgiga parandada andmete kvaliteeti ja ajakohasust.
 ·
 Luuakse ja võetakse kasutusele maakasutuse ja
 maakatte andmete haldussüsteem.
 ·
 Võetakse kasutusele põllumajanduse
 keskkonnanäitajate ühtne kogumissüsteem.
 ·
 Andmed jaotatakse asjakohaselt piirkondadesse.
 ·
 Luuakse ja levitatakse metsamajandust käsitlevaid
 andmeid integreeritud keskkonnamajandusliku arvepidamise süsteemi metsandust
 käsitleva osa põhjal (metsa pindala, kasvava puidu maht ja väärtus,
 metsamajanduse ja metsavarumise arvepidamine).
 II. ELi
 STATISTIKA TOOTMISMEETOD
 ESS seisab praegu silmitsi mitmete
 väljakutsetega: suurenev nõudlus kvaliteetse statistika järele, kasvav vajadus
 keerulise mitmemõõtmelise statistika järele, uute toimijate lisandumine
 teabeturule, ressursside piiratus, vajadus vähendada vastajate statistilist
 koormust ning teabevahendite mitmekesistumine. See tähendab, et Euroopa
 ametliku statistika tootmis- ja levitamismeetodeid tuleb pidevalt kohandada.
 1. ESSi KVALITEEDIJUHTIMINE
 Eesmärgid:
 Rakendada ESSis kvaliteedijuhtimissüsteem, mis
 põhineb läbivaadatud Euroopa statistika tegevusjuhisel, võtta kasutusele uued
 seiremehhanismid, et hinnata vastavust tegevusjuhisele selle alusel, kuidas
 liikmesriikidega kokkulepitud konfidentsiaalsete andmetega seotud kohustusi
 täidavad.
 Tugevdada tegevusjuhise rakendamise heade
 tavade vahetust ja tagada see, et kvaliteediaruanded vastaksid kasutajate
 vajadustele.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Tegevusjuhist rakendatakse täielikult.
 ·
 Liikmesriikidega lepitakse kokku konfidentsiaalsete
 andmetega seotud kohustused.
 ·
 Ühtlustatakse ESSi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi
 kvaliteedi tagamise raamistikud.
 ·
 Täidetakse kasutajate vajadused seoses
 kvaliteediaruannetega.
 2. PRIORITEETIDE SEADMINE JA LIHTSUSTAMINE
 Euroopa statistikasüsteemil on üks suur
 väljakutse: kuidas tagada kvaliteetne Euroopa statistika, mis täidab suureneva
 vajaduse statistika järele, kontekstis, kus liikmesriikide eelarved vähenevad
 ja inimressursid ei suurene ei komisjonis ega ka liikmesriikides. Pidades
 silmas ressursside piiratust nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil, on
 oluline tugevdada prioriteetide seadmise ja lihtsustamise meetmeid, mis nõuavad
 pühendumist kõigilt ESSi partnereilt. Iga-aastaste tööprogrammide olulise osana
 on võetud kasutusele prioriteetide seadmise mehhanism ja seda rakendatakse kogu
 ESP 2013–2017 jooksul. Mehhanism sisaldab muu hulgas statistikanõuete
 iga-aastast läbivaatamist, mis asendab haldusmehhanismi strateegilise
 lähenemisviisiga, mis arvestab kasutajate, tootjate ja vastajate huve.
 Eesmärk:
 Rakendada ESSi
 prioriteetide seadmise mehhanism, et lihtsustada aruandlusnõudeid ja suurendada
 ESSi paindlikkust, et süsteem saaks kohaneda uute statistikavajadustega, võttes
 arvesse tootjate piiranguid ja vastamiskoormust.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Määratletakse prioriteedid ja ressursid eraldatakse
 neile vastavalt.
 ·
 ESSi prioriteedid määratletakse iga-aastaste
 tööprogrammide osana.
 ·
 Iga-aastastes tööprogrammides võetakse arvesse
 kasutajate ja tootjatega peetud konsultatsioonide tulemusi.
 ·
 Kasutajatele teatatakse lihtsustatavad
 statistikavaldkonnad ja andmekogumiskohustused, mida vähendatakse või mis
 lõpetatakse.
 3. MITMEOTSTARBELINE STATISTIKA JA TOOTMISE TÕHUSTAMINE
 Eesmärgid:
 Võtta järk-järgult kasutusele ESSi ärimudel,
 mis võimaldab ELi statistika integreeritumat tootmist; ühtlustada ja
 standardida statistika tootmismeetodeid ja metaandmeid; suurendada
 horisontaalset (statistikavaldkondade vahel) ja vertikaalset (ESSi partnerite
 vahel) statistika tootmise protsessi integreeritust ESSis, pidades silmas
 subsidiaarsuse põhimõtet; kasutada ja integreerida erinevaid andmeallikaid;
 toota mitmeotstarbelist statistikat.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Kasutatakse paremini asjakohaseid haldusallikaid
 kõikides statistikavaldkondades.
 ·
 Määratletakse ja kasutatakse Euroopa statistika
 uusi andmeallikaid.
 ·
 Euroopa ja riikide statistikaasutused osalevad
 tihedamalt haldusandmete kavandamisel.
 ·
 Kasutatakse laialdasemalt statistilise sobitamise
 ja andmete ühendamise tehnikaid, et suurendada ELi statistika pakkumist.
 ·
 Kasutatakse Euroopa lähenemisviisi statistikale, et
 vastata kiiresti poliitilistele vajadustele.
 ·
 ESSi koordineeritud meetmetega ühtlustatakse ELi
 statistika tootmise protsessi.
 ·
 Täiendavalt ühtlustatakse erinevate
 statistikavaldkondade statistikamõisteid.
 ·
 Arendatakse ja rakendatakse paindlikku IT-taristut
 ja tehnilisi standardeid, et parandada koostalitlusvõimet, andmete ja
 metaandmete jagamist ning ühtset andmete modelleerimist.
 ·
 Kasutatakse standardseid IT-vahendeid kõikide
 statistikaprotsesside puhul.
 ·
 Suurendatakse ühtlustatud metoodika (sealhulgas
 segalähenemine andmekogumisele) ja ühtlustatud metaandmete kasutamist ja
 kättesaadavust.
 ·
 Tugevdatakse statistiliste äriregistrite rolli
 kohana, kus säilitatakse kõiki ettevõtlusega seotud statistilisi üksusi, ning
 neid kasutatakse rahvamajanduse arvepidamise allikana.
 Eesmärk:
 Tagada ESSi toimimine ja sidusus tõhusa
 koostöö ja teavitamise abil.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Partnerlusi ESSi sees toetatakse tõhusalt ja
 tulemuslikult.
 ·
 Määratletakse ja rakendatakse EESi koormuse ja töö
 jaotamise protsess.
 ·
 Arendatakse koostöövõrgustikke ning pannakse need
 toimima.
 4. LEVITAMINE JA TEAVITAMINE
 Eesmärgid:
 Teha ESS esimeseks ELi statistika
 andmeallikaks kõikidele kasutajatele, eelkõige avaõiguslikele ja erasektori
 otsustajatele, pakkudes kvaliteetset statistilist teavet, mis põhineb Euroopa
 statistikale vaba juurdepääsu põhimõttel.
 Tõhustada ja laiendada dialoogi statistika
 kasutajate ja tootjate vahel, et rahuldada kasutajate vajadused kvaliteetse
 statistika järele. Kasutajate osalemine uute arenduste varajases etapis on
 oluline ESSi tõhususe ja tulemuslikkuse parandamiseks.
 Suurendada ja ratsionaliseerida levitatavate toodete
 valikut, et rahuldada uusi tehnoloogiaid kasutavate kasutajate vajadusi.
 Luua ESSi sees kulutõhus, integreeritud ja
 turvaline taristu, mille abil pääseb ligi ametliku statistika
 konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil.
 Alustada dokumentide tootmist avalikkusele.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Saavutatakse ESSi tuntus kui Euroopa statistika
 kasutajate esimene andmete saamise koht.
 ·
 Luuakse integreeritud turvaline taristu ELi
 mikroandmetele juurdepääsuks.
 ·
 Võetakse kasutusele süsteem, mis vastab kasutajate
 vajadusele saada statistilistele teabele kohene juurdepääs ning nõuandeid selle
 teabe tõlgendamiseks.
 ·
 Levitatavaid tooteid kohandatakse kasutajate
 vajadustega, kasutades uusi tehnoloogiaid.
 ·
 Toodetakse rohkem statistilist teavet valdkondadevaheliste
 küsimuste kohta.
 ·
 Kasutatakse rohkem uusi levitamis- ja
 teavitamistehnoloogiaid (nt SDMXi põhised).
 ·
 Suurendatakse mikroandmekogumite pakkumist
 statistiliseks uurimistööks.
 5. KOOLITUS, INNOVATSIOON JA TEADUSTEGEVUS
 Eesmärgid:
 Rahuldada ESSi
 õppimis- ja arenemisvajadus, pakkudes koolituskursusi ning õppimis- ja
 arenemisvõimalusi.
 Tõhustada koostööd
 ESSi liikmete vahel teadmussiirde ning parimate tavade ja ühtsete
 innovaatiliste statistikatootmise lähenemisviiside vahetamise ja rakendamise
 kaudu.
 Korraldada
 uurimisühenduste tegevust, osalust ja panust seoses statistilise tooteahela ja
 ametliku statistilise teabe kvaliteedi parandamisega.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Arendatakse kraadiõpet (nt ametliku statistika
 magistrikraad).
 ·
 Pakutakse kasutajate vajadusele vastavat koolitust.
 ·
 Kasutatakse uurimisprojektide tulemusi statistika
 tootmisel ja levitamisel.
 ·
 Saavutatakse ESSi tuntus kui statistika
 uurimisühenduste esimene andmete saamise koht.
 ·
 Tõhustatakse uurimisühenduste osalemist ametliku
 statistika alases teadustegevuses.
 ·
 Võetakse kasutusele asjakohased vahendid parimate
 tavade vahetuseks ja ESSi ühiste lahenduste rakendamiseks.
 III. PARTNERLUS
 PARTNERLUS ESSi SEES JA VÄLJASPOOL SEDA
 Eesmärk:
 Rakendada ESSi tõhusam haldusraamistik.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Rakendatakse läbivaadatud statistikaseadus ja otsus
 Eurostati rolli kohta.
 ·
 Võetakse vastu raammäärus, mis hõlmab kõiki
 statistika valdkondi.
 Eesmärk:
 Tõhustada
 Eurostati koordineerivat rolli Euroopa Liidu statistikaasutusena.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Eurostat osaleb kõikides komisjoni algatustes
 seoses statistiliste aspektidega juba varases etapis.
 ·
 Korraldatakse regulaarseid sidusrühmade dialooge
 kõrgeimal juhtimistasandil.
 Eesmärk:
 Tugevdada koostööd Euroopa Keskpankade
 Süsteemi ning Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, kes osalevad
 andmete tootmises statistilistel või halduslikel eesmärkidel, ühiste projektide
 ja koordineeritud arengu kaudu. Tagada Euroopa ja rahvusvaheliste standardite
 ühtlus.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Rakendatakse ESSi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi
 ühine kvaliteediraamistik.
 ·
 Eurostat osaleb rohkem rahvusvaheliste
 nõuanderühmade töös.
 ·
 Määratletakse ja rakendatakse uued
 koostöövõimalused.
 ·
 Rakendatakse uued SNA,[23] ESA,[24] SEEA,[25] EEEA[26] ja maksebilansi käsiraamatud.
 Eesmärk:
 Edendada ja rakendada statistilise nõustamise
 ja statistilise abi meetmeid riikides väljaspool ELi, kooskõlas ELi
 välispoliitiliste prioriteetidega, keskendudes eelkõige laienemisele ja Euroopa
 naabruspoliitikale.
 Eesmärk
 saavutatakse järgmiselt:
 ·
 Tugevdatakse ESSi liidrirolli rahvusvahelisel
 areenil.
 ·
 Pakutakse kvaliteetset teavet ELi välispoliitika
 jaoks.
 ·
 Toetatakse komisjoni talitusi arengupoliitika ja
 rahvusvahelise koostöö rakendamisel, nende suhetes rahvusvaheliste
 organisatsioonidega ning Euroopast väljaspool asuvate piirkondade või riikidega
 ühiste statistiliste huvide küsimustes.
 ·
 Levitatakse asjakohast statistilist teavet, et
 toetada laienemisprotsessi ja läbirääkimisi.
 ·
 Minimeeritakse erandid uutele liikmesriikidele, mis
 põhjustavad andmete puudumist.
 ·
 EList väljaspool asuvate riikidega kirjutatakse
 alla vastastikuse mõistmise lepingud/memorandumid.
 ·
 Kavandatakse ja rakendatakse tehnilise koostöö
 programme.
 ·
 Tehniline abi suunatakse andmete ühtlustamisele ja
 pakkumisele.
 ETTEPANEKUTELE LISATAV
 FINANTSSELGITUS
 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus
 1.2. Asjaomased
 poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
 (ABM/ABB) struktuurile
 1.3. Ettepaneku/algatuse
 liik
 1.4. Eesmärgid
 1.5. Ettepaneku/algatuse
 põhjendus
 1.6. Meetme
 kestus ja finantsmõju
 1.7. Ettenähtud
 eelarve täitmise viisid
 2. HALDUSMEETMED
 2.1. Järelevalve
 ja aruandluse eeskirjad
 2.2. Haldus-
 ja kontrollisüsteemid
 2.3. Pettuse
 ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
 FINANTSMÕJU
 3.1. Mitmeaastase
 finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 3.2. Hinnanguline
 mõju kuludele
 3.2.1. Kokkuvõte
 hinnangulisest mõjust kuludele
 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele
 3.2.3. Hinnanguline mõju
 haldusassigneeringutele
 3.2.4. Kooskõla kehtiva
 mitmeaastase finantsraamistikuga
 3.2.5. Kolmandate isikute
 rahaline osalus
 3.3. Hinnanguline mõju tuludele
 ETTEPANEKUTELE
 LISATAV FINANTSSELGITUS
 1.
 ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1.
 Ettepaneku/algatuse nimetus
 Ettepanek:
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa statistikaprogrammi kohta
 ajavahemikuks 2013-2017
 1.2.
 Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
 tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[27]
 Statistika
 (3403 — Statistilise teabe tootmine, 3480 — Haldustoetus Eurostatile, 3481 —
 Eurostati poliitiline strateegia ja koordineerimine)
 1.3.
 Ettepaneku/algatuse liik
 þ Ettepanek/algatus
 käsitleb uut meedet
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast
 tegevusest[28]
 ̈ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb ümbersuunatud meedet
 1.4.
 Eesmärgid
 1.4.1.
 Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid,
 mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
 Käesolev
 ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu prioriteetidega, sest käesoleva programmi
 alusel arendatav, toodetav ja levitatav statistika aitab kaasa ELi
 prioriteetsete poliitikavaldkondade rakendamisele, nagu Euroopa 2020. aasta
 aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia ning muud
 poliitikavaldkonnad, mida on käsitletud komisjoni strateegilistes
 prioriteetides 2010–2014 (nt tugevdatud ja integreeritud majandusjuhtimine,
 kliimamuutused, majanduskasv ja sotsiaalne ühtekuuluvus, kodanike Euroopa ja
 üleilmastumine).
 1.4.2.
 Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt
 tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
 Erieesmärk nr 1: pakkuda kvaliteetset
 statistilist teavet Euroopa Liidu poliitikavaldkondade arendamiseks, järelevalveks
 ja hindamiseks
 Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
 eelarvestamise süsteemile
 3403
 – Statistilise teabe tootmine
 Erieesmärk nr 2: Rakendada Euroopa statistika
 uus tootmismeetod
 Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
 eelarvestamise süsteemile
 3403
 — Statistilise teabe tootmine, 3480 — Haldustoetus Eurostatile, 3481 —
 Eurostati poliitiline strateegia ja koordineerimine
 Erieesmärk nr 3: Tugevdada partnerlusi ESSi
 sees ja väljaspool seda
 3481
 — Eurostati poliitiline strateegia ja koordineerimine
 Täpsemad
 eesmärgid esitatakse komisjoni iga-aastastes statistika tööprogrammides.
 1.4.3.
 Oodatavad tulemused ja mõju
 Täpsustage, milline
 peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
 Mõju Euroopa Parlamendile ja nõukogule:
 positiivne, sest ESP on kooskõlas aluslepingutega, finantsperspektiividega ja
 Euroopa Liidu poliitiliste prioriteetidega; ESP kajastab vajadust statistilise
 teabe järele, mida on vaja ELi poliitikavaldkondade toetamiseks; ESPs sisalduvad
 mehhanismid paremaks prioriteetide seadmiseks ning ettevõtete ja kodanike
 vastamiskoormuse vähendamiseks. Liikmesriigid on ESP ettevalmistamisega seotud.
 ESP rakendamisel järgitakse subsidiaarsuse põhimõtet.
 Mõju komisjoni volinikele ja komisjoni talitustele: positiivne, sest ESP on kooskõlas aluslepingutega ja
 finantsperspektiividega; ESP kajastab vajadust statistilise teabe järele, mida
 on vaja ELi poliitikavaldkondade toetamiseks, ning ESP ühe osana rakendatakse
 tõhus kvaliteedijuhtimine. ESP suhtes kohaldatakse tõhusat hindamist ning
 tegevuspõhise eelarvestamise raamistikku ressursside jaotamisel.
 Mõju riikide statistikaametitele (sealhulgas
 statistikaametite peadirektoritele, ESS-komiteele, Partnerlusrühmale,
 direktorite rühmale) ja teistele riiklikele statistika tootjatele: Positiivne,
 sest ESPs sisalduvad mehhanismid paremaks prioriteetide seadmiseks ning
 ettevõtete ja kodanike vastamiskoormuse vähendamiseks. Selles võetakse arvesse
 ESSi strateegiat teatise rakendamise kohta. Liikmesriigid on ESP ettevalmistamisega
 seotud. ESP rakendamisel järgitakse subsidiaarsuse põhimõtet.
 Mõju Euroopa statistika nõuandekomiteele, monetaar-, finants- ja
 maksebilansistatistika komiteele ja muudele mitteinstitutsionaalsetele
 kasutajatele: positiivne, sest ESP kajastab vajadust
 statistilise teabe järele, mida on vaja ELi poliitikavaldkondade toetamiseks;
 kasutajatele tagatakse, et statistika on eesmärgile vastav (õigeaegne ning
 vastab poliitilistele vajadustele ja nõuetele).
 Mõju Eurostatile: positiivne, sest ESP vastab
 ELi statistika tootmist käsitlevale teatisele; ESP ühe osana rakendatakse tõhus
 kvaliteedijuhtimine; ESP annab stabiilse raamistiku sidusaks ja struktureeritud
 iga-aastaseks programmiks ja ressursside jaotamiseks ning selge pildi Eurostati
 arengusuundadest; ESP suhtes kohaldatakse tõhusat hindamist.
 1.4.4.
 Tulemus- ja mõjunäitajad
 Määratleda
 ettepaneku/algatuse rakendamise seires kasutatavad näitajad.
 Kõigi
 ESP 2013–2017 eesmärkide jaoks on loetletud peamised meetmed ja näitajad. ESP 2013–2017
 eesmärke kavandatakse täpsemalt iga-aastastes tööprogrammides ning tulemusi
 jälgitakse kogu programmiperioodi jooksul.
 Programmi
 üldeesmärgi täitmist, et Euroopa statistikasüsteem oleks kvaliteetse Euroopat
 käsitleva statistika peamine pakkuja, jälgitakse järgmiselt:
 -
 Eurostati kasutajate rahulolu-uuring ning eelkõige vastajate protsent, kes
 hindavad Euroopa statistika üldist kvaliteeti „väga heaks” või „heaks”.
 1.5.
 Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.5.1.
 Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
 vajadused
 Mitmeaastase
 Euroopa statistikaprogrammi loomise õiguslik alus on Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta)3 artikli
 13 lõige 1, milles on sätestatud, et Euroopa statistikaprogrammis tuleb esitada
 raamistik Euroopa statistika arendamiseks, tootmiseks ja levitamiseks, peamised
 valdkonnad ning kavandatud tegevuste eesmärgid maksimaalselt viieks aastaks.
 Euroopa statistikaprogrammis sätestatakse Euroopa Liidu tegevuste läbiviimiseks
 vajalikku teavet käsitlevad prioriteedid. Ettepanekust kasusaajad on Euroopa
 statistika kasutajad ja tootjad, s.t Euroopa Parlament ja nõukogu, komisjoni
 peadirektoraadid, Euroopa Keskpank, riikide statistikaametid ja muud Euroopa
 statistika tootjad, Euroopa statistika nõuandekomitee, monetaar-, finants- ja
 maksebilansistatistika komitee ja muud mitteinstitutsionaalsed kasutajad ning
 loomulikult ka laiem avalikkus.
 1.5.2.
 Euroopa Liidu meetme lisaväärtus
 Poliitiliste
 otsuste tegijad ja turul tegutsevad ettevõtjad vajavad pidevalt statistilisi
 andmeid, et teha otsuseid ning jälgida ja hinnata nende rakendamist. Statistika
 loob olulise taristu, mille abil demokraatiad ja tänapäeva majandused saavad
 kindlalt ja tõhusalt tegutseda. Euroopa Liit vajab oma missiooni täitmiseks hea
 kvaliteediga statistilise teabe talitust. Euroopa statistika peab olema
 usaldusväärne, ajakohane, poliitiliselt sõltumatu ning kasutajatele sobivas
 vormis kättesaadav. Samas ei tohi andmete ettevalmistamine tekitada vastajatele
 liigset ebamugavust ning nende kogumine peab toimuma kooskõlas subsidiaarsuse ja
 proportsionaalsuse põhimõtetega.
 Eurostat
 on koostöös liikmesriikide statistikaametite ja teiste asutustega, kes
 liikmesriikides vastutavad statistika arendamise, tootmise ja levitamise eest,
 loonud partnerluse, mida nimetatakse ESSiks. Partnerlus hõlmab ka EMP riike.
 Liikmesriigid koguvad andmeid ja koostavad statistikad nii enda kui ka ELi
 jaoks.
 ESS
 toimib võrgustikuna, kus Eurostatil on juhtroll statistika ühtlustamisel
 tihedas koostöös liikmesriikide statistikaametitega. ESSi tegevus keskendub
 peamiselt ELi poliitikavaldkondadele ning nende laienedes on ühtlustamine
 puudutanud peaaegu kõiki statistikavaldkondi.
 ESS
 lihtsustab teadmiste ja parimate tavade vahetust liikmesriikide vahel ning uute
 tehnoloogiate, ühiste töövahendite ka koostöövõrgustike arendamist, et kasutada
 paremini ära võimalikku sünergiat ja vältida dubleerimist ning sellega
 sillutada teed kaasaegsele tootmissüsteemile, mis on valmis tuleviku
 väljakutseteks.
 Ühtlustamise,
 kooskõlastamise ja reguleerimise algatusi on kõige parem teha Euroopa Liidu
 tasandil, kus on võimalik teostada selliseid projekte optimaalse tõhususega.
 1.5.3.
 Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid
 Praeguse
 ühenduse statistikaprogrammi 2008–20124 peamine probleem on see, et
 struktuur on kinnitatud viieks aastaks ning eesmärke on üksikasjalikult
 kirjeldatud. Alates praeguse programmi vastuvõtmisest on toimunud aga olulisi
 arenguid. Euroopa statistika tootmise õiguslik põhiraamistik on muutunud. Vastu
 on võetud ELi statistika tootmist käsitlev teatis, millele järgnes ühine ESS
 strateegia; jõustunud on Lissaboni leping; ametisse on asunud uus Euroopa
 Komisjon (alates jaanuarist 2010 kuni detsembrini 2014); vastu on võetud uued
 poliitilised algatused (nt Euroopa 2020. aasta strateegia) ning tugevdatud on
 ESSi juhtimisstruktuuri. Ükski neist arengutest ei kajastu praeguses
 programmis. Osad programmi osad on vananenud ning eksisteerib lõhe kavandatud
 ja tegelike tegevuste vahel. See vähendab programmi rakendamist käsitleva
 aruandluse asjakohasust, sest paljud olulised tegevused programmis ei kajastu,
 kuid samas tuleb aru anda tegevuste kohta, mida programmis on mainitud, kuid
 mida enam ei teostata.
 Euroopa
 statistikaprogrammi ettevalmistamise käigus pakkus partnerlusrühma[29] 3. rakkerühm välja
 mitmeaastase programmitsükli ajavahemikuks 2013–2017. Tehti ettepanek
 suurendada ESSi partnerite (ESSi komitee, riiklike statistikaametite
 peadirektorid, direktorite rühm ja Euroopa statistika nõuandekomitee) rolli
 programmi ettevalmistamisel.
 Samuti
 tuleb mainida, et komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühenduse 2003.–2007.
 aasta statistikaprogrammi järelhindamise kohta[30]
 sisaldas soovitusi tuulevasteks mitmeaastateks programmideks. Need olid:
 Ühenduse statistikaprogrammi ja iga-aastaste tööprogrammide vahelise
 seose parandamine Ühenduse statistikaprogrammi tuleks
 käsitleda raamprogrammina, milles formuleeritakse strateegiline nägemus viieks
 aastaks ja tagatakse koos iga-aastaste tööprogrammidega ühenduse
 statistikaprogrammi paindlikkus ja asjakohasus kogu perioodi vältel. Kui ühenduse
 statistikaprogramm võetakse aluseks, tuleks iga-aastastes tööprogrammides seda
 selgesõnaliselt märkida ja sel juhul peaksid need programmid ka rajanema
 asjaomasel ühenduse statistikaprogrammil.
 Ühenduse statistikaprogrammi rakendamise järelevalve parandamine Ühenduse statistikaprogrammi üldise järelevalve rakendamiseks tuleks
 kindlaks määrata peamiste näitajate kogum, mis annaks kogu programmi jooksul
 piisavat teavet tegevuslike ja strateegiliste eesmärkide täitmise kohta.
 Komisjoni
 aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühenduse statistikaprogrammi 2008–2012
 vahehindamise kohta tõsteti esile järgmised punktid, mida tuleks tulevikus
 arvesse võtta:
 - Uute statistilise teabe vajaduste määratlemine. Vaja on integreeritumat lähenemisviisi, mille puhul kasutataks mitmeid
 ja kombineeritud andmeallikaid ning ühtlustataks metoodikat, mõisteid ja
 definitsioone.
 - Partnerluse tugevdamine Euroopa statistikasüsteemis. Rõhutati vajadust luua liikmesriikidega rohkem erinevaid integreeritud
 koostöömudeleid.
 - Kontseptuaalne
 lähenemisviis tegevusprioriteetide muutmisele ning ressursside
 kättesaadavus ühenduse statistikaprogrammi rakendamiseks, et vähendada
 vastamiskoormust ja tootjate kulusid.
 Tasub
 mainida, et praegust ühenduse statistikaprogrammi 2008–2012 käsitleti Eurostati
 siseauditi üksuse aruandes hindamiste kohta,[31]
 milles leiti, et praegusel programmil puudub järelhindamine ning soovitati
 selline hindamine tulevaste programmide puhul läbi viia kooskõlas
 finantsmääruse[32]
 (artikkel 27) ja selle rakenduseeskirjadega[33]
 (artikkel 21).
 Et
 vältida liiga üksikasjalikust programmist tulenevaid piiranguid ning selleks,
 et olla võimeline kohanema uute poliitiliste prioriteetide ja arengutega, on
 ESP 2013–2017 kavandatud üldise vahendina, milles kirjeldatakse üldsõnaliselt
 eesmärke ja võetavaid meetmeid, luues sellega üldraamistiku iga-aastaste
 statistika tööprogrammide ettevalmistamiseks, kus on esitatud üksikasjalikud
 eesmärgid ja meetmed.
 ESSi
 arengud ning ELi statistika tootmismeetodit käsitleva teatise rakendamine nõuavad,
 et Euroopa statistikaprogramm 2013–2017 keskenduks eelkõige tuleviku
 väljakutsete lahendamisele ning nõudluse ja ressursside tasakaalustamisele.
 Tugev ESSi partnerlus on ülimalt oluline ning seetõttu on käesoleva programmi
 ettevalmistamisse lõimitud põhjalikud konsultatsioonid sidusrühmadega.
 Eelnevatele
 kogemustele toetudes on võetud kasutusele mehhanismid, et tagada kavandamise ja
 aruandluse sidusus, ühendades programmi eesmärgid paremini iga-aastaste
 tööprogrammidega ning parandades programmi rakendamise järelevalvet ja
 hindamist.
 Ühenduse
 statistikaprogrammi 2008–2012 vahehindamise soovitusi on võetud arvesse ESP 2013–2017
 eesmärkide ja näitajate sõnastamisel. Programmiga on ette nähtud
 prioriteetide seadmise mehhanism, mis esitati ESSi komiteele 18. novembril 2010,[34] ning mille eesmärk on muuta
 statistiliste nõuete prioriteete, et vähendada vastamiskoormust ja tootjate
 kulusid.
 Lisaks
 tehti järelhindamine kooskõlas finantsmääruse[35]
 (artikkel 27) ja selle rakenduseeskirjadega[36]
 (artikkel 21).
 1.5.4.
 Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
 meetmetega
 Samal
 ajal praeguse ühenduse statistikaprogrammiga 2008–2012 rakendatakse
 ajavahemikus 2009–2013 ka teist mitmeaastast programmi, nimelt Euroopa
 ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi (MEETS).
 Programmide haldamise tõhustamiseks otsustas Eurostat tulevikus evida kahe
 asemel üht mitmeaastast programmi. See tähendab, et ESP 2013–2017 hõlmab
 ettevõtlus- ja kaubandusstatistika valdkonna eesmärke alates 2013. aastast ning
 sotsiaalstatistika moderniseerimisega seotud meetmeid.
 Lisaks
 on Eurostatil koordineeriv roll Euroopa statistika tootmisel vastavalt
 komisjoni 21. aprilli 1997. aasta otsusele 97/281/EÜ. Komisjoni
 peadirektoraadid ja muud talitused kaasavad Eurostati juba varajases etapis oma
 statistikaga seotud programmide ettevalmistamisse.
 1.6.
 Meetme kestus ja finantsmõju
 þ Piiratud kestusega ettepanek/algatus
 –
 þ Ettepanek/algatus hõlmab
 ajavahemikku [01/01]2013–[31/12]2017
 –
 þ Finantsmõju
 kulukohustuste assigneeringutele ajavahemikus 2013–2017 ning maksete
 assigneeringutele ajavahemikus 2013–2021.
 ̈ Piiramatu kestusega
 ettepanek/algatus
 –
 Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
 AAAA–AAAA,
 –
 millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
 1.7.
 Ettenähtud eelarve täitmise viisid[37]
 þ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
 ̈ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
 –
 ̈ rakendusametitele
 –
 ̈ ühenduste asutatud asutustele[38]
 –
 ̈ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele
 asutustele
 –
 ̈ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
 Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
 alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
 ̈ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
 ̈ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
 þ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige OECD, ÜRO ja
 Maailmapangaga.
 Mitme eelarve täitmise
 viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
 Märkused:
 Ühenduse
 statistikaprogrammist 2008–2012 saadud kogemuse alusel kaalutakse ühist eelarve
 täitmist koos rahvusvaheliste organisatsioonidega, vajaduse korral ja
 piiratult, et toetada Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 eesmärkide
 saavutamist.
 2.
 HALDUSMEETMED
 2.1.
 Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
 Täpsustage tingimused
 ja sagedus.
 Eurostati
 strateegilise planeerimise üksus koos finants- ja õigusküsimuste üksusega
 teostas ESP 2013–2017 eelhindamise ajavahemikus 2010. aasta oktoobrist 2011.
 aasta aprillini vastavalt finantsmääruse sätetele kuluprogrammide kohta.
 Eelhindamisega seoses konsulteeriti Eurostati ESP 2013–2017 ettevalmistamise
 rakkerühmaga, mis koosnes kõigist Eurostati direktoraatide esindajatest üksuse
 juhataja tasandil. Eelhinnang võeti vastu Eurostati direktorite kohtumisel 12.
 aprillil 2011.
 Eelhindamise
 põhijäreldused kirjutati sisse seletuskirja ja finantsselgitusse. ESP loomisel
 võeti arvesse varasemaid kogemusi ning need on esitatud finantsselgituse
 punktis 1.5.3 „Varasematest samasugustest ettevõtmistest saadud kogemused”. ESP
 eesmärgid on esitatud ettepanekus endas. Sidusrühmadega toimunud
 konsultatsioonide tulemusi, erinevaid tegutsemisvõimalusi, kulutõhusust ja
 riskianalüüsi on käsitletud seletuskirja punktis 2 „Huvitatud isikutega
 konsulteerimise tulemused ja mõju hindamine”.
 Ettepaneku
 artiklis 2 on sätestatud, et ESP programmi rakendatakse komisjoni iga-aastaste
 statistika tööprogrammide abil kooskõlas määrusega (EÜ) nr 223/2009. Need
 tööprogrammid koos vastava rahastamisega kehtestatakse komisjoni otsusega,
 milles kirjeldatakse üksikasjalikult võrdlusperioodil saavutatavaid väljundeid
 ja tulemusi (eesmärgid ja näitajad). Järelevalve tagatakse regulaarsete
 aruannetega, mis kajastavad vahendite kasutamist ja eesmärkide saavutamisel
 tehtud edusamme.
 Aruandlusega
 seoses on vastavalt Euroopa statistika määrusele ette nähtud vahearuande
 koostamine, mis pärast ESSi komiteega konsulteerimist saadetakse Euroopa
 Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 2015. aasta juunis.
 Pärast
 programmiperioodi lõppu tehakse ESP kohta järelhindamine. Hindamisaruanne läheb
 konsulteerimiseks ESSi komiteesse ning seejärel saadetakse see 2018. aasta
 lõpuks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 2.2.
 Haldus- ja kontrollisüsteemid
 2.2.1.
 Tuvastatud ohud
 Kavandatud
 programmi haldusmeetod on tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
 ning piiratud määral ka ühine eelarve täitmine rahvusvaheliste
 organisatsioonidega. Finantsilisest vaatenurgast rakendatakse programmi
 lepingutega, mis sõlmitakse statistikale või informaatikateenustele
 spetsialiseerunud ettevõtetega, ning toetustega, mida antakse peamiselt riikide
 statistikaametitele. Euroopa statistikat käsitlev määrus (EÜ) nr 223/2009 lubab
 nendele organisatsioonidele anda otsetoetusi.
 Programmi
 rakendamisega seotud ohud on seotud toetuste andmise haldamisega. Ühenduse
 statistikaprogrammi 2008–2012 rakendamise kogemused on näidanud, et mõnedel
 toetuse saajatel oli pidevalt probleeme dokumentide saatmisega, mis tõestaks
 kulude toetuskõlblikkust.
 2.2.2.
 Ettenähtud kontrollimeetod(id)
 Sisekontrolli
 peamised elemendid on: iga finantstehingu menetluslike ja finantsaspektide
 eelkontroll (seaduslikkus, korrakohasus, usaldusväärne finantsjuhtimine)
 vastavalt finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 47 lõikele 3. Eelkontroll
 hõlmab tervet kulutsüklit, alates kavandamisest kuni assigneeringute ja
 makseteni. Selle tarvis peavad kõik finantsprotsessis osalejad kasutama iga
 finantstehingu puhul spetsiaalset kontrollnimekirja.
 Lisaks
 finantskorrale aitavad programmi eelarve rakendamisele kaasa ka asjakohane
 järelevalve, finants- ja tegevusaruandlus, audit ja hindamine vastavalt
 usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele ning tagades, et peetakse kinni
 seaduslikkuse ja korrakohasuse nõuetest. Tagatakse eelnimetatud
 kontrollivahendite vastastikune täiendavus, et vältida dubleerimist ning
 võimaldada kulutõhusat kontrolli.
 Lisaks
 kõigi programmi alusel tehtud finantstehingute suhtes rakendatavale igakülgsele
 ja kohustuslikule kontrollile, teostatakse toetuste haldamise puhul ka järgmisi
 lisakontrolle. Eespool kirjeldatud eelkontrolle, mis põhinevad iga-aastasel
 riskianalüüsil, täiendavad tõhustatud eel- ja järelkontrollid. Tõhustatud
 eelkontrolli teostatakse valikuliselt, näiteks kontrollides süvitsi täiendavaid
 dokumente enne kui tehakse kaasrahastatava toetuse lõppmakse. Alates 2005.
 aastast saadud kogemusele tuginedes teostatakse ka järelkontrolle, et
 kontrollida, kas eelarvest rahastatud toimingud on korrektselt rakendatud ning
 eelkõige seda, ka järelkontrolliks kehtestatud kriteeriumid on täidetud.
 Erilist rõhku pannakse halduskeerukuse vähendamisele, et seeläbi vähendada
 toetuste haldamisega seotud vigade tõenäosust. Selle saavutamiseks
 keskendutakse eelkõige suurematele projektidele (ja vähendatakse väiksemate
 toetuste arvu), spetsiaalsetele auditeerimistõendite nõuetele ning
 alternatiivsete maksevõimaluste rakendamisele, mis põhinevad tegelikel kuludes,
 s.t et toetused on kindla suurusega ja kasutatakse ühikkulude astmestikku.
 Kontrollide kulud ja tulud: Programmi
 kontrollistrateegiaga arvatakse vähendavat mittevastavuse riski alla 2%, mis on
 kooskõlas 2010. aasta tegevusaruandes esitatud hinnanguga. Pidades silmas, et
 uue programmi sisekontrolli eesmärk on, et keskmine jääkveamäär on 2% kogu
 programmiperioodi 2013–2017 kohta, siis peetakse sisekontrolli ja selle
 maksumust asjakohaseks selle eesmärgi saavutamiseks. Eurostat on seisukohal, et
 eespool osutatud tõhustatud eel- ja järelkontroll moodustavad umbes 1%
 programmi eelarvest, mis on umbes sama kui eelmise programmi puhul. Kontrollide
 olemuse ja intensiivsuse seisukohast teostatakse kohustuslikku eelkontrolli 100%
 finantstehingute puhul (ühtlasi 100% eelarvest) vastavalt finantsmäärusele.
 Nagu eespool nimetatud, teostatakse dokumentide süvakontrolli iga-aastase
 riskianalüüsi kohaselt. See võib moodustada 4-6% eelarvest.
 2.3.
 Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 Täpsustage
 rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
 Lisaks
 regulatiivsete kontrollimehhanismide rakendamisele kehtestatakse pettusevastane
 strateegia, mis on kooskõlas 24. juunil 2011 vastu võetud komisjoni uue
 pettusevastase strateegiaga. Sellega soovitakse muu hulgas tagada, et kõik
 pettusevastased sisekontrollid on komisjoni uue strateegiaga kooskõlas ning
 pettuseriskide ohjamine on seadistatud riskivaldkondade ja adekvaatsete
 lahenduste leidmisele. Vajaduse korral võetakse kasutusele võrgustikud ja
 asjakohased IT-vahendid, mis on ette nähtud Euroopa Statistikaprogrammiga
 seotud pettusejuhtumite analüüsimiseks.
 Eurostat
 on koostanud kontrollistrateegia 2013–2017, mis käib kaasas ESP rakendamisega.
 Keerukuse vähendamise, kulutõhusate järelevalvemenetluste kasutamise ja
 riskipõhiste eel- ja järelkontrollide abil soovitakse vähendada pettuste
 tõenäosust ja pettust ära hoida. Kontrollistrateegia hõlmab ka spetsiaalseid
 teadlikkuse tõstmise meetmeid ja pettuse ärahoidmisega seotud koolitust.
 3.
 ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude
 eelarveread, millele mõju avaldub
 –
 Olemasolevad eelarveread
 Järjestage
 mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
 kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Osamaks
 Number [Kirjeldus..........] || Liigendatud/liigendamata ([39]) || EFTA riigid[40] || Kandidaatriigid[41] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 || || Liigendatud/liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
 –
 Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
 iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Osamaks
 Number [Nimetus] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1A || 29.0205 Euroopa statistikaprogramm 2013-2017 || Liigendatud || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
 1A || 29.010405 Statistilise teabe poliitika — Halduskorralduskulud || Liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
 3.2.
 Hinnanguline mõju kuludele
 3.2.1.
 Üldine hinnanguline mõju kuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kõik
 arvnäitajad on esitatud jooksevhindades.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Number || Alamrubriik 1A – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks (2013) Alamrubriik 1 – Arukas ja kaasav majanduskasv (alates 2014)
 DG: ESTAT || || || Aasta 2013[42] || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 ja järgmised aastad || || KOKKU
  Tegevusassigneeringud || || || || || || || ||
 29.0205 || Kohustused || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000
 Maksed || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[43] || || || || || || || ||
 29.010405 || || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334
 ESTATi assigneeringud kokku || Kohustused || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334
 Maksed || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334
  Tegevusassigneeringud kokku || Kohustused || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000
 Maksed || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000
  Programmide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 3.500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1a assigneeringud KOKKU || Kohustused || =4+ 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334
 Maksed || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud”
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kõik
 arvnäitajad on esitatud jooksevhindades.
 || || || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 jj || KOKKU
 DG: ESTAT ||
  Personalikulud || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || || 456,530
  Muud halduskulud || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 || || 21,013
 ESTAT KOKKU || Assigneeringud || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || || || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 jj || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1-5 assigneeringud KOKKU || Kohustused || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 || || 776,877
 Maksed || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,305 || 155,992 || 102,207 || 776,877
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Number || Alamrubriik 1A – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks (2013) Alamrubriik 1 – Arukas ja kaasav majanduskasv (alates 2014)
 DG: ESTAT || || || Aasta 2013[44] || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 ja järgmised aastad || || KOKKU
  Tegevusassigneeringud || || || || || || || ||
 29.0205 || Kohustused || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000
 Maksed || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud haldusassigneeringud[45] || || || || || || || ||
 29.010405 || || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334
 ESTATi assigneeringud || Kohustused || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334
 Maksed || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kohustused || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000
 Maksed || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 3.500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1a assigneeringud KOKKU || Kohustused || =4+ 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334
 Maksed || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334
 Juhul kui
 ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kohustused || (4) || || || || || || || ||
 Maksed || (5) || || || || || || || ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1-4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kohustused || =4+ 6 || || || || || || || ||
 Maksed || =5+ 6 || || || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || || || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 jj || KOKKU
 DG: ESTAT ||
  Personalikulud || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || || 456,530
  Muud halduskulud || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 || || 21,013
 ESTAT KOKKU || Assigneeringud || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || || || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 jj || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1-5 assigneeringud KOKKU || Kohustused || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 || || 776,877
 Maksed || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,028 || 155,992 || 102,207 || 776,877
 3.2.2.
 Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
 –
 þ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
 toimub järgmiselt:
 kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
 kohta pärast koma)
 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || KOKKU ||
 VÄLJUNDID ||
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid || Väljundi liik[46] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ||
 ERIEESMÄRK nr 1[47] pakkuda kvaliteetset statistilist teavet Euroopa Liidu poliitikavaldkondade arendamiseks, järelevalveks ja hindamiseks ||
 - Väljund || Statistikaprojektid || 0,315 || 90 || 24,210 || 85 || 24,694 || 67 || 21,270 || 62 || 21,704 || 58 || 22,129 || 362 || 114,007
 || Erieesmärk nr 1 kokku || 90 || 24.210 || 85 || 24.694 || 67 || 21.270 || 62 || 21.704 || 58 || 22.129 || 362 || 114.007
 || ERIEESMÄRK nr 2: Rakendada Euroopa statistika uus tootmismeetod ||
 - Väljund || Statistikaprojektid || 0.322 || 90 || 24.210 || 84 || 24.694 || 100 || 31.906 || 94 || 32.555 || 87 || 33.194 || 455 || 146.559
 || Erieesmärk nr 2 kokku || 90 || 24,210 || 84 || 24,694 || 100 || 31,906 || 94 || 32,555 || 87 || 33,194 || 455 || 146,559
 || ERIEESMÄRK nr 3: Tugevdada partnerlusi ESSi sees ja väljaspool seda ||
 - Väljund || Statistikaprojektid || 0,308 || 20 || 5,380 || 19 || 5,488 || 9 || 2,798 || 8 || 2,856 || 7 || 2,912 || 63 || 19,434
 || Erieesmärk nr 3 kokku || 20 || 5,380 || 19 || 5,488 || 9 || 2,798 || 8 || 2,856 || 7 || 2,912 || 63 || 19,434
 || KULUD KOKKU || 200 || 53,800 || 188 || 54,876 || 176 || 55,974 || 164 || 57,115 || 152 || 58,235 || 880 || 280,000
 3.2.3.
 Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
 3.2.3.1.
 Ülevaade
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
 –
 þ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
 järgmiselt:
 miljonites eurodes
 (kolm kohta pärast koma)
 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 jj || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || ||
 Personalikulud || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || || 456,530
 Muud halduskulud || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 || || 21,013
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 vahesumma || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[48] välja jäävad kulud || || || || || || ||
 Personalikulud || 2,752 || 2,752 || 2,752 || 2,752 || 2,752 || || 13,760
 Muud halduskulud (IT, koosolekud, uuringud, lähetused, tellimused) || 0,748 || 1,089 || 1,167 || 1,246 || 1,324 || || 5,574
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude vahesumma || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || 19,334
 KOKKU || 98,844 || 99,265 || 99,426 || 99,589 || 99,753 || || 496,877
 3.2.3.2.
 Hinnanguline
 personalivajadus
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
 –
 r Ettepanek/algatus
 hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Hinnanguliselt täistööajale taandatud töötajad
 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 29 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 655 || 655 || 655 || 655 || 655
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || - || - || - || - || -
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || - || - || - || - || -
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || - || - || - || - || -
  koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad:
 29 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid) || 118 || 118 || 118 || 118 || 118
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, noored eksperdid delegatsioonides, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) || - || - || - || - || -
 XX 01 04 yy || - peakorteris || || || || ||
 - delegatsioonides || || || || ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || ||
 Muud eelarveread (29 01 04 01) || 43 || 43 || 43 || 43 || 43
 KOKKU || 816 || 816 || 816 || 816 || 816
 29 osutab
 asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
 Personalivajadused
 kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
 ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
 personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
 eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
 Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Ülesanded hõlmavad peamiselt metoodikatööd ning samuti kavandatava määruse lisades kirjeldatud valdkondadega seotud statistilise teabe kogumist, kinnitamist, töötlemist ja avaldamist. Samuti seonduvad need Eurostati kahe tegevuspõhisel eelarvestamisel põhineva horisontaalse meetmega („Haldustoetus Eurostatile“ ja „Eurostati strateegia ja tegevuse koordineerimine“). ||
 Koosseisuvälised töötajad || Toetada ametnike ja ajutisi töötajaid eespool nimetatud ülesannete täitmisel ||
 3.2.4.
 Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 –
 þ ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
 finantsraamistikuga 2013. aasta assigneeringute puhul ning on kooskõlas
 mitmeaastase finantsraamistikuga ajavahemikuks 2014–2020 assigneeringute puhul,
 mis on seotud aastatega 2014–2017.
 –
 ̈ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
 asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
 Ühenduse statistikale on 2013. aastaks kehtivas
 mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud 53,8 miljonit eurot. Programmi rakendamine 2013. aastal on selle summaga kooskõlas.
 –
 ̈ Ettepanekuga/algatusega seoses võib olla vajalik
 paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku
 läbivaatamine[49].
 Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
 rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
 3.2.5.
 Kolmandate isikute rahaline osalus
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist
 –
 þ Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on
 järgmine:
 assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
 koma)
 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Kokku
 Šveitsi osamakse || 4,755 || 4,851 || 4,948 || 5,047 || 5,147 || 24,748
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 4,755 || 4,851 || 4,948 || 5,047 || 5,147 || 24,748
 3.3.
 Hinnanguline mõju tuludele
 –
 þ Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
 –
 ̈ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
 (a)
 ̈ omavahenditele
 ̈ mitmesugustele tuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[50]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel ... || || || || || || || ||
 Mitmesuguste
 sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
 ettepanek mõjutab.
 Täpsustage tuludele
 avalduva mõju arvutusmeetod.
 [1] KOM(2009) 404 (lõplik), 10.8.2009.
 [2] Esitatud ESSi komitee istungil 20.5.2010, dokument nr 2010/05/6/EN.
 [3] ELT L 87, 31.3.2009,
 lk 164.
 [4] Otsus nr 1578/2007/EÜ, ELT L 344, 28.
 12.2007, lk 15.
 [5] KOM(2010) 2020 (lõplik).
 [6] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf, 3.9.2009.
 [7] Loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 234/2008/EÜ.
 [8] Riiklike statistikaametite direktorite konverentsid
 toimuvad korra aastas ning seal arutatakse statistikaprogrammiga seotud
 küsimuste ning Euroopa statistika tootmise meetodi ja protsessi üle.
 Konverentsi korraldab igal aastal erinev liikmesriik ja seda juhatab korraldava
 riigi statistikaamete peadirektor.
 [9] Stovepipe mudeli puhul toodetakse statistikat
 mitmete paralleelsete protsesside käigus riikide (mõnel juhul isegi piirkondade)
 ja valdkondade kaupa. Selle mudeli puhul vastab iga toote stovepipe
 konkreetsele statistikavaldkonnale, koos selle juurde kuuluva
 tootmissüsteemiga. Iga valdkonna puhul toimub kogu tootmisprotsess muudest
 valdkondadest sõltumatult – alates uuringutest, jätkates andmete kogumise ja
 töötlemisega kuni nende levitamiseni, ning igal valdkonnal on oma andmeesitajad
 ja kasutajarühmad. Stovepipe mudelit võib täheldada ka
 statistikavaldkondades, mis on reguleeritud Euroopa tasandil.
 [10] ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.
 [11] Ilma, et see piiraks Euroopa Keskpankade Süsteemi ja
 Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 5 kohaldamist.
 [12] KOM(2010) 2020 (lõplik).
 [13] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf,
 3.9.2009.
 [14] KOM(2009) 404 (lõplik), 10.8.2009.
 [15] Esitatud ESSi komitee istungil 20.5.2010, dokument nr 2010/05/6/EN.
 [16] KOM(2011) 211 (lõplik).
 [17] Viidet õiguslikule alusele ajakohastatakse, kui uus kokkulepe
 Euroopa Parlamendis vastu võetakse.
 [18] ELT L 73, 15.3.2008,
 lk 13.
 [19] ELT L 332, 30.11.2006,
 lk 21.
 [20] ELT L 340, 19.12.2008,
 lk 76.
 [21] Selleks peaks Eurostat kasutama ELi rahastatud projekte,
 nt Joint Action on Monitoring Injuries in Europe (JAMIE)
 ja Injury Database (IDB).
 [22] Nagu on kokku lepitud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16.
 detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1338/2008 (rahvatervist ning
 töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta) raamistikus
 (tervise seisund ja tervise determinandid, tervishoid, surma põhjused,
 õnnetused töökohal, kutsehaigused).
 [23] Rahvamajanduse arvepidamise süsteem (ÜRO).
 [24] Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteem.
 [25] Keskkonnamajandusliku arvepidamise süsteem (ÜRO),
 kavandatakse vastu võtta 2012. aastal.
 [26] Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise süsteem
 [27] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – ABB – tegevuspõhine
 eelarvestamine.
 [28] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6
 punktile a või b.
 [29] Partnerlusrühm koosneb ESSi kuuluvate riiklike
 statistikaametite peadirektoritest, kelle ülesanne on ESSi edasi arendada,
 hõlbustades eelkõige ESSi komitee tööd.
 [30] KOM(2009) 1 (lõplik).
 [31] Siseauditi üksuse auditiaruanne ESTAT-2009-ESTAT-002, 19.2.2010.
 [32] Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002,
 mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust
 konsolideeritud versioon.
 [33] Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002
 konsolideeritud versioon, 23. detsember 2002, millega kehtestatakse Euroopa
 ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu
 määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.
 [34] Esitatud ESSi komitee istungil 18 november 2010 (dokument
 nr 2010/07/08b).
 [35] Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002,
 mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust
 konsolideeritud versioon.
 [36] Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002
 konsolideeritud versioon, 23. detsember 2002, millega kehtestatakse Euroopa
 ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu
 määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.
 [37] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
 finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [38] Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
 [39] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
 [40] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
 [41] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
 potentsiaalsed kandidaatriigid.
 [42] Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
 [43] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
 meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
 otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 [44] Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
 [45] Tehniline ja/või teadusabi ning ELi programmide ja/või
 meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene
 teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 [46] Väljundid on tarnitavad kaubad ja teenused (nt: rahastatud
 üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
 [47] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud eesmärkidele.
 „Erieesmärk/eesmärgid ...”
 [48] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
 meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
 otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 [49] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19
 ja 24.
 [50] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja
 suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 %
 sissenõudmiskulude mahaarvamist.