text:
 29.11.2016
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 321/3
 PARTNERSKÁ DOHODA
 o vzťahoch a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Novým Zélandom na strane druhej
 EURÓPSKA ÚNIA, ďalej len „Únia“,
 a
 BELGICKÉ KRÁĽOVSTVO,
 BULHARSKÁ REPUBLIKA,
 ČESKÁ REPUBLIKA,
 DÁNSKE KRÁĽOVSTVO,
 SPOLKOVÁ REPUBLIKA NEMECKO,
 ESTÓNSKA REPUBLIKA,
 ÍRSKO,
 HELÉNSKA REPUBLIKA
 ŠPANIELSKE KRÁĽOVSTVO,
 FRANCÚZSKA REPUBLIKA,
 CHORVÁTSKA REPUBLIKA,
 TALIANSKA REPUBLIKA,
 CYPERSKÁ REPUBLIKA,
 LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,
 LITOVSKÁ REPUBLIKA,
 LUXEMBURSKÉ VEĽKOVOJVODSTVO,
 MAĎARSKO,
 MALTSKÁ REPUBLIKA,
 HOLANDSKÉ KRÁĽOVSTVO,
 RAKÚSKA REPUBLIKA,
 POĽSKÁ REPUBLIKA,
 PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,
 RUMUNSKO,
 SLOVINSKÁ REPUBLIKA,
 SLOVENSKÁ REPUBLIKA,
 FÍNSKA REPUBLIKA,
 ŠVÉDSKE KRÁĽOVSTVO,
 SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO VEĽKEJ BRITÁNIE A SEVERNÉHO ÍRSKA,
 členské štáty Európskej únie, ďalej len „členské štáty“,
 na jednej strane a
 NOVÝ ZÉLAND,
 na strane druhej,
 ďalej len „zmluvné strany“,
 UZNÁVAJÚC svoje spoločné hodnoty a úzke historické, politické, hospodárske a kultúrne väzby;
 VÍTAJÚC pokrok dosiahnutý pri rozvoji svojho vzájomne prospešného vzťahu od prijatia Spoločného vyhlásenia o vzťahoch a spolupráci medzi Európskou úniou a Novým Zélandom 21. septembra 2007;
 OPÄTOVNE POTVRDZUJÚC svoj záväzok v súvislosti s cieľmi a zásadami Charty Organizácie Spojených národov (ďalej len „Charta OSN“) a posilnením úlohy Organizácie Spojených národov (ďalej len „OSN“);
 OPÄTOVNE POTVRDZUJÚC svoj záväzok dodržiavať demokratické zásady a ľudské práva stanovené vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv a ďalších príslušných medzinárodných nástrojov v oblasti ľudských práv, ako aj zásady právneho štátu a dobrej správy veci verejných;
 UZNÁVAJÚC osobitný záväzok vlády Nového Zélandu v súvislosti so zásadami Dohody z Waitangi;
 ZDÔRAZŇUJÚC komplexnú podstatu vzájomných vzťahov a dôležitosť vytvorenia koherentného rámca na podporu rozvíjania týchto vzťahov;
 VYJADRUJÚC svoju spoločnú vôľu pozdvihnúť vzájomné vzťahy na úroveň posilneného partnerstva;
 POTVRDZUJÚC svoje želanie zintenzívniť a rozvíjať vzájomný politický dialóg a spoluprácu;
 ODHODLANÉ ku vzájomnému prospechu upevniť, prehĺbiť a rozšíriť spoluprácu v oblastiach spoločného záujmu na bilaterálnej, regionálnej a celosvetovej úrovni;
 UZNÁVAJÚC potrebu posilniť spoluprácu v oblastiach spravodlivosti, slobody a bezpečnosti;
 UZNÁVAJÚC svoje želanie podporovať trvalo udržateľný rozvoj v rámci jeho hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho rozmeru;
 ĎALEJ UZNÁVAJÚC svoj spoločný záujem podporovať vzájomné porozumenie a silné väzby medzi národmi, a to aj prostredníctvom cestovného ruchu, vzájomných dohôd, ktoré umožňujú mladým ľuďom navštevovať iné krajiny a využívať pracovné alebo študijné príležitosti, ako aj prostredníctvom iných krátkodobých pobytov;
 OPÄTOVNE POTVRDZUJÚC svoj silný záväzok presadzovať hospodársky rast, globálnu správu hospodárskych záležitostí, finančnú stabilitu a účinný multilateralizmus;
 OPÄTOVNE POTVRDZUJÚC svoj záväzok spolupracovať pri presadzovaní medzinárodného mieru a bezpečnosti;
 BUDUJÚC na dohodách uzavretých medzi Úniou a Novým Zélandom, najmä v súvislosti s krízovým riadením, vedou a technikou, leteckými službami, postupmi posudzovania zhody a sanitárnymi opatreniami;
 KONŠTATUJÚC, že v prípade, že by sa zmluvné strany v rámci tejto dohody rozhodli uzavrieť osobitné dohody v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktoré by Únia mala uzavrieť podľa tretej časti hlavy V Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ustanovenia takýchto budúcich dohôd nebudú záväzné pre Spojené kráľovstvo a/alebo Írsko, pokiaľ Únia, súbežne so Spojeným kráľovstvom a/alebo Írskom s ohľadom na ich príslušné predchádzajúce bilaterálne vzťahy, neoznámi Novému Zélandu, že Spojené kráľovstvo a/alebo Írsko sú týmito dohodami viazané ako súčasť Únie v súlade s Protokolom č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie. Rovnako by pre Spojené kráľovstvo a/alebo Írsko neboli záväzné ani následné vnútorné opatrenia Únie, ktoré by sa na vykonávanie tejto dohody mali prijať podľa uvedenej hlavy V, pokiaľ tieto štáty neoznámia svoje želanie zúčastniť sa na takýchto opatreniach alebo ich prijať v súlade s protokolom č. 21. Konštatujúc tiež, že na takéto budúce dohody alebo takéto následné vnútorné opatrenia Únie by sa vzťahoval Protokol č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k uvedeným zmluvám,
 SA DOHODLI TAKTO:
 HLAVA I
 VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
 Článok 1
 Účel dohody
 Účelom tejto dohody je vytvoriť posilnené partnerstvo medzi zmluvnými stranami a prehĺbiť a posilniť spoluprácu v otázkach spoločného záujmu, pri zohľadnení spoločných hodnôt a zásad, a to aj zintenzívnením dialógu na vysokej úrovni.
 Článok 2
 Základ spolupráce
 1. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok dodržiavať demokratické zásady, ľudské práva a základné slobody, ako aj zásady právneho štátu a dobrej správy veci verejných.
 Dodržiavanie demokratických zásad a ľudských práv a základných slobôd stanovených vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv a ďalších príslušných medzinárodných nástrojoch v oblasti ľudských práv, ako aj dodržiavanie zásad právneho štátu sú základom vnútorných a medzinárodných politík zmluvných strán a predstavujú základný prvok tejto dohody.
 2. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok dodržiavať Chartu OSN a spoločné hodnoty, ktoré obsahuje.
 3. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok podporovať trvalo udržateľný rozvoj a rast vo všetkých jeho dimenziách, prispievať k dosiahnutiu medzinárodne dohodnutých rozvojových cieľov a spolupracovať v záujme riešenia globálnych výziev v oblasti životného prostredia vrátane zmeny klímy.
 4. Zmluvné strany zdôrazňujú svoj spoločný záväzok rozvíjať bilaterálne vzťahy komplexného charakteru a rozširovať a prehlbovať tieto vzťahy okrem iného aj uzatváraním osobitných dohôd alebo dojednaní.
 5. Vykonávanie tejto dohody je založené na zásadách dialógu, vzájomného rešpektovania, rovnocenného partnerstva, konsenzu a dodržiavania medzinárodného práva.
 Článok 3
 Dialóg
 1. Zmluvné strany sa dohodli, že posilnia svoj pravidelný dialóg vo všetkých oblastiach, na ktoré sa vzťahuje táto dohoda, s cieľom plniť jej účel.
 2. Dialóg medzi zmluvnými stranami sa uskutočňuje prostredníctvom kontaktov, výmen a konzultácií na ktorejkoľvek úrovni, a to najmä v týchto formách:
 a)
 stretnutia na úrovni vedúcich predstaviteľov, ktoré sa konajú pravidelne vždy, keď to zmluvné strany považujú za potrebné;
 b)
 konzultácie a návštevy na ministerskej úrovni, ktoré sa usporadúvajú pri príležitostiach a na miestach určených zmluvnými stranami;
 c)
 konzultácie na úrovni ministrov zahraničných vecí, ktoré sa konajú pravidelne, podľa možnosti každoročne;
 d)
 stretnutia na úrovni vyšších úradníkov s cieľom viesť konzultácie o otázkach spoločného záujmu alebo usporadúvať brífingy a spolupracovať v súvislosti s významným vnútorným alebo medzinárodným vývojom;
 e)
 sektorové dialógy o otázkach spoločného záujmu a
 f)
 vzájomné návštevy delegácií Európskeho parlamentu a parlamentu Nového Zélandu.
 Článok 4
 Spolupráca v regionálnych a medzinárodných organizáciách
 Zmluvné strany sa zaväzujú, že budú spolupracovať prostredníctvom výmeny názorov na politické otázky spoločného záujmu a v prípade potreby si vymieňať informácie o stanoviskách v rámci regionálnych a medzinárodných fór a organizácií.
 HLAVA II
 POLITICKÝ DIALÓG A SPOLUPRÁCA V ZAHRANIČNOPOLITICKÝCH A BEZPEČNOSTNÝCH OTÁZKACH
 Článok 5
 Politický dialóg
 Zmluvné strany sa dohodli, že zintenzívnia svoj pravidelný politický dialóg na všetkých úrovniach, najmä s cieľom diskutovať o otázkach spoločného záujmu, na ktoré sa vzťahuje táto hlava, a posilniť svoj spoločný prístup k medzinárodným otázkam. Zmluvné strany sa dohodli, že na účely tejto hlavy pojem „politický dialóg“ znamená výmeny a konzultácie, či už formálne alebo neformálne, na ktorejkoľvek úrovni verejnej správy.
 Článok 6
 Záväzok dodržiavať demokratické zásady, ľudské práva a právny štát
 V záujme podpory spoločného záväzku zmluvných strán dodržiavať demokratické zásady, ľudské práva a právny štát sa zmluvné strany dohodli, že budú:
 a)
 presadzovať základné zásady týkajúce sa demokratických hodnôt, ľudských práv a právneho štátu, a to aj na multilaterálnych fórach, a
 b)
 spolupracovať a prípadne koordinovať svoju činnosť pri praktickom presadzovaní demokratických zásad, ľudských práv a právneho štátu v praxi, a to aj v tretích krajinách.
 Článok 7
 Krízové riadenie
 Zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok podporovať medzinárodný mier a bezpečnosť okrem iného aj prostredníctvom Dohody medzi Novým Zélandom a Európskou úniou, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Nového Zélandu na operáciách krízového riadenia Európskej únie, ktorá bola podpísaná 18. apríla 2012 v Bruseli.
 Článok 8
 Boj proti šíreniu zbraní hromadného ničenia
 1. Zmluvné strany zastávajú názor, že šírenie zbraní hromadného ničenia (ďalej len „ZHN“) a ich nosičov na štátnej aj neštátnej úrovni predstavuje jednu z najvážnejších hrozieb pre medzinárodný mier a bezpečnosť. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok na vnútroštátnej úrovni dodržiavať a dôsledne vykonávať svoje existujúce záväzky, ktoré im vyplývajú z medzinárodných zmlúv a dohôd o odzbrojení a nešírení ZHN, ako aj ďalšie príslušné medzinárodné záväzky. Zmluvné strany sa dohodli, že budú spolupracovať a spoločne bojovať proti šíreniu ZHN a ich nosičov. Zmluvné strany sa zhodujú na tom, že toto ustanovenie predstavuje základný prvok tejto dohody.
 2. Zmluvné strany sa ďalej dohodli, že budú spolupracovať a prispievať k predchádzaniu šírenia ZHN a ich nosičov, a to prostredníctvom:
 a)
 prijatia prípadných krokov na účely podpisu a ratifikácie všetkých ďalších príslušných medzinárodných nástrojov, pristúpenia k nim a ich úplného vykonávania;
 b)
 prevádzkovania účinného vnútroštátneho kontrolného systému na kontrolu vývozu, ako aj tranzitu tovaru súvisiaceho so ZHN vrátane kontrol konečného využitia technológií s dvojakým použitím na ZHN, ktorý bude obsahovať účinné sankcie za porušenie kontrol vývozu.
 3. Zmluvné strany sa dohodli, že nadviažu pravidelný politický dialóg o uvedených otázkach.
 Článok 9
 Ručné a ľahké zbrane
 1. Zmluvné strany uznávajú, že nezákonná výroba, transfer a obeh ručných a ľahkých zbraní (ďalej len „RĽZ“) vrátane ich munície, ako aj ich nadmerné hromadenie, nedostatočné riadenie, neprimerane zabezpečené zásoby a nekontrolované šírenie naďalej predstavujú závažnú hrozbu pre medzinárodný mier a bezpečnosť.
 2. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoje odhodlanie dodržiavať a v plnom rozsahu plniť svoje príslušné záväzky, pokiaľ ide o problematiku nelegálneho obchodovania s RĽZ vrátane ich munície, v súlade s existujúcimi medzinárodnými dohodami a rezolúciami Bezpečnostnej rady OSN (ďalej len „BR OSN“), ako aj svoje záväzky v rámci iných medzinárodných nástrojov platných v tejto oblasti, medzi ktoré patrí Akčný program OSN na predchádzanie nedovolenému obchodovaniu s ručnými a ľahkými zbraňami vo všetkých jeho aspektoch, boj proti nemu a jeho odstránenie.
 3. Zmluvné strany sa zaväzujú spolupracovať a zabezpečiť koordináciu a komplementárnosť svojho úsilia zameraného na riešenie problematiky nezákonného obchodovania s RĽZ vrátane ich munície, a to na celosvetovej, regionálnej, subregionálnej a vnútroštátnej úrovni, a dohodli sa, že nadviažu pravidelný politický dialóg o uvedených otázkach.
 Článok 10
 Medzinárodný trestný súd
 1. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú, že najzávažnejšie trestné činy, ktoré znepokojujú medzinárodné spoločenstvo ako celok, by nemali zostať nepotrestané a že ich stíhanie by sa malo zabezpečiť opatreniami buď na vnútroštátnej, alebo na medzinárodnej úrovni, a to aj prostredníctvom Medzinárodného trestného súdu.
 2. Presadzujúc upevňovanie mieru a medzinárodnej spravodlivosti zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoju odhodlanosť:
 a)
 podnikať kroky na vykonávanie Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu (ďalej len „Rímsky štatút“) a prípadne súvisiacich nástrojov;
 b)
 vymieňať si s regionálnymi partnermi skúsenosti s prijímaním právnych úprav potrebných na ratifikáciu a vykonávanie Rímskeho štatútu a
 c)
 spolupracovať pri dosahovaní cieľa všeobecného uplatňovania a integrity Rímskeho štatútu.
 Článok 11
 Spolupráca v boji proti terorizmu
 1. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú dôležitosť boja proti terorizmu pri úplnom rešpektovaní právneho štátu, medzinárodného práva, najmä Charty OSN a príslušných rezolúcií BR OSN, práva v oblasti ľudských práv, utečeneckého práva a medzinárodného humanitárneho práva.
 2. V tomto rámci a pri zohľadnení globálnej stratégie OSN pre boj proti terorizmu, ktorá je obsiahnutá v rezolúcii Valného zhromaždenia OSN č. 60/288 z 8. septembra 2006, sa zmluvné strany dohodli, že budú spolupracovať pri prevencii a potláčaní terorizmu, a to najmä týmito formami:
 a)
 v rámci úplného vykonávania rezolúcií BR OSN č. 1267, č. 1373 a č. 1540 a ďalších platných rezolúcií OSN a medzinárodných nástrojov;
 b)
 formou výmeny informácií o teroristických skupinách a ich podporných sieťach v súlade s platnými medzinárodnými a vnútroštátnymi právnymi predpismi;
 c)
 prostredníctvom výmeny názorov na:
 i)
 prostriedky a metódy používané v boji proti terorizmu, vrátane technickej oblasti a odbornej prípravy;
 ii)
 predchádzanie terorizmu a
 iii)
 najlepšie postupy v súvislosti s ochranou ľudských práv v boji proti terorizmu;
 d)
 prostredníctvom spolupráce zameranej na prehlbovanie medzinárodného konsenzu v otázke boja proti terorizmu a jeho normatívneho rámca a prostredníctvom snahy o čo najskoršie dosiahnutie dohody o komplexnom dohovore o medzinárodnom terorizme, ktorý má doplniť existujúce nástroje OSN v oblasti boja proti terorizmu, a
 e)
 podporovaním spolupráce medzi členskými štátmi OSN v záujme účinného uplatňovania globálnej stratégie boja proti terorizmu OSN všetkými vhodnými prostriedkami.
 3. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok dodržiavať medzinárodné normy stanovené Finančnou akčnou skupinou (ďalej len „FATF“) pre boj proti financovaniu terorizmu.
 4. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok spolupracovať pri poskytovaní pomoci na budovanie kapacít na boj proti terorizmu tretím štátom, ktoré potrebujú zdroje a expertízu, aby mohli predchádzať teroristickej činnosti a reagovať na ňu, a to aj v kontexte Globálneho fóra pre boj proti terorizmu (GCTF).
 HLAVA III
 SPOLUPRÁCA V OBLASTI GLOBÁLNEHO ROZVOJA A HUMANITÁRNEJ POMOCI
 Článok 12
 Rozvoj
 1. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok podporovať trvalo udržateľný rozvoj v rozvojových krajinách s cieľom zmierniť chudobu a prispieť k bezpečnejšiemu, spravodlivejšiemu a prosperujúcejšiemu svetu.
 2. Zmluvné strany uznávajú význam spolupráce s cieľom zabezpečiť, aby činnosti v oblasti rozvoja mali väčší dopad, dosah a vplyv, a to aj v tichomorskej oblasti.
 3. Na tento účel sa zmluvné strany dohodli, že si budú:
 a)
 vymieňať názory a prípadne na regionálnych a medzinárodných fórach koordinovať stanoviská k rozvojovým otázkam na podporu inkluzívneho a udržateľného rastu v záujme ľudského rozvoja, a
 b)
 vymieňať informácie o svojich príslušných rozvojových programoch a v prípade potreby koordinovať svoju činnosť v daných krajinách s cieľom zvýšiť ich dosah na trvalo udržateľný rozvoj a odstránenie chudoby.
 Článok 13
 Humanitárna pomoc
 Zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoj spoločný záväzok poskytovať humanitárnu pomoc a usilujú sa zaisťovať primerané koordinované reakcie.
 HLAVA IV
 SPOLUPRÁCA V HOSPODÁRSKYCH A OBCHODNÝCH ZÁLEŽITOSTIACH
 Článok 14
 Dialóg o hospodárskych, obchodných a investičných záležitostiach
 1. Zmluvné strany sú odhodlané viesť dialóg a rozvíjať spoluprácu v oblastiach súvisiacich s hospodárstvom, obchodom a investíciami s cieľom uľahčiť bilaterálne obchodné a investičné toky. Zmluvné strany zároveň, uznávajúc dôležitosť ďalšej liberalizácie prostredníctvom multilaterálneho obchodného systému založeného na pravidlách, opätovne potvrdzujú svoj záväzok spolupracovať v rámci Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“) pri ďalšom prehlbovaní liberalizácie obchodu.
 2. Zmluvné strany sa dohodli, že budú podporovať výmenu informácií a zdieľanie skúseností týkajúce sa ich príslušných makroekonomických politík a trendov, vrátane výmeny informácií o koordinácii hospodárskych politík v kontexte regionálnej hospodárskej spolupráce a integrácie.
 3. Zmluvné strany vedú konštruktívny dialóg zameraný na podporu obchodu s tovarom vrátane poľnohospodárskych a iných primárnych komodít, surovín, spracovaného tovaru a výrobkov s vysokou pridanou hodnotou. Zmluvné strany uznávajú, že transparentný, trhovo orientovaný prístup je najlepší spôsob, ako vytvoriť priaznivé prostredie pre investovanie do produkcie takýchto produktov a obchodu s nimi ako aj podporiť ich efektívne rozdelenie a využívanie.
 4. Zmluvné strany vedú konštruktívny dialóg zameraný na podporu bilaterálneho obchodu so službami a na vzájomnú výmenu informácií a skúseností týkajúcich sa ich príslušných prostredí dohľadu. Zmluvné strany sa takisto dohodli, že posilnia spoluprácu s cieľom zlepšiť účtovné, audítorské a regulačné systémy a systémy dohľadu v bankovníctve, poisťovníctve a iných oblastiach finančného sektora.
 5. Zmluvné strany podporujú rozvoj atraktívneho a stabilného prostredia pre obojsmerné investície pomocou dialógu, ktorý je zameraný na prehĺbenie vzájomného porozumenia a spolupráce v investičných otázkach, na skúmanie mechanizmov uľahčujúcich investičné toky a na podporu stabilných, transparentných a otvorených pravidiel pre investorov.
 6. Zmluvné strany sa navzájom informujú o rozvoji bilaterálneho a medzinárodného obchodu, investícií a aspektov iných politík súvisiacich s obchodom a investíciami, vrátane svojich politických prístupov k dohodám o voľnom obchode a príslušných programoch a regulačných otázkach v súvislosti s týmito dohodami, ktoré majú potenciálny dosah na bilaterálny obchod a investície.
 7. Takýto dialóg a spolupráca v otázkach obchodu a investícií bude prebiehať okrem iného prostredníctvom:
 a)
 každoročného dialógu o obchodnej politike na úrovni vyšších úradníkov, ktorých stretnutia dopĺňajú ministerské zasadnutia týkajúce sa obchodu, keď o tom rozhodnú zmluvné strany;
 b)
 každoročného dialógu o obchode v oblasti poľnohospodárstva a
 c)
 ďalších sektorových rozhovorov, keď o tom rozhodnú zmluvné strany.
 8. Zmluvné strany sa zaväzujú, že budú spolupracovať pri zaisťovaní vhodných podmienok pre rast vzájomného obchodu a investícií a že budú tento rast podporovať, a to aj prostredníctvom vyjednania nových dohôd tam, kde je to realizovateľné.
 Článok 15
 Sanitárne a fytosanitárne otázky
 1. Zmluvné strany sa dohodli, že posilnia spoluprácu v sanitárnych a fytosanitárnych otázkach v rámci Dohody WTO o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení a Komisie Codex Alimentarius, Svetovej organizácie pre zdravie zvierat (ďalej len „OIE“) a príslušných medzinárodných a regionálnych organizácií pôsobiacich v rámci Medzinárodného dohovoru o ochrane rastlín. Takáto spolupráca sa zameria na zlepšenie vzájomného pochopenia sanitárnych a fytosanitárnych opatrení zmluvných strán a uľahčenie obchodu medzi nimi, pričom môže zahŕňať:
 a)
 vymieňanie si informácií;
 b)
 uplatňovanie dovozných požiadaviek na celom území druhej zmluvnej strany;
 c)
 overenie všetkých systémov inšpekcie a certifikácie orgánov druhej zmluvnej strany alebo časti týchto systémov v súlade s príslušnými medzinárodnými normami Codex Alimentarius, OIE a Medzinárodného dohovoru o ochrane rastlín na posudzovanie takýchto systémov, a
 d)
 uznávanie oblastí bez výskytu škodcov a chorôb a oblastí s nízkym výskytom škodcov alebo chorôb.
 2. Na uvedený účel sa zmluvné strany zaväzujú v plnej miere využívať existujúce nástroje, ako je Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Novým Zélandom o sanitárnych opatreniach uplatniteľných pri obchodovaní so živými zvieratami a výrobkami živočíšneho pôvodu podpísaná 17. decembra 1996 v Bruseli, a spolupracovať na vhodnom bilaterálnom fóre v ostatných sanitárnych a fytosanitárnych otázkach, na ktoré sa uvedená dohoda nevzťahuje.
 Článok 16
 Dobré životné podmienky zvierat
 Zmluvné strany takisto opätovne potvrdzujú dôležitosť udržiavania vzájomného porozumenia a spolupráce v otázkach dobrých životných podmienok zvierat a budú si naďalej vymieňať informácie a spolupracovať v rámci fóra spolupráce pre dobré životné podmienky zvierat zriadeného Európskou komisiou a v rámci príslušných orgánov Nového Zélandu a úzko spolupracovať v týchto záležitostiach v OIE.
 Článok 17
 Technické prekážky obchodu
 1. Zmluvné strany sa zhodli na tom, že väčšia kompatibilita noriem, technických predpisov a postupov posudzovania zhody je kľúčovým prvkom na uľahčenie obchodu s tovarom.
 2. Zmluvné strany uznávajú svoj spoločný záujem znižovať technické prekážky obchodu a na tento účel sa dohodli, že budú spolupracovať v rámci Dohody WTO o technických prekážkach obchodu a prostredníctvom Dohody o vzájomnom uznávaní, pokiaľ ide o posudzovanie zhody, medzi Európskym spoločenstvom a Novým Zélandom podpísanej vo Wellingtone 25. júna 1998.
 Článok 18
 Politika hospodárskej súťaže
 Zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok podporovať hospodársku súťaž v hospodárskych činnostiach prostredníctvom svojich príslušných zákonov a právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže. Zmluvné strany sa dohodli, že si budú vymieňať informácie o politike hospodárskej súťaže a súvisiacich otázkach a že posilnia spoluprácu medzi svojimi orgánmi na ochranu hospodárskej súťaže.
 Článok 19
 Vládne obstarávanie
 1. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok k otvoreným a transparentným rámcom pre vládne obstarávanie, pri ktorých sa v súlade s ich medzinárodnými záväzkami presadzujú najvýhodnejšie ponuky, konkurenčné trhy a nediskriminačné obstarávacie postupy, a tým sa posilňuje obchod medzi zmluvnými stranami.
 2. Zmluvné strany sa dohodli, že budú ďalej posilňovať vzájomné konzultácie, spoluprácu a výmeny skúseností a osvedčených postupov v oblasti vládneho obstarávania v otázkach spoločného záujmu, medzi ktoré patria aj ich príslušné regulačné rámce.
 3. Zmluvné strany sa dohodli, že preskúmajú možnosti ďalšej podpory vzájomného prístupu na svoje trhy vládneho obstarávania a vymenia si názory na opatrenia a postupy, ktoré by mohli nepriaznivo ovplyvňovať obchod v oblasti verejného obstarávania medzi nimi.
 Článok 20
 Suroviny
 1. Zmluvné strany posilnia spoluprácu v otázkach súvisiacich so surovinami prostredníctvom bilaterálneho dialógu alebo v rámci viacstranných formátov alebo medzinárodných inštitúcií, a to na žiadosť ktorejkoľvek zo zmluvných strán. Táto spolupráca sa zameriava predovšetkým na odstraňovanie prekážok obchodu so surovinami, na posilnenie globálneho rámca pre obchod so surovinami založeného na pravidlách a na podporovanie transparentnosti na globálnych trhoch so surovinami.
 2. Témy spolupráce môžu okrem iného zahŕňať:
 a)
 otázky ponuky a dopytu, problematiku bilaterálneho obchodu a investícií, ako aj oblasti záujmu vyplývajúce z medzinárodného obchodu;
 b)
 colné a necolné prekážky obchodu so surovinami, súvisiacich služieb a investícií;
 c)
 príslušné regulačné rámce zmluvných strán a
 d)
 osvedčené postupy v súvislosti s trvalo udržateľným rozvojom ťažobného priemyslu vrátane politiky nerastných surovín, plánovania využívania pôdy a povoľovacích postupov.
 Článok 21
 Duševné vlastníctvo
 1. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú dôležitosť svojich práv a povinností, pokiaľ ide o práva duševného vlastníctva vrátane autorských a súvisiacich práv, obchodných značiek, zemepisných označení, dizajnov a patentov, ako aj ich presadzovanie, v súlade s najprísnejšími medzinárodnými normami, ktorými sa zmluvné strany riadia.
 2. Zmluvné strany sa dohodli, že si budú vymieňať informácie a skúsenosti v otázkach duševného vlastníctva, medzi ktoré patria:
 a)
 prax, presadzovanie, šírenie, zjednodušenie, riadenie, harmonizácia, ochrana a účinné vykonávanie v súvislosti s právami duševného vlastníctva;
 b)
 prevencia v súvislosti s porušovaním práv duševného vlastníctva;
 c)
 boj proti falšovaniu a pirátstvu, prostredníctvom vhodných foriem spolupráce a
 d)
 činnosť orgánov zodpovedných za ochranu a presadzovanie práv duševného vlastníctva.
 3. Zmluvné strany sa dohodli, že si budú vymieňať informácie a podporovať dialóg o ochrane genetických zdrojov, tradičných znalostí a folklóru.
 Článok 22
 Colné záležitosti
 1. Zmluvné strany posilňujú spoluprácu v colných záležitostiach vrátane uľahčenia obchodu s cieľom ďalej zjednodušovať a harmonizovať colné postupy a presadzovať spoločné opatrenia v rámci príslušných medzinárodných iniciatív.
 2. Bez toho, aby boli dotknuté ostatné formy spolupráce stanovené na základe tejto dohody, zmluvné strany posúdia možnosť prijať nástroje colnej spolupráce a vzájomnej administratívnej pomoci v colných záležitostiach.
 Článok 23
 Spolupráca v daňových záležitostiach
 1. V záujme posilnenia a rozvoja hospodárskych činností pri súčasnom zohľadnení potreby vytvoriť vhodný regulačný rámec zmluvné strany uznávajú zásady dobrej správy v daňových záležitostiach a zaväzujú sa, že ich budú uplatňovať. Medzi tieto zásady patrí transparentnosť, výmena informácií a spravodlivá daňová súťaž.
 2. Na uvedené účely zmluvné strany v súlade so svojimi príslušnými právomocami pracujú na zlepšovaní medzinárodnej spolupráce v daňovej oblasti, uľahčujú výber oprávnených daňových príjmov a rozvíjajú opatrenia na účinné vykonávanie zásad dobrej správy uvedených v odseku 1.
 Článok 24
 Transparentnosť
 Zmluvné strany uznávajú význam transparentnosti a riadneho výkonu správnej moci v súvislosti so svojimi zákonmi a inými právnymi predpismi upravujúcimi oblasť obchodu a na tento účel opätovne potvrdzujú svoje záväzky, ktoré sú stanovené v dohodách WTO vrátane článku X Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 a v článku III Všeobecnej dohody o obchode so službami.
 Článok 25
 Obchod a trvalo udržateľný rozvoj
 1. Zmluvné strany uznávajú, že presadzovanie navzájom sa podporujúcich politík v oblasti obchodu, životného prostredia a práce môže prispieť k dosiahnutiu cieľa trvalo udržateľného rozvoja a opätovne potvrdzujú svoj záväzok podporovať globálny a bilaterálny obchod a investície takým spôsobom, ktorý prispeje k uvedenému cieľu.
 2. Zmluvné strany uznávajú právo každej zmluvnej strany stanoviť vlastnú úroveň domácej ochrany v oblasti životného prostredia a práce a prijať alebo náležite zmeniť svoje príslušné právne predpisy a politiky, v súlade so záväzkom zmluvných strán uplatňovať medzinárodne uznané normy a dohody.
 3. Zmluvné strany uznávajú, že je nevhodné podporovať obchod alebo investície znížením úrovne ochrany zakotvenej vo vnútroštátnych environmentálnych alebo pracovnoprávnych predpisoch, alebo ponúkaním, že úroveň tejto ochrany znížia. Zmluvné strany uznávajú, že je takisto nevhodné využívať environmentálne alebo pracovnoprávne zákony, politiky alebo praktiky na účely obchodného protekcionizmu.
 4. Zmluvné strany si vymieňajú informácie a skúsenosti, pokiaľ ide o ich činnosti na posilnenie súdržnosti a vzájomnej podpory medzi obchodom a sociálnymi a environmentálnymi cieľmi, okrem iného o oblastiach, ako je sociálna zodpovednosť podnikov, environmentálne tovary a služby, výrobky a technológie šetrné voči klíme a systémy zabezpečenia trvalej udržateľnosti, ako aj ostatných aspektoch uvedených v hlave VIII, a posilňujú dialóg a spoluprácu v otázkach trvalo udržateľného rozvoja, ktoré môžu vzniknúť v kontexte obchodných vzťahov.
 Článok 26
 Dialóg s občianskou spoločnosťou
 Zmluvné strany podporujú dialóg medzi vládnymi a mimovládnymi organizáciami, akými sú odborové zväzy, zamestnávatelia, podnikateľské združenia, ako aj obchodné a priemyselné komory s cieľom podporiť obchod a investície v oblastiach spoločného záujmu.
 Článok 27
 Spolupráca medzi podnikmi
 Zmluvné strany podporujú silnejšie väzby medzi podnikmi a posilňujú prepojenia medzi verejnou správou a podnikmi prostredníctvom činností zahŕňajúcich podniky, a to aj v rámci stretnutia Ázia – Európa (ASEM).
 Táto spolupráca sa zameriava najmä na zlepšenie konkurencieschopnosti malých a stredných podnikov.
 Článok 28
 Cestovný ruch
 Zmluvné strany, uznávajúc význam cestovného ruchu pri prehlbovaní vzájomného porozumenia a úcty medzi národmi Únie a Novým Zélandom, hospodárske výhody vyplývajúce zo zvýšeného cestovného ruchu, sa dohodli, že budú spolupracovať s cieľom obojsmerne zintenzívniť cestovný ruch medzi Úniou a Novým Zélandom.
 HLAVA V
 SPOLUPRÁCA V OBLASTI SPRAVODLIVOSTI, SLOBODY A BEZPEČNOSTI
 Článok 29
 Právna spolupráca
 1. Zmluvné strany sa dohodli, že budú rozvíjať spoluprácu v občianskych a obchodných veciach, a to predovšetkým v súvislosti s dojednávaním, ratifikáciou a vykonávaním multilaterálnych dohovorov o justičnej spolupráci v občianskych veciach, a najmä dohovorov Haagskej konferencie medzinárodného práva súkromného v oblasti medzinárodnej právnej spolupráce a súdnych sporov, ako aj ochrany detí.
 2. Pokiaľ ide o justičnú spoluprácu v trestných veciach, zmluvné strany naďalej spolupracujú vo veciach vzájomnej právnej pomoci v súlade s príslušnými medzinárodnými nástrojmi.
 To môže prípadne zahŕňať prístup k príslušným nástrojom OSN a ich vykonávanie. Takisto to môže prípadne zahŕňať podporu príslušných nástrojov Rady Európy a spoluprácu medzi príslušnými orgánmi Nového Zélandu a Eurojustom.
 Článok 30
 Spolupráca v oblasti presadzovania práva
 Zmluvné strany sa dohodli na spolupráci medzi orgánmi, agentúrami a útvarmi pôsobiacimi v oblasti presadzovania práva a na tom, že budú prispievať k znižovaniu a odstraňovaniu nadnárodnej trestnej činnosti a teroristických hrozieb spoločných pre zmluvné strany. Spolupráca medzi orgánmi, agentúrami a útvarmi pôsobiacimi v oblasti presadzovania práva môže prebiehať vo forme vzájomnej pomoci pri vyšetrovaniach, výmeny vyšetrovacích techník, spoločného vzdelávania a odbornej prípravy pracovníkov orgánov presadzovania práva a akéhokoľvek iného druhu spoločnej činnosti a pomoci, ktoré si môžu zmluvné strany spoločne určiť.
 Článok 31
 Boj proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii
 1. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok spolupracovať pri predchádzaní nadnárodnej organizovanej, hospodárskej a finančnej trestnej činnosti, korupcii a falšovaniu a nezákonným transakciám a pri boji proti týmto javom tým, že v plnom rozsahu dodržiavajú svoje existujúce vzájomné medzinárodné záväzky v tejto oblasti, a to aj záväzky týkajúce sa účinnej spolupráce pri vymáhaní majetku alebo finančných prostriedkov pochádzajúcich z korupčnej činnosti.
 2. Zmluvné strany podporujú vykonávanie Dohovoru OSN proti nadnárodnému organizovanému zločinu prijatého 15. novembra 2000.
 3. Zmluvné strany takisto podporujú vykonávanie Dohovoru OSN proti korupcii prijatého 31. októbra 2002, pričom zohľadňujú zásady transparentnosti a účasti občianskej spoločnosti.
 Článok 32
 Boj proti nedovoleným drogám
 1. Zmluvné strany spolupracujú v rámci svojich príslušných právomocí a kompetencií s cieľom zabezpečiť vyvážený a integrovaný prístup k drogovej problematike.
 2. Zmluvné strany spolupracujú s cieľom rozložiť nadnárodné zločinecké siete zapojené do obchodovania s drogami, a to okrem iného prostredníctvom výmeny informácií, odbornej prípravy alebo výmeny osvedčených postupov, vrátane špeciálnych vyšetrovacích techník. Osobitné úsilie sa vynakladá na boj proti prenikaniu zločincov do legálnej ekonomiky.
 Článok 33
 Boj proti počítačovej kriminalite
 1. Zmluvné strany v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi a medzinárodnými záväzkami v oblasti ľudských práv posilňujú spoluprácu pri predchádzaní trestným činom využívajúcim špičkové technológie, počítače a elektronickú komunikáciu a šíreniu nelegálneho obsahu – vrátane teroristického obsahu a materiálu zobrazujúceho sexuálne zneužívanie detí – cez internet a pri boji proti týmto javom, a to prostredníctvom výmeny informácií a praktických skúseností.
 2. Zmluvné strany si vymieňajú informácie v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy vyšetrovateľov počítačovej kriminality, vyšetrovania počítačovej kriminality a digitálnej forenznej vedy.
 Článok 34
 Boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu
 1. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú potrebu spolupráce pri predchádzaní tomu, aby sa ich finančné systémy využívali na legalizáciu ziskov z akejkoľvek trestnej činnosti vrátane obchodovania s drogami a korupcie, a pri boji proti financovaniu terorizmu. Táto spolupráca sa týka aj vymáhania majetku alebo finančných prostriedkov pochádzajúcich z trestnej činnosti.
 2. Zmluvné strany si vymieňajú príslušné informácie v rámci svojich právnych predpisov a zavádzajú primerané opatrenia na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, v súlade s normami prijatými príslušnými medzinárodnými orgánmi pôsobiacimi v tejto oblasti, ako je FATF.
 Článok 35
 Migrácia a azyl
 1. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok spolupracovať a vymieňať si názory v oblastiach súvisiacich s migráciou vrátane nelegálneho prisťahovalectva, obchodovania s ľuďmi, azylu, integrácie, mobility a rozvoja pracovnej sily, víz, bezpečnosti dokladov, biometrie a riadenia hraníc.
 2. Zmluvné strany sa dohodli, že budú spolupracovať pri predchádzaní nelegálnemu prisťahovalectvu a pri jeho kontrole. Na tento účel:
 a)
 Nový Zéland prijme späť všetkých svojich štátnych príslušníkov, ktorí sa nelegálne zdržiavajú na území niektorého členského štátu, na žiadosť daného štátu a bez ďalších formalít, a
 b)
 každý členský štát prijme späť všetkých svojich štátnych príslušníkov, ktorí sa nelegálne zdržiavajú na území Nového Zélandu, na žiadosť Nového Zélandu a bez ďalších formalít.
 Členské štáty a Nový Zéland, v súlade so svojimi medzinárodnými záväzkami vrátane Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve podpísaného 7. decembra 1944, poskytnú na takéto účely svojim štátnym príslušníkom náležité doklady totožnosti.
 3. Zmluvné strany na žiadosť ktorejkoľvek z nich preskúmajú možnosť uzavretia dohody medzi Novým Zélandom a Úniou o readmisii v súlade s článkom 52 ods. 1 tejto dohody. V uvedenej dohode sa zohľadnia vhodné mechanizmy pre štátnych príslušníkov tretích krajín a osoby bez štátnej príslušnosti.
 Článok 36
 Konzulárna ochrana
 1. Nový Zéland súhlasí s tým, že diplomatické a konzulárne orgány ktoréhokoľvek zastúpeného členského štátu môžu na Novom Zélande vykonávať konzulárnu ochranu v mene iných členských štátov, ktoré nemajú dostupné stále zastúpenie na Novom Zélande.
 2. Únia a členské štáty sa dohodli, že diplomatické a konzulárne orgány Nového Zélandu môžu vykonávať konzulárnu ochranu v mene tretej krajiny a že tretie krajiny môžu vykonávať konzulárnu ochranu v mene Nového Zélandu v Únii na miestach, kde Nový Zéland alebo dotknutá tretia krajina nemá dostupné stále zastúpenie.
 3. Účelom odsekov 1 a 2 je upustenie od akýchkoľvek požiadaviek na oznamovanie alebo súhlas, ktoré by sa inak mohli uplatňovať.
 4. Zmluvné strany sa dohodli, že budú uľahčovať dialóg o konzulárnych záležitostiach medzi svojimi príslušnými orgánmi.
 Článok 37
 Ochrana osobných údajov
 1. Zmluvné strany sa dohodli, že budú spolupracovať v záujme zlepšenia svojich vzťahov na základe rozhodnutia Európskej komisie o primeranej ochrane osobných údajov Novým Zélandom a zabezpečenia vysokej úrovne ochrany osobných údajov v súlade s príslušnými medzinárodnými nástrojmi a normami, medzi ktoré patria aj usmernenia Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (ďalej len „OECD“) o ochrane súkromia a cezhraničných tokoch osobných údajov.
 2. Takáto spolupráca môže zahŕňať okrem iného výmenu informácií a odborných poznatkov. Môže tiež zahŕňať spoluprácu náprotivkov z oblasti regulácie v orgánoch, ako je pracovná skupina OECD pre bezpečnosť a súkromie v digitálnej ekonomike a Globálna sieť pre presadzovanie ochrany súkromia.
 HLAVA VI
 SPOLUPRÁCA V OBLASTI VÝSKUMU, INOVÁCIE A INFORMAČNEJ SPOLOČNOSTI
 Článok 38
 Výskum a inovácia
 1. Zmluvné strany sa dohodli, že posilnia svoju spoluprácu v oblastiach výskumu a inovácie.
 2. Zmluvné strany podporujú, rozvíjajú a uľahčujú činnosti spolupráce v oblastiach výskumu a inovácie na mierové účely s cieľom podporiť alebo doplniť Dohodu o vedeckej a technickej spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a vládou Nového Zélandu podpísanú 16. júla 2008 v Bruseli.
 Článok 39
 Informačná spoločnosť
 1. Zmluvné strany uznávajú, že informačné a komunikačné technológie sú kľúčovými prvkami moderného života a majú zásadný význam pre hospodársky a sociálny rozvoj, a preto sa dohodli, že si budú vymieňať názory týkajúce sa ich príslušných politík v tejto oblasti.
 2. Spolupráca v tejto oblasti sa môže okrem iného zameriavať na:
 a)
 výmeny názorov na rôzne aspekty informačnej spoločnosti, najmä pokiaľ ide o rozšírenie vysokorýchlostného širokopásmového pripojenia, politiku a reguláciu v oblasti elektronickej komunikácie vrátane univerzálnej služby, poskytovanie licencií a všeobecných povolení, ochranu súkromia a osobných údajov, elektronickú a otvorenú verejnú správu, internetovú bezpečnosť, ako aj nezávislosť a efektívnosť regulačných orgánov;
 b)
 vzájomné prepojenie a interoperabilitu výskumných sietí, ako aj infraštruktúry a služieb v oblasti počítačov a vedeckých údajov, okrem iného aj v regionálnom kontexte;
 c)
 štandardizáciu, certifikáciu a šírenie nových informačných a komunikačných technológií;
 d)
 aspekty bezpečnosti, dôvernosti a súkromia v informačných a komunikačných technológiách a službách, vrátane presadzovania bezpečnosti na internete, boja proti zneužívaniu informačnej technológie a všetkých foriem elektronických médií a zdieľania informácií, a
 e)
 výmeny názorov na opatrenia zamerané na riešenie problematiky poplatkov za medzinárodné mobilné roamingové služby.
 HLAVA VII
 SPOLUPRÁCA V OBLASTI VZDELÁVANIA, KULTÚRY A VÄZIEB MEDZI NÁRODMI
 Článok 40
 Vzdelávanie a odborná príprava
 1. Zmluvné strany uznávajú rozhodujúci prínos vzdelávania a odbornej prípravy k tvorbe kvalitných pracovných miest a udržateľnému rastu znalostných ekonomík, a to najmä pomocou rozvíjania občanov, ktorí sú nielen pripravení na informovanú a efektívnu účasť na demokratickom živote, ale aj schopní riešiť problémy a využívať príležitosti, ktoré im globálne prepojený svet v 21. storočí ponúka. Zmluvné strany preto uznávajú, že majú spoločný záujem na spolupráci v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy.
 2. V súlade so svojimi spoločnými záujmami a cieľmi svojich politík vzdelávania sa zmluvné strany zaväzujú, že budú spoločne podporovať vhodné činnosti spolupráce v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. Táto spolupráca sa bude týkať všetkých sektorov vzdelávania a môže zahŕňať:
 a)
 spoluprácu v oblasti vzdelávacej mobility jednotlivcov prostredníctvom podpory a uľahčovania výmen študentov, výskumných pracovníkov, akademických a administratívnych pracovníkov inštitúcií vysokoškolského vzdelávania a učiteľov;
 b)
 spoločné projekty spolupráce medzi vzdelávacími inštitúciami a inštitúciami odbornej prípravy v Únii a na Novom Zélande s cieľom podporiť vypracúvanie učebných plánov, spoločné študijné programy a spoločné diplomy, ako aj mobilitu pracovníkov a študentov;
 c)
 inštitucionálnu spoluprácu, väzby a partnerstvá s cieľom posilniť vzdelávaciu zložku vedomostného trojuholníka a podporovať výmenu skúseností a know-how a
 d)
 podporu reforiem politiky prostredníctvom štúdií, konferencií, seminárov, pracovných skupín, referenčných porovnaní a výmeny informácií a osvedčených postupov, a to najmä so zreteľom na bolonský a kodanský proces a na zavedené nástroje a zásady, ktoré prinášajú do vzdelávania viac transparentnosti a inovácie.
 Článok 41
 Spolupráca v kultúrnej, audiovizuálnej a mediálnej oblasti
 1. Zmluvné strany sa dohodli, že budú podporovať užšiu spoluprácu v kultúrnych a kreatívnych sektoroch s cieľom okrem iného prehĺbiť vzájomné porozumenie a rozširovať povedomie o svojich kultúrach.
 2. Zmluvné strany sa usilujú prijímať vhodné opatrenia zamerané na podporu kultúrnych výmen a realizáciu spoločných iniciatív v rôznych kultúrnych oblastiach, pričom využívajú dostupné nástroje a rámce spolupráce.
 3. Zmluvné strany sa usilujú podporovať mobilitu pracovníkov v oblasti kultúry, mobilitu umeleckých diel a iných predmetov kultúrnej hodnoty medzi Novým Zélandom a Úniou a jej členskými štátmi.
 4. Zmluvné strany sa dohodli, že prostredníctvom politického dialógu preskúmajú rôzne spôsoby, akými sa predmety kultúrnej hodnoty uchovávané mimo krajiny pôvodu môžu sprístupniť komunitám, v ktorých majú tieto predmety svoj pôvod.
 5. Zmluvné strany podporujú medzikultúrny dialóg medzi organizáciami občianskej spoločnosti a tiež medzi jednotlivcami z oboch zmluvných strán.
 6. Zmluvné strany sa dohodli, že budú spolupracovať v záujme plnenia spoločných cieľov a podporovania kultúrnej rozmanitosti, najmä prostredníctvom politického dialógu na príslušných medzinárodných fórach a predovšetkým v Organizácii Spojených národov pre vzdelávanie, vedu a kultúru (UNESCO), vrátane prostredníctvom uplatňovania Dohovoru UNESCO o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov.
 7. Zmluvné strany podnecujú, podporujú a uľahčujú výmeny, spoluprácu a dialóg medzi inštitúciami a pracovníkmi v audiovizuálnom a mediálnom sektore.
 Článok 42
 Väzby medzi národmi
 Zmluvné strany, uznávajúc hodnotu väzieb medzi národmi a ich prínos k zlepšovaniu porozumenia medzi Úniou a Novým Zélandom, sa dohodli, že budú takéto väzby zodpovedajúcim spôsobom podnecovať, podporovať a prehlbovať. Takéto väzby môžu zahŕňať výmeny úradníkov a krátkodobé stáže pre postgraduálnych študentov.
 HLAVA VIII
 SPOLUPRÁCA V OBLASTI TRVALO UDRŽATEĽNÉHO ROZVOJA, ENERGETIKY A DOPRAVY
 Článok 43
 Životné prostredie a prírodné zdroje
 1. Zmluvné strany sa dohodli, že budú spolupracovať v environmentálnych otázkach vrátane udržateľného hospodárenia s prírodnými zdrojmi. Cieľom takejto spolupráce je presadzovanie ochrany životného prostredia a zohľadňovanie environmentálnych hľadísk v relevantných sektoroch spolupráce vrátane spolupráce v medzinárodnom a regionálnom kontexte.
 2. Zmluvné strany sa dohodli, že spolupráca sa môže uskutočňovať spôsobmi, ako je dialóg, workshopy, semináre, konferencie, programy a projekty spolupráce, vymieňaním si informácií, ako napríklad najlepších postupov, a výmenami odborníkov, a to aj na bilaterálnej alebo multilaterálnej úrovni. Témy a ciele spolupráce sa určia spoločne na žiadosť ktorejkoľvek zo zmluvných strán.
 Článok 44
 Ochrana a zlepšovanie zdravia a regulácia v oblasti zdravia
 1. Zmluvné strany sa dohodli na posilňovaní spolupráce v oblasti zdravia, a to aj v súvislosti s globalizáciou a demografickými zmenami. Zmluvné strany sa snažia podporovať spoluprácu a výmeny informácií a skúseností, pokiaľ ide o:
 a)
 ochranu zdravia;
 b)
 dohľad nad prenosnými chorobami (ako je chrípka a akútne vypuknutia chorôb) a iné činnosti v rámci Medzinárodných zdravotných predpisov (2005), vrátane opatrení zameraných na pripravenosť na veľké cezhraničné hrozby, najmä plánovanie pripravenosti a posudzovanie rizika;
 c)
 spoluprácu v oblasti noriem a posudzovania zhody v záujme regulácie a riadenia rizika v súvislosti s výrobkami (vrátane farmaceutických výrobkov a zdravotníckych pomôcok);
 d)
 otázky týkajúce sa vykonávania Rámcového dohovoru o kontrole tabaku Svetovej zdravotníckej organizácie (ďalej len „WHO“) a
 e)
 otázky týkajúce sa vykonávania celosvetového kódexu zásad WHO pri medzinárodnom nábore zdravotníckeho personálu.
 2. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok dodržiavať, presadzovať a prípadne účinne vykonávať medzinárodne uznávané postupy a normy v oblasti zdravia.
 3. Medzi formy spolupráce môžu okrem iného patriť spoločne dohodnuté osobitné programy, projekty a iniciatívy, ako aj dialóg o témach spoločného záujmu na bilaterálnej alebo multilaterálnej úrovni.
 Článok 45
 Zmena klímy
 1. Zmluvné strany uznávajú, že zmena klímy je globálny a naliehavý problém, ktorý si vyžaduje kolektívne úsilie zosúladené s celkovým cieľom udržať rast priemernej svetovej teploty pod úrovňou 2 oC v porovnaní s úrovňami predindustriálneho obdobia. Zmluvné strany sa dohodli, že budú v rozsahu svojich príslušných právomocí a bez toho, aby tým boli dotknuté diskusie na iných fórach, spolupracovať v oblastiach spoločného záujmu, medzi ktoré okrem iného patrí:
 a)
 prechod na hospodárstvo s nízkymi emisiami skleníkových plynov prostredníctvom zmierňujúcich stratégií a opatrení prispôsobených vnútroštátnym podmienkam vrátane stratégií ekologického rastu;
 b)
 navrhovanie, vykonávanie a fungovanie trhových mechanizmov, a to najmä systémov obchodovania s uhlíkom;
 c)
 nástroje financovania v oblasti klímy v rámci verejného a súkromného sektora;
 d)
 výskum, vývoj a zavádzanie technológií s nízkymi emisiami skleníkových plynov a
 e)
 monitorovanie skleníkových plynov a analýza ich účinkov, prípadne vrátane vytvárania a vykonávania adaptačných stratégií.
 2. Obe zmluvné strany sa dohodli, že sa budú naďalej spoločne podieľať na medzinárodnom vývoji v tejto oblasti a najmä na pokroku smerom k prijatiu novej medzinárodnej dohody na obdobie po roku 2020 na základe Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy, ako aj na doplnkových iniciatívach spolupráce, ktoré by mohli pomôcť preklenúť medzeru v zmierňovaní do roku 2020.
 Článok 46
 Riadenie rizika katastrof a civilná ochrana
 Zmluvné strany uznávajú nutnosť riadenia tak domácich, ako aj globálnych prírodných a človekom spôsobených rizík katastrof. Zmluvné strany potvrdzujú svoje spoločné odhodlanie zlepšovať opatrenia zamerané na prevenciu, zmiernenie, pripravenosť, reakciu a obnovu v záujme vyššej odolnosti svojich spoločností a infraštruktúry, a podľa potreby spolupracovať na bilaterálnej a multilaterálnej politickej úrovni pri dosahovaní lepších výsledkov v oblasti globálneho riadenia rizika katastrof.
 Článok 47
 Energetika
 Zmluvné strany uznávajú dôležitosť sektora energetiky, ako aj úlohu dobre fungujúceho trhu s energiou. Zmluvné strany uznávajú význam energie pre trvalo udržateľný rozvoj, hospodársky rast a jej prínos k dosiahnutiu medzinárodne dohodnutých rozvojových cieľov, ako aj dôležitosť spolupráce pri riešení celosvetových problémov v oblasti životného prostredia a najmä zmeny klímy. Zmluvné strany sa snažia v rámci svojich príslušných kompetencií zintenzívniť spoluprácu v tejto oblasti zameranú na:
 a)
 rozvoj politík na zvýšenie energetickej bezpečnosti;
 b)
 podporu globálneho obchodu a investícií v oblasti energetiky;
 c)
 zlepšovanie konkurencieschopnosti;
 d)
 lepšie fungovanie globálnych trhov s energiou;
 e)
 vymieňanie si informácií a skúseností s politikami prostredníctvom existujúcich multilaterálnych energetických fór;
 f)
 podporu využívania obnoviteľných zdrojov energie, ako aj rozvoja a zavádzania čistých, rôznorodých a trvalo udržateľných energetických technológií, vrátane obnoviteľných a nízkoemisných energetických technológií;
 g)
 dosiahnutie racionálneho využívania energie s prispením zo strany ponuky aj dopytu prostredníctvom podpory energetickej efektívnosti pri výrobe, prenose, distribúcii a konečnej spotrebe energie;
 h)
 plnenie svojich príslušných medzinárodných záväzkov s cieľom v strednodobom horizonte racionalizovať a postupne vyradiť neefektívne dotácie na fosílne palivá, ktorými sa podporuje nehospodárna spotreba, a
 i)
 výmenu osvedčených postupov v oblasti energetického prieskumu a produkcie.
 Článok 48
 Doprava
 1. Zmluvné strany spolupracujú vo všetkých príslušných oblastiach dopravnej politiky vrátane integrovanej dopravnej politiky s cieľom zlepšiť prepravu tovaru a cestujúcich, podporiť bezpečnosť a ochranu námornej a leteckej dopravy, presadzovať ochranu životného prostredia a zvýšiť efektívnosť svojich dopravných systémov.
 2. Spoluprácou a dialógom medzi zmluvnými stranami v tejto oblasti by sa mala(-o) podporiť:
 a)
 výmena informácií o ich príslušných politikách a postupoch;
 b)
 posilnenie vzťahov medzi Úniou a Novým Zélandom v oblasti leteckej dopravy s cieľom:
 i)
 zlepšiť prístup na trh, posilniť investičné príležitosti a liberalizáciu ustanovení o vlastníctve a kontrole leteckých dopravcov v dohodách o leteckých službách v súlade s vnútroštátnymi politikami;
 ii)
 rozšíriť a prehĺbiť regulačnú spoluprácu v otázkach bezpečnosti a ochrany letectva, ako aj hospodársku reguláciu odvetvia leteckej dopravy, a
 iii)
 podporiť zbližovanie v oblasti regulácie a odstránenie prekážok podnikania, ako aj spoluprácu v oblasti manažmentu letovej prevádzky;
 c)
 ciele, ktorými sú neobmedzený prístup na medzinárodné námorné trhy a obchod založený na spravodlivej hospodárskej súťaži na komerčnej báze, a
 d)
 vzájomné uznávanie vodičských preukazov pre pozemné motorové vozidlá.
 Článok 49
 Poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a lesné hospodárstvo
 1. Zmluvné strany sa dohodli, že budú podporovať spoluprácu a dialóg v oblasti poľnohospodárstva, rozvoja vidieka a lesného hospodárstva.
 2. Opatrenia by sa mohli zvážiť v oblastiach, ku ktorým patrí aj poľnohospodárska politika a politika rozvoja vidieka, štruktúra poľnohospodárskych sektorov a zemepisné označenia.
 3. Zmluvné strany sa dohodli, že budú spolupracovať na vnútroštátnej aj medzinárodnej úrovni v oblasti udržateľného obhospodarovania lesov a súvisiacich politík a predpisov vrátane opatrení na boj proti nezákonnej ťažbe dreva a súvisiacemu obchodovaniu, ako aj pri presadzovaní dobrej správy lesov.
 Článok 50
 Rybárstvo a námorné záležitosti
 1. Zmluvné strany posilnia dialóg a spoluprácu v otázkach spoločného záujmu v oblastiach rybárstva a námorných záležitostí. Zmluvné strany sa zamerajú na podporu dlhodobej ochrany morských biologických zdrojov a udržateľného hospodárenia s nimi, predchádzanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu (ďalej len „NNN rybolov“) a boj proti nemu, ako aj na realizáciu riadenia založeného na ekosystémovom prístupe.
 2. Zmluvné strany môžu spolupracovať a vymieňať si informácie súvisiace s ochranou morských biologických zdrojov prostredníctvom regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva (ďalej len „RFMO“) a multilaterálnych fór (OSN, Organizácia Spojených národov pre výživu a poľnohospodárstvo). Zmluvné strany spolupracujú predovšetkým s cieľom:
 a)
 zabezpečiť, prostredníctvom účinného riadenia Komisie pre rybolov v západnom a strednom Tichom oceáne a na základe najlepších dostupných vedeckých poznatkov, dlhodobé zachovanie a udržateľné využívanie populácií rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti, v celej oblasti ich výskytu v západnom a strednom Tichom oceáne, a to aj prostredníctvom úplného uznania – v súlade s príslušnými dohovormi OSN a inými medzinárodnými nástrojmi – osobitných požiadaviek malých ostrovných rozvojových štátov a území a zaistenia transparentného procesu rozhodovania;
 b)
 zabezpečiť ochranu a racionálne využívanie morských biologických zdrojov v kompetencii Komisie pre ochranu živých antarktických morských zdrojov vrátane snáh bojovať proti činnostiam spojeným s NNN rybolovom v oblasti, na ktorú sa vzťahuje Dohovor o ochrane živých antarktických morských zdrojov;
 c)
 zabezpečiť prijatie a vykonávanie účinných opatrení na ochranu populácií rýb v kompetencii RFMO v južnom Tichom oceáne a hospodárenie s nimi a
 d)
 uľahčiť pristúpenie k tým RFMO, v prípade, ktorých je jedna zmluvná strana členom a druhá pristupujúcou stranou.
 3. Zmluvné strany spolupracujú pri presadzovaní integrovaného postoja k námorným záležitostiam na medzinárodnej úrovni.
 4. Zmluvné strany vedú pravidelný dvojročný dialóg na úrovni vyšších úradníkov s cieľom posilniť dialóg a spoluprácu, ako aj výmenu informácií a skúseností v oblasti rybárskej politiky a námorných záležitostí.
 Článok 51
 Zamestnanosť a sociálne veci
 1. Zmluvné strany sa dohodli na posilňovaní spolupráce v oblasti zamestnanosti a sociálnych vecí, a to aj v súvislosti so sociálnym rozmerom globalizácie a demografickej zmeny. Zmluvné strany sa snažia podporovať spoluprácu a výmenu informácií a skúseností týkajúcich sa zamestnanosti a práce. Medzi oblasti spolupráce môžu patriť politiky zamestnanosti, pracovné právo, rodové otázky, nediskriminácia v zamestnaní, sociálna inklúzia, sociálne zabezpečenie a politiky sociálnej ochrany, pracovnoprávne vzťahy, sociálny dialóg, celoživotný rozvoj zručností, zamestnanosť mladých ľudí, zdravie a bezpečnosť na pracovisku, sociálna zodpovednosť podnikov a dôstojná práca.
 2. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú nutnosť podporovať proces globalizácie prospešnej pre všetkých a presadzovať úplnú a produktívnu zamestnanosť a dôstojnú prácu ako kľúčový prvok trvalo udržateľného rozvoja a znižovania chudoby. V tejto súvislosti zmluvné strany pripomínajú vyhlásenie Medzinárodnej organizácie práce (ďalej len „MOP“) o sociálnej spravodlivosti pre spravodlivú globalizáciu.
 3. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok dodržiavať, presadzovať a účinne vykonávať medzinárodne uznávané pracovné zásady a práva, ktoré sú stanovené predovšetkým vo vyhlásení MOP o základných zásadách a právach pri práci.
 4. Medzi formy spolupráce môžu okrem iného patriť osobitné, spoločne stanovené programy a projekty, ako aj dialóg, spolupráca a iniciatívy v otázkach spoločného záujmu na bilaterálnej alebo multilaterálnej úrovni.
 HLAVA IX
 INŠTITUCIONÁLNY RÁMEC
 Článok 52
 Iné dohody alebo dojednania
 1. Zmluvné strany môžu doplniť túto dohodu uzavretím osobitných dohôd alebo dojednaní v akejkoľvek oblasti spolupráce, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti tejto dohody. Takéto osobitné dohody a dojednania uzavreté po podpise tejto dohody tvoria neoddeliteľnú súčasť celkových dvojstranných vzťahov, ktoré sa riadia touto dohodou, a tvoria súčasť spoločného inštitucionálneho rámca. Existujúce dohody a dojednania medzi zmluvnými stranami netvoria súčasť spoločného inštitucionálneho rámca.
 2. Žiadnym ustanovením tejto dohody nie je ovplyvnený ani dotknutý výklad ani uplatňovanie iných dohôd medzi zmluvnými stranami vrátane dohôd podľa odseku 1. Predovšetkým platí, že ustanoveniami tejto dohody sa nenahrádzajú ani žiadnym spôsobom neovplyvňujú ustanovenia o urovnávaní sporov alebo o ukončení v iných dohodách medzi zmluvnými stranami.
 Článok 53
 Spoločný výbor
 1. Zmluvné strany týmto zriaďujú spoločný výbor zložený zo zástupcov zmluvných strán.
 2. V rámci spoločného výboru sa konajú konzultácie s cieľom uľahčiť vykonávanie všeobecných cieľov tejto dohody a podporiť ich, ako aj zachovať celkovú súdržnosť vo vzťahoch medzi Úniou a Novým Zélandom.
 3. Spoločný výbor má tieto funkcie:
 a)
 presadzuje účinné vykonávanie tejto dohody;
 b)
 monitoruje rozvoj komplexných vzťahov medzi zmluvnými stranami;
 c)
 v prípade potreby žiada informácie od výborov alebo iných orgánov zriadených na základe iných osobitných dohôd medzi zmluvnými stranami, ktoré tvoria súčasť spoločného inštitucionálneho rámca v súlade s článkom 52 ods. 1, a posudzuje akékoľvek správy, ktoré tieto výbory alebo orgány predložili;
 d)
 vymieňa si názory a predkladá návrhy týkajúce sa akýchkoľvek otázok spoločného záujmu vrátane budúcich opatrení a zdrojov, ktoré sú k dispozícii na ich uskutočnenie;
 e)
 stanovuje priority vo vzťahu k účelu tejto dohody;
 f)
 hľadá primerané spôsoby, ako predchádzať problémom, ktoré môžu vzniknúť v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje táto dohoda;
 g)
 snaží sa riešiť všetky spory vyplývajúce z vykonávania alebo výkladu tejto dohody;
 h)
 preskúmava informácie predložené zmluvnou stranou v súlade s článkom 54 a
 i)
 dáva odporúčania a v prípade potreby prijíma rozhodnutia s cieľom realizovať konkrétne aspekty tejto dohody.
 4. Spoločný výbor pracuje na základe konsenzu. Prijíma vlastný rokovací poriadok. Môže zriaďovať podvýbory a pracovné skupiny na riešenie osobitných otázok.
 5. Spoločný výbor obvykle zasadá raz ročne striedavo v Únii a na Novom Zélande, pokiaľ obe zmluvné strany nerozhodnú inak. Na žiadosť ktorejkoľvek zo zmluvných strán sa konajú mimoriadne zasadnutia spoločného výboru. Spoločnému výboru predsedajú spoločne obe strany. Spoločný výbor zasadá obvykle na úrovni vyšších úradníkov.
 Článok 54
 Spôsoby vykonávania a urovnávanie sporov
 1. Zmluvné strany prijmú všetky všeobecné alebo osobitné opatrenia potrebné na splnenie povinností, ktoré im vyplývajú z tejto dohody.
 2. Bez toho, aby bol dotknutý postup opísaný v odsekoch 3 až 8 tohto článku, všetky spory týkajúce sa výkladu alebo uplatňovania tejto dohody sa riešia výlučne prostredníctvom konzultácií medzi zmluvnými stranami v rámci spoločného výboru. Zmluvné strany v záujme vyriešenia sporu predložia spoločnému výboru všetky príslušné informácie potrebné na dôkladné preskúmanie danej veci.
 3. Zmluvné strany, opätovne potvrdzujúc svoj silný a spoločný záväzok dodržiavať ľudské práva a nešírenie zbraní, sa dohodli, že ak sa ktorákoľvek zmluvná strana domnieva, že druhá zmluvná strana osobitne závažným a podstatným spôsobom porušila niektorú z povinností opísaných v článku 2 ods. 1 a článku 8 ods. 1 ako základné prvky, pričom toto porušenie predstavuje hrozbu pre medzinárodný mier a bezpečnosť, a preto si vyžaduje okamžitú reakciu, bezodkladne druhej strane oznámi túto skutočnosť a náležité opatrenie alebo opatrenia, ktoré zamýšľa prijať na základe tejto dohody. Oznamujúca zmluvná strana informuje spoločný výbor o potrebe urýchlene usporiadať konzultácie o tejto záležitosti.
 4. Osobitne závažné a podstatné porušenie základných prvkov by okrem toho mohlo slúžiť ako dôvod na prijatie náležitých opatrení na základe spoločného inštitucionálneho rámca podľa článku 52 ods. 1.
 5. V nepravdepodobnom prípade, že by došlo k situácii opísanej v odseku 3, slúži spoločný výbor ako fórum pre dialóg a zmluvné strany sa všemožne usilujú nájsť zmierlivé riešenie. Ak spoločný výbor nie je schopný dosiahnuť obojstranne prijateľné riešenie do 15 dní od začiatku konzultácií a najneskôr do 30 dní odo dňa vykonania oznámenia opísaného v odseku 3, záležitosť sa postúpi na konzultácie na úrovni ministrov, ktoré sa uskutočnia v lehote ďalších najviac 15 dní.
 6. Ak sa v lehote 15 dní od začiatku konzultácií na úrovni ministrov, a najneskôr do 45 dní odo dňa oznámenia nedospelo k žiadnemu obojstranne prijateľnému riešeniu, oznamujúca zmluvná strana sa môže rozhodnúť, že prijme náležité opatrenia oznámené v súlade s odsekom 3. V Únii by si rozhodnutie o pozastavení uplatňovania vyžadovalo jednomyseľný súhlas. Na Novom Zélande by rozhodnutie o pozastavení uplatňovania prijala vláda Nového Zélandu v súlade so svojimi zákonmi a inými právnymi predpismi.
 7. Na účely tohto článku pojem „náležité opatrenia“ znamená čiastočné alebo úplné pozastavenie alebo ukončenie tejto dohody alebo prípadne inej osobitnej dohody, ktorá tvorí súčasť spoločného inštitucionálneho rámca podľa článku 52 ods. 1, v súlade s príslušnými ustanoveniami takejto dohody. Náležité opatrenia, ktoré prijme zmluvná strana s cieľom čiastočne pozastaviť uplatňovanie takejto dohody, sa vzťahujú len na ustanovenia patriace pod hlavy I až VIII. Pri výbere náležitých opatrení sa musia uprednostniť tie, ktoré najmenej narúšajú vzťahy medzi zmluvnými stranami. Tieto opatrenia, na ktoré sa vzťahuje článok 52 ods. 2, sú úmerné porušeniu povinností podľa tejto dohody a sú v súlade s medzinárodným právom.
 8. Zmluvné strany sústavne preskúmavajú vývoj situácie, ktorá viedla k opatreniu podľa tohto článku. Zmluvná strana, ktorá náležité opatrenia prijíma, ich zruší hneď, ako prestanú byť opodstatnené, a v každom prípade hneď, ako okolnosti, ktoré viedli k uplatňovaniu opatrení, prestanú existovať.
 HLAVA Х
 ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
 Článok 55
 Vymedzenie pojmov
 Na účely tejto dohody sa pod pojmom „zmluvné strany“ rozumie na jednej strane Únia alebo jej členské štáty, alebo Únia a jej členské štáty, v súlade s ich príslušnými právomocami, a na druhej strane Nový Zéland.
 Článok 56
 Zverejňovanie informácií
 1. Žiadnym ustanovením tejto dohody nie sú dotknuté vnútroštátne zákony a iné právne predpisy ani akty Únie týkajúce sa prístupu verejnosti k úradným dokumentom.
 2. Žiadne ustanovenie tejto dohody sa nesmie vykladať tak, že sa v ňom od ktorejkoľvek zmluvnej strany požaduje, aby poskytla informácie, ktorých zverejnenie považuje za odporujúce jej základným bezpečnostným záujmom.
 Článok 57
 Zmena
 Túto dohodu možno zmeniť písomnou dohodou zmluvných strán. Takéto zmeny nadobúdajú platnosť v deň alebo dňoch, na ktorom(-ých) sa zmluvné strany dohodnú.
 Článok 58
 Nadobudnutie platnosti, trvanie a oznamovanie
 1. Táto dohoda nadobúda platnosť tridsiatym dňom po dni, keď si zmluvné strany navzájom oznámili, že ukončili svoje príslušné právne postupy potrebné na tento účel.
 2. Bez ohľadu na odsek 1 platí, že Nový Zéland a Únia môžu predbežne vykonávať spoločne určené ustanovenia tejto dohody do nadobudnutia jej platnosti. Takéto predbežné vykonávanie sa začne tridsiatym dňom po dni, keď si Nový Zéland aj Únia navzájom oznámili, že ukončili svoje príslušné vnútorné postupy potrebné na takéto predbežné vykonávanie.
 3. Táto dohoda sa uzatvára na dobu neurčitú. Ktorákoľvek zmluvná strana môže druhej zmluvnej strane písomne oznámiť svoj úmysel túto dohodu ukončiť. Ukončenie nadobúda účinnosť šesť mesiacov po dátume oznámenia.
 4. Oznámenia vykonané v súlade s týmto článkom sa zasielajú Generálnemu sekretariátu Rady Európskej únie a ministerstvu zahraničných vecí a obchodu Nového Zélandu.
 Článok 59
 Územná pôsobnosť
 Táto dohoda sa na jednej strane vzťahuje na územia, na ktorých sa uplatňuje Zmluva o Európskej únii a Zmluva o fungovaní Európskej únie, a to za podmienok, ktoré sú v týchto zmluvách stanovené, a na druhej strane na územie Nového Zélandu, avšak nezahŕňa Tokelau.
 Článok 60
 Autentické znenia
 Táto dohoda je vyhotovená v dvoch pôvodných vyhotoveniach v anglickom, bulharskom, českom, dánskom, estónskom, fínskom, francúzskom, gréckom, holandskom, chorvátskom, litovskom, lotyšskom, maďarskom, maltskom, nemeckom, poľskom, portugalskom, rumunskom, slovenskom, slovinskom, španielskom, švédskom a talianskom jazyku, pričom každé znenie je rovnako autentické. V prípade rozdielu medzi textami tejto dohody predložia zmluvné strany záležitosť spoločnému výboru.
 Съставено в Брюксел на пети октомври през две хиляди и шестнадесета година.
 Hecho en Bruselas, el cinco de octubre de dos mil dieciséis.
 V Bruselu dne pátého října dva tisíce šestnáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den femte oktober to tusind og seksten.
 Geschehen zu Brüssel am fünften Oktober zweitausendsechzehn.
 Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta oktoobrikuu viiendal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις πέντε Οκτωβρίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.
 Done at Brussels on the fifth day of October in the year two thousand and sixteen.
 Fait à Bruxelles, le cinq octobre deux mille seize.
 Sastavljeno u Bruxellesu petog listopada godine dvije tisuće šesnaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì cinque ottobre duemilasedici.
 Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada piektajā oktobrī.
 Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų spalio penktą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év október havának ötödik napján.
 Magħmul fi Brussell, fil-ħames jum ta’ Ottubru fis-sena elfejn u sittax.
 Gedaan te Brussel, vijf oktober tweeduizend zestien.
 Sporządzono w Brukseli dnia piątego października roku dwa tysiące szesnastego.
 Feito em Bruxelas, em cinco de outubro de dois mil e dezasseis.
 Întocmit la Bruxelles la cinci octombrie două mii șaisprezece.
 V Bruseli piateho októbra dvetisícšestnásť.
 V Bruslju, dne petega oktobra leta dva tisoč šestnajst.
 Tehty Brysselissä viidentenä päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.
 Som skedde i Bryssel den femte oktober år tjugohundrasexton.
 Voor het Koninkrijk België
 Pour le Royaume de Belgique
 Für das Königreich Belgien
 Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.
 Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.
 Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.
 За Република България
 Za Českou republiku
 For Kongeriget Danmark
 Für die Bundesrepublik Deutschland
 Eesti Vabariigi nimel
 Thar cheann Na hÉireann
 For Ireland
 Για την Ελληνική Δημοκρατία
 Por el Reino de España
 Pour la République française
 Za Republiku Hrvatsku
 Per la Repubblica italiana
 Για την Κυπριακή Δημοκρατία
 Latvijas Republikas vārdā –
 Lietuvos Respublikos vardu
 Pour le Grand-Duché de Luxembourg
 Magyarország részéről
 Għar-Repubblika ta' Malta
 Voor het Koninkrijk der Nederlanden
 Für die Republik Österreich
 W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej
 Pela República Portuguesa
 Pentru România
 Za Republiko Slovenijo
 Za Slovenskú republiku
 Suomen tasavallan puolesta
 För Republiken Finland
 För Konungariket Sverige
 For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
 За Европейския съюз
 Por la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 For New Zealand


type: other

text:
It-tip ta’ miżura jiddependi min-natura tat-talba li trid tiġi żgurata. Skont l-Artikolu 747 tal-Kodiċi ta’ Proċedura Ċivili (kodeks postępowania cywilnego), it-talbiet monetarji jiġu żgurati permezz ta’:
 qbid tal-assi mobbli, il-pagi u s-salarji, kontijiet bankarji jew talbiet oħra, jew drittijiet ta’ propjetà oħra;
 piż fuq il-proprjetà immobbli tal-obbligant permezz ta’ ipoteka;
 projbizzjoni fuq it-trasferiment jew l-impożizzjoni ta’ piż fuq il-propjetà immobbli li għaliha ma hemmx reġistru tal-artijiet jew għall-ipoteki jew fejn dawn ir-reġistri ġew meqruda;
 l-impożizzjoni ta’ piż fuq bastiment jew bastiment li għadu qed jinbena b’ipoteka marittima;
 l-impożizzjoni ta’ projbizzjoni fuq it-trasferiment tad-dritt ta’ sjieda f’kooperattiva fuq il-bini;
 l-impożizzjoni ta’ riċevitura fuq l-impriża jew l-azjenda agrikola tal-obbligant jew fuq stabbiliment li jifforma parti minn impriża jew parti minnha, jew parti mill-azjenda agrikola tal-obbligant.
 Jekk tiġi garantita talba li mhix ta’ natura monetarja, il-qorti tipprovdi l-garanzija li hija tqis adatta għall-każ konċernat, mingħajr ma teskludi l-miżuri maħsuba biex jiggarantixxu t-talbiet monetarji (l-Artikolu 755 tal-Kodiċi ta’ Proċedura Ċivili). B’mod partikolari, il-qorti tista’:
 tistandardizza d-drittijiet u l-obbligi tal-partijiet jew tal-parteċipanti fil-proċedimenti matul il-proċedimenti;
 tistabbilixxi projbizzjoni fuq it-trasferiment tal-oġġetti jew drittijiet koperti mill-proċedimenti;
 tissospendi l-proċedimenti ta’ eżekuzzjoni jew proċedimenti oħra maħsuba għall-eżekuzzjoni ta’ sentenza;
 tirregola l-kwistjonijiet ta’ kustodja tat-tfal (minuri) u l-kuntatt mat-tfal;
 tordna illi tiddaħħal l-entrata adatta fir-reġistru tal-artijiet u tal-ipoteki jew reġistru rilevanti ieħor.
 L-interessi tal-partijiet jew tal-parteċipanti fil-proċedimenti għandhom jiġu kkunsidrati meta ssir l-għażla tal-forma tal-garanzija, sabiex ikun hemm protezzjoni legali adegwata għal dik il-parti li għandha dritt għall-garanziija u biex l-obbligant ma jkollux piż żejjed fuqu.
 Il-proċedimenti għall-għoti ta’ garanzija jsiru:
 Fuq talba tal-parti jew parteċipant fil-proċedimenti quddiem il-qorti kompetenti biex tisma’ l-kawża fil-prim’istanza. Jekk il-qorti ma tistax tiġi identifikata, il-qorti kompetenti tkun il-qorti tal-post fejn se tiġi eżegwita d-deċiżjoni dwar il-garanzija jew, fin-nuqqas ta’ din il-bażi jew jekk id-deċiżjoni dwar il-garanzija trid tiġi implimentata fil-ġuriżdizzjoni ta’ qrati differenti, il-qorti distrettwali (sąd rejonowy) tal-belt kapitali ta’ Varsavja. Ir-rikors għal garanzija mressaq matul il-proċedimenti jitqies mill-qorti tal-istanza fejn tinsab pendenti l-kawża, ħlief jekk din il-qorti hija l-Qorti Suprema (Sąd Najwyższy). F’dawn il-każijiet, il-qorti tal-prim’istanza tiddeċiedi jekk għandix tingħata garanzija jew le (l-Artikolu 734 tal-Kodiċi ta’ Proċedura Ċivili)
 U ex officio fil-każ ta’ proċedimenti li jistgħu jibdew ex officio (l-Artikolu 732 tal-Kodiċi ta’ Proċedura Ċivili).
 Ir-rikors għal garanzija jsir bil-miktub. Huwa għandu jissodisfa r-rekwiżiti għat-talbiet u jispeċifika l-forma li biha għandha tingħata l-garanzija u, f’każ ta’ talba monetarja, l-ammont tal-garanzija (li ma jistax jaqbeż l-ammont tat-talba, kalkolata flimkien mal-interessi mid-data li fiha tingħata d-deċiżjoni dwar il-garanzija, kif ukoll l-ispejjeż għall-garanzija u l-ispejjeż previsti tal-proċedimenti) kif ukoll iċ-ċirkostanzi li jiġġustifikaw ir-rikors. Jekk ir-rikors għall-garanzija jiġi ppreżentat qabel tibda l-kawża, is-suġġett tal-kawża għandu jiġi deskritt fil-qosor ukoll (l-Artikolu 736 tal-Kodiċi ta’ Proċedura Ċivili).
 Il-garanzija tista’ tingħata qabel jibdew jew matul il-proċedimenti. Wara li l-obbligant ikun kiseb titolu eżekuttiv, il-garanzija tista’ tingħata biss jekk hija maħsuba biex tiżgura talba li għaliha għadux ma skadiex iż-żmien għall-eżekuzzjoni (l-Artikolu 736(2) tal-Kodiċi ta’ Proċedura Ċivili).
 Meta l-garanzija tingħata qabel jibdew il-proċedimenti, il-qorti tiffissa perjodu ta’ żmien biex jitressaq rikors, fuq piena li titħassar il-garanzija (l-Artikolu 733 tal-Kodiċi ta’ Proċedura Ċivili).
 Ir-rikors għall-garanzija jrid jitqies mingħajr dewmien, fi żmien ġimgħa mid-data li fiha tressaq il-qorti, sakemm ma jkunx provdut mod ieħor minn dispożizzjonijiet speċjali. Jekk ikun hemm liġi li tipprovdi illi r-rikorsi għandhom jiġu eżaminati matul is-seduta ta’ smigħ, dik is-seduta għandha ssir fi żmien xahar mid-data ta’ tressiq tar-rikors (l-Artikolu 733 tal-Kodiċi ta’ Proċedura Ċivili).
 Il-garanzija tingħata abbażi ta’ sentenza tal-qorti.
 Il-garanzija tista’ tiġi mitluba għal materji kollha ċivili eżaminati minn qorti jew tribunal ta’ arbitraġġ (l-Artikolu 730 tal-Kodiċi ta’ Proċedura Ċivili).
 Il-kundizzjonijiet għall-garanzija huma kif ġej: it-talba u l-interess legali għall-garanzija jridu jiġu ppruvati. Ikun hemm interess legali fil-garanzija jekk l-eżekuzzjoni tas-sentenza tkun impossibbli jew diffiċli ħafna jew jekk l-għanijiet tal-kawża diffiċilment jew impossibbli li jinkisbu jekk ma tingħatax garanzija (l-Artikolu 7301 tal-Kodiċi ta’ Proċedura Ċivili).
 L-għan tal-garanzija ma jistax ikun li jiżgura talba, sakemm il-liġi ma tipprovdix mod ieħor (l-Artikolu 731 tal-Kodiċi ta’ Proċedura Ċivili).
 L-eżekuzzjoni tas-sentenza ta’ garanzija tista’ tkun soġġetta għall-għoti ta’ depożitu mill-parti li qed titlobha biex tiżgura t-talbiet tal-obbligat ġejjin mill-eżekuzzjoni tad-deċiżjoni dwar il-garanzija, ħlief meta’ l-parti li għandha dritt titlob il-garanzija hija t-Teżor u fejn il-garanzija qed tintalab minħabba manteniment, pensjoni ta’ diżabilità jew ammonti ta’ flus dovuti lil impjegat fi kwistjonijiet marbuta mal-liġi tax-xogħol li ma jaqbżux is-salarju sħiħ fix-xahar tal-impjegat (l-Artikolu 739 tal-Kodiċi ta’ Proċedura Ċivili).
 Il-garanzija tista’ tingħata għal:
 assi mobbli,
 pagi u salarji,
 talbiet fuq kont bankarju jew oħrajn, jew dritt ta' proprjetà ieħor.
 proprjetà immobbli,
 bastimenti jew bastimenti li għadhom qed jinbnew,
 id-dritt ta’ sjieda f’kooperattiva fuq bini,
 impriża jew azjenda agrikola, stabbiliment li jifforma parti minn impriża jew parti minnha, jew parti minn azjenda agrikola
 Il-garanzija ma tistax tkopri oġġetti, dejn jew drittjiet esklużi mill-eżekuzzjoni. L-oġġetti li jitħassru jistgħu jservu ta’ garanzija jekk il-parti obbligata ma jkollhiex aktar propjetà li biha tista’ tiżgura t-talbiet tal-parti li għandha pretensjoni u l-oġġetti jistgħu jinbiegħu minnufih.
 L-għan prinċipali tal-proċedimenti għal garanzija huma li jiżguraw illi l-parti li għandha pretensjoni (normalment il-kreditur) tiġi protetta kontra l-effetti potenzjalment ta’ ħsara minħabba d-dewmien fil-kawżi pendenti quddiem il-qorti u biex itejjbu s-sitwazzjoni tal-parti li għandha l-pretensjoni fil-proċedimenti ta’ eżekuzzjoni jekk is-suġġett tal-proċedimenti tal-qorti u l-garanzija huwa talba li tista’ tiġi eżegwita. B’mod limitat, il-garanzija tista’ tippermetti lil dik il-parti li għandha pretensjoni biex tirċievi benefiċċji fi flus kontanti.
 Barra minn hekk, il-garanzija tista’ tkun rispons għall-azzjoni tal-obbligant bi ħsara għall-interessi ġustifikati tal-parti li għandha l-pretensjoni.
 L-effetti tal-garanzija għall-obbligant huma differenti skont il-forma tal-garanzija li tingħata u jistgħu jkunu kif ġej:
 jekk jinqabdu assi mobbli, il-ġestjoni tal-assi mobbli wara l-qbid ma jkollix effett fuq kif jitmexxew il-proċedimenti aktar il-quddiem, u l-proċedimenti ta’ eżekuzzjoni għall-assi mobbli maqbuda jistgħu jsiru wkoll kontra x-xerrej,
 jekk jinqabad kont bankarju ta’ impriża jew ta’ sid ta’ azjenda agrikola bħala garanzija, il-parti li għandha l-pretensjoni tista’ tiġbor biss dawk l-ammonti speċifikati mill-qorti għal ħlas tal-pagi u salarji attwali, kif ukoll it-taxxa u ammonti statutorji oħra, kif ukoll l-ispejjeż ġenerali,
 jista’ jsir użu limitat mid-dejn u d-drittijiet ta' proprjetà oħra maqbuda (kif għandhom jintużaw jiġi deċiż mill-qorti),
 bailiff ibigħ l-oġġetti maqbuda kollha flimkien mad-drittijiet għall-istrumenti finanzjarji reġistrati f’arkivju tat-titoli jew fuq kont ieħor skont it-tifsira tar-regoli dwar l-ispekulazzjoni ta’ strumenti finanzjarji, u l-ammont miksub jiġi depożitat fil-kont tal-qorti,
 ikun hemm projbizzjoni fuq it-trasferiment jew piżijiet fuq proprjetà immobbli u fuq id-dritt ta’ sjieda f’kooperattiva ta’ bini,
 jiġi rreġistrat piż permezz ta’ ipoteka marittima fuq bastiment jew fuq bastiment li għadu qed jinbena,
 l-obbligant jiġi mċaħħad mid-drittijiet ta’ ġestjoni u ssir riċevitura, u d-dħul mir-riċevitura jservi ta’ garanzija.
 fi kwistjonijiet ta’ manteniment, l-obbligant irid iħallas somma speċifika lill-parti li għandha dritt tirċevih fuq bażi ta’ darba jew perjodikament.
 Il-parti li għandha l-pretensjoni tista’ titlob f’kull ħin illi titħassar jew tiġi emendata deċiżjoni legalment vinkolanti dwar il-garanzija jekk ir-raġuni għala ngħatat il-garanzija tinbidel jew ma tibqax teżisti (l-Artikolu 742 tal-Kodiċi ta’ Proċedura Ċivili).
 Il-garanzija titneħħa jekk:
 l-obbligant jiddepożita l-qorti l-ammont ta’ garanzija mitlub mill-parti opposta fir-rikors għall-garanzija,
 it-talba jew rikors jiġu micħuda,
 it-talba jew ir-rikors jiġu miċħuda jew jitwaqqfu l-proċedimenti,
 il-parti li għandha l-pretensjoni ma titlobx għall-ammont kollhu matul il-proċedimenti jew tressaq talbiet oħra li ma jkunux dawk li għalihom intalbet il-garanzija qabel bdew il-proċedimenti,
 is-sentenza li tawtorizza l-garanzija ssir finali (il-garanzija titħassar fi żmien xahar minn meta s-sentenza ssir finali),
 il-parti li għandha l-pretensjoni ma tressaqx talba għal miżuri provviżorji addizzjonali fi żmien ġimgħatejn mis-sentenza li biha t-talba tkun saret finali f'każijiet fejn ingħatat garanzijia permezz ta’ mandat ta’ qbid fuq assi mobbli, pagi u salarji, talbiet fuq kontijeit bankarj jew talbiet oħra, drittijiet ta' proprjetà oħra jew permezz ta’ riċevitura fuq impriża jew azjenda agrikola tal-obbligant jew stabbiliment li jifforma parti minn intrapriża jew parti minnha, jew parti minn azjenda agrikola tal-obbligant.
 Kemm il-parti li għandha pretensjoni u l-obbligant jistgħu iressqu ilment kontra d-deċiżjoni tal-qorti tal-prim’istanza rigward il-garanzija (l-Artikolu 741 tal-Kodiċi ta’ Proċedura Ċivili).
 L-aħħar aġġornament: 08/01/2018


type: wikipedia

text:
Le bombardement de Sencholai (également orthographié Senchcholai ou Chencholai) a eu lieu le 14 août 2006 lorsque l'armée de l'air srilankaise a bombardé ce qu'elle a qualifié de camp d'entraînement rebelle des Tigres de libération de l'Eelam tamoul (LTTE), tuant 53 écolières et 3 enseignants tamouls. Le bilan reporté était initialement de 61 filles âgées de 16 à 18 ans.
 Sencholai avait été fondé en 1991 à , dans le district de Jaffna. Avant et après l'exode des Tamouls de la péninsule de Jaffna en 1995, les enfants de Sencholai avaient été déplacés au moins quatre fois. En 2006, Sencholai était situé à Vallipunam et à Kilinochchi. Un nouveau campus avait été inauguré le 15 janvier 2006 à Kilinochchi par le chef des LTTE Velupillai Prabhakaran.
 Les LTTE, l'UNICEF, la (SLMM) et l' ont tous déclaré que ceux qui se trouvaient dans l'enceinte n'étaient pas des cadres des LTTE.
 Incident et réactions
 Le a affirmé surveiller le site depuis 2004 et a affirmé qu'il s'agissait d'un camp d'entraînement et a clairement déclaré qu'il ne s'agissait pas d'une erreur ou d'une mauvaise cible.
 L'assemblée de l'État du Tamil Nadu en Inde a adopté une résolution qualifiant l'attentat à la bombe de l'orphelinat de Sencholai de « non civilisé, barbare, inhumain et atroce ».
 L'organisation de défense des droits humains UTHR a signalé que les LTTE avaient organisé ce cours de premiers secours et que ces enfants n'étaient pas des enfants soldats. Il a en outre affirmé que ce camp était utilisé par les LTTE mais pas comme camp d'entraînement.
 La porte-parole de l'ONU, Orla Clinton, a déclaré que des étudiants avaient été tués dans l'attaque et qu'ils semblaient avoir été des étudiants âgés de 16 à 18 ans, des étudiants de , des régions de Kilinochchi et Mullaitivu, qui suivaient un cours de formation de deux jours.
 L'Alliance nationale tamoule a condamné la frappe aérienne : « Cette attaque n'est pas simplement atroce et inhumaine - elle a clairement une . C'est encore un autre exemple de terrorisme d'État effronté ».
 UNICEF
 Le personnel de l'UNICEF d'un bureau voisin s'est immédiatement rendu sur place pour évaluer la situation et fournir du carburant et des fournitures pour l'hôpital, ainsi que des conseils aux étudiants blessés et aux familles endeuillées. Ann Margaret Veneman, directrice générale de l'UNICEF, a déclaré que « ces enfants sont des victimes innocentes de la violence » tandis que Joanne Van Gerpen de l'UNICEF a déclaré « pour le moment, nous n'avons aucune preuve qu'ils sont des cadres des LTTE ».
 SLMM
 Le général de division à la retraite de l', , chef des contrôleurs nordiques de la trêve de la SLMM, a déclaré que son état-major n'avait pas fini de compter les morts et qu'il n'avait trouvé aucun signe d'installations ou d'armes militaires.
 Victimes
 Le directeur de l'éducation du district de Kilinochchi, , et le directeur de l'éducation du district de Mullaitivu, ont confirmé les noms des écolières.
 Gouvernement du Sri Lanka
 Le porte-parole du gouvernement srilankais Keheliya Rambukwela et le brigadier Athula Jayawardene ont déclaré aux médias à Colombo que l'orphelinat était en fait un camp d'entraînement et de transit pour les cadres militaires du LTTE. Le camp, a souligné Jayawardene, ne ressemblait pas du tout à un orphelinat ou à une structure civile d'ailleurs. Rambukwela et Jayawardene ont fait valoir que, même si les victimes étaient des mineurs (moins de 18 ans) et des filles, il s'agissait de soldats ou de soldats en formation. Le gouvernement srilankais a refusé de condamner l'incident ou d'ordonner une enquête. Il a également montré aux journalistes, comme l'a rapporté Reuters, ce qui semblait être des images satellites de Tigres tamouls fuyant un camp d'entraînement peu après que les avions de chasse Kfir l'ont bombardé.
 Cependant, un journaliste qui a visionné les enregistrements a déclaré :
 Le septembre, la police srilankaise a déclaré avoir arrêté trois jeunes femmes - âgées de 18, 19 et 20 ans - qui, selon elle, ont été blessées lors de la frappe aérienne et ont ensuite été emmenées dans un hôpital du centre du Sri Lanka pour y être soignées. L'inspecteur général de la police, Chandra Fernando, a déclaré que les trois jeunes femmes ont toutes affirmé avoir été emmenées par un membre des Tigres tamouls dans un camp au plus profond du territoire rebelle pour une formation aux premiers secours, mais lorsqu'elles sont arrivées au camp, elles ont été forcées de suivre une formation sur les armes. Une commission d'enquête srilankaise dirigée par le juge Udalagama pour enquêter sur 16 affaires très médiatisées en matière de droits de l'homme, mais elle n'a pu terminer que 7 affaires avant d'être dissoute a disculpé le gouvernement sur la base des déclarations des trois filles arrêtées dont l'une est venue devant la commission et d'autres de l'hôpital, la troisième fille est décédée.
 Déclaration du Secrétariat du Nord-Est aux droits de l'homme
 Le bombardement de Senchcholai a été reporté par le (NESOHR) créé le 9 juillet 2004 à Kilinochchi dans le cadre du processus de paix facilité par la Norvège en 2002 pour améliorer les droits de l'homme dans le nord-est du Sri Lanka.
 Notes et références
 Voir aussi
 Articles connexes
 Guerre civile du Sri Lanka
 Guerre de l'Eelam IV
 Liens externes
 2006 au Sri Lanka