text:
 |
 22011A0225(02)
 Megállapodás az Európai Unió és Grúzia között a vízumok kiadásának megkönnyítéséről
 Hivatalos Lap L 052 , 25/02/2011 o. 034 - 044
 Megállapodásaz Európai Unió és Grúzia között a vízumok kiadásának megkönnyítésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió;ésGRÚZIA,a továbbiakban: a Felek;AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy megkönnyítsék a gazdasági, humanitárius, kulturális, tudományos és egyéb kapcsolatok biztos fejlesztéséhez szükséges feltételnek tekintett emberek közötti kapcsolatokat azáltal, hogy megkönnyítik a grúz állampolgárok számára történő vízumkiadást;MEGERŐSÍTVE AZON SZÁNDÉKOT, hogy távlati célként – amennyiben a jól szervezett és biztonságos mobilitás minden feltétele teljesül – vízummentes utazási rendszert hozzanak létre állampolgáraik számára;SZEM ELŐTT TARTVA, hogy 2006. június 1-jétől minden uniós polgár mentesül a vízumkötelezettség alól, ha 90 napot meg nem haladó időtartamra utazik Grúziába, vagy Grúzia területén átutazik;FELISMERVE, hogy amennyiben Grúzia az uniós polgárok vagy azok egyes kategóriái számára ismét bevezeti a vízumkötelezettséget, úgy az e megállapodás által Grúzia állampolgárainak nyújtott ugyanazon könnyítések alkalmazandók automatikusan viszonossági alapon az uniós polgárokra is;SZEM ELŐTT TARTVA, hogy ilyen vízumkötelezettséget csak minden uniós polgárra vagy az uniós polgárok meghatározott kategóriáira vonatkozóan lehet újra bevezetni;FELISMERVE, hogy a vízumkönnyítés nem eredményezhet illegális migrációt, és külön figyelmet szentelve a biztonságnak és a visszafogadásnak;FIGYELEMMEL az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyvre a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében, valamint a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyvre, és megerősítve, hogy e megállapodás rendelkezései az Egyesült Királyságra és Írországra nem alkalmazhatók;FIGYELEMMEL az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvre, és megerősítve, hogy e megállapodás rendelkezései a Dán Királyságra nem alkalmazhatók,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. cikkCél és hatály(1) E megállapodás célja, hogy megkönnyítse a Grúzia állampolgárai számára történő vízumkiadást a 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó tervezett tartózkodás esetében.(2) Amennyiben Grúzia az összes tagállam állampolgárai vagy az összes tagállam állampolgárainak egyes kategóriái számára ismét bevezeti a vízumkötelezettséget, úgy viszonossági alapon a megállapodás által Grúzia állampolgárainak nyújtott ugyanazon könnyítések alkalmazandók automatikusan az uniós polgárokra is.2. cikkÁltalános rendelkezés(1) Az e megállapodásban előírt vízumkönnyítések csak annyiban alkalmazandók Grúzia állampolgáraira, amennyiben ezek az Unió vagy a tagállamok törvényei és rendeletei, e megállapodás vagy egyéb nemzetközi megállapodások alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól.(2) Az e megállapodás által nem szabályozott kérdésekre – úgymint a vízumkiadás megtagadása, az úti okmányok elismerése, a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet bizonyítása, a belépés megtagadása és a kiutasítási intézkedések – Grúzia vagy a tagállamok nemzeti joga, illetve az uniós jog alkalmazandó.3. cikkFogalommeghatározásokE megállapodás alkalmazásában:a) "tagállam" : az Unió bármely tagállama, a Dán Királyság, Írország és az Egyesült Királyság kivételével;b) "uniós polgár" : az a) pontban meghatározott valamely tagállam állampolgára;c) "grúz állampolgár" : a nemzeti jogszabályok alapján Grúzia állampolgárságával rendelkező személy;d) "vízum" : valamely tagállam által kiadott engedély a tagállamok területén való átutazáshoz vagy a tagállamok területére történő első beutazás napjától számított bármely 180 napos időszakban 90 napot meg nem haladó, a tagállamok területén való tervezett tartózkodás céljából;e) "jogszerűen tartózkodó személy" : olyan grúz állampolgár, akinek – az uniós vagy nemzeti jogszabályok alapján – engedélyezték, illetve akit feljogosítottak arra, hogy több mint 90 napon át valamely tagállam területén tartózkodjon.4. cikkAz utazás célját igazoló dokumentumok(1) A grúz állampolgárok alábbi kategóriái esetében a következő dokumentumok elegendőek a másik fél területére történő beutazás céljának indokolásához:a) olyan közeli hozzátartozók – házastársak, gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is), szülők (beleértve a gyámot is), nagyszülők és unokák – esetében, akik a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó grúz állampolgárokat látogatnak meg:- a fogadó személy írásbeli kérelme;b) hivatalos küldöttségek azon tagjai esetében, akik Grúziának szóló hivatalos meghívást követően értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által valamely tagállam területén tartott eseményeken vesznek részt:- grúz hatóság által küldött levél annak megerősítésére, hogy a kérelmező a fenti eseményeken történő részvétel céljából a tagállamok területére utazó küldöttség tagja, valamint a hivatalos meghívó másolata;c) tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramok, valamint egyéb iskolával kapcsolatos tevékenységek keretében – utazó tanulók, diákok, posztgraduális hallgatók és kísérő tanárok esetében:- írásbeli kérelem vagy a fogadó egyetemre, főiskolára, illetve iskolába történő beiratkozás igazolása vagy diákigazolványok vagy az elvégzendő kurzusok igazolása;d) orvosi indokokból utazó személyek és szükség esetén az azokat kísérő személyek esetében:- az egészségügyi intézmény hivatalos dokumentuma, amely megerősíti az adott intézményben való egészségügyi ellátás szükségességét és a kísérő személyek szükségességét, valamint az egészségügyi ellátás kifizetéséhez szükséges anyagi fedezet bizonyítása;e) újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő akkreditált személyek esetében:- szakmai szervezet által kiállított igazolás vagy egyéb dokumentum annak igazolására, hogy az érintett személy szakképzett újságíró vagy újságírót szakmai minőségben kísérő személy, valamint munkáltatója által kiállított dokumentum arról, hogy az utazás célja újságírói tevékenység folytatása, illetve ilyen tevékenységhez való segítségnyújtás;f) nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek esetében:- a fogadó szervezettől, a tagállamok illetékes hatóságaitól, nemzeti sportszövetségeitől vagy nemzeti Olimpiai Bizottságától származó írásos kérelem;g) üzletemberek és üzleti szervezetek képviselői esetében:- a fogadó jogi személy, vállalkozás vagy szervezet, illetve annak irodája vagy kirendeltsége, a tagállamok központi vagy helyi hatóságai, vagy a tagállamok területén rendezett kereskedelmi és ipari kiállítások, konferenciák és tudományos tanácskozások szervezőbizottságai által küldött írásbeli kérelem, Grúzia Állami Nyilvántartási Hivatalának hozzájárulásával;h) a tagállamok területén tartott nemzetközi kiállításokon, konferenciákon, tudományos tanácskozásokon, szemináriumokon vagy más hasonló eseményeken részt vevő szabad foglalkozásúak esetében:- a fogadó szervezet írásbeli kérelme, amely megerősíti az érintett személynek az eseményen való részvételét;i) civil társadalmi szervezeteknek – beleértve csereprogramok keretében történő – képzés, szemináriumok, konferenciák céljából utazó képviselői esetében:- a fogadó szervezet írásbeli kérelme, annak igazolása, hogy a személy a civil társadalmi szervezetet képviseli, valamint a nemzeti jogszabályokkal összhangban a hatóság által kiállított, az említett szervezet megfelelő nyilvántartásba való bejegyzését igazoló tanúsítvány;j) tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve az egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek esetében:- a fogadó szervezet írásbeli kérelme az említett tevékenységeken történő részvétel céljából;k) a tagállamok területére szállító, Grúziában nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői esetében:- Grúzia nemzetközi közúti közlekedést biztosító fuvarozóinak nemzeti vállalata vagy szövetsége által küldött írásbeli kérelem az utazások céljának, időtartamának és gyakoriságának feltüntetésével;l) testvérvárosok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői esetében:- e városok vagy önkormányzatok közigazgatási vezetőjének/polgármesterének írásbeli kérelme;m) katonai és polgári temetőket látogató személyek esetében:- a sírhely létezését és megőrzését, valamint a kérelmező és az elhunyt közötti családi, illetve egyéb kapcsolatot megerősítő hivatalos dokumentum.(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett írásbeli kérelem az alábbi adatokat tartalmazza:a) a meghívott személy esetében: vezetéknév, keresztnév, születési idő, nem, állampolgárság, útlevélszám, az utazás ideje és célja, a belépések száma, valamint adott esetben a meghívott személlyel utazó házastárs és gyermekek neve;b) a meghívó személy esetében: vezetéknév, keresztnév és cím;c) a meghívó jogi személy, vállalkozás vagy szervezet esetében: teljes név és cím, valamint- amennyiben a kérelmet szervezet vagy hatóság állítja ki, a kérelmet aláíró személy neve és beosztása,- amennyiben a meghívó személy jogi személy vagy vállalkozás, illetve annak valamely tagállam területén lévő irodája vagy kirendeltsége, az érintett tagállam nemzeti joga által megkövetelt cégnyilvántartási szám.(3) A személyek e cikk (1) bekezdésében említett kategóriái esetében valamennyi vízumtípust egyszerűsített eljárásban állítják ki, a tagállamok jogszabályai által előírt bármely egyéb indokolás, meghívó vagy az utazási cél jóváhagyásának megkövetelése nélkül.5. cikkTöbbszöri beutazásra jogosító vízum kiadása(1) A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei legfeljebb öt évig érvényes, többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki az állampolgárok alábbi kategóriái részére:a) házastársak, 21. életévüket még be nem töltött vagy eltartott gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is) és szülők, akik a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó grúz állampolgárokat látogatnak meg, a meglátogatott személy tartózkodási engedélye érvényességének időtartamára korlátozott érvényességi időtartammal;b) a nemzeti kormány és a helyi önkormányzatok tagjai, az Alkotmánybíróság és a Legfelsőbb Bíróság tagjai részére – amennyiben e megállapodás alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól – feladataik ellátásához és hivatali idejük érvényességének időtartamára korlátozva, amennyiben az kevesebb, mint 5 év;c) hivatalos küldöttségek állandó tagjai, akik Grúziához címzett hivatalos meghívást követően várhatóan rendszeresen részt vesznek értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által valamely tagállam területén tartott eseményeken.(2) A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei legfeljebb egy évig érvényes többszöri belépésre jogosító vízumot állítanak ki a személyek alábbi kategóriái részére, feltéve, hogy a megelőző egy évben legalább egy vízumot szereztek, azt a meglátogatott tagállamba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használták fel, és a többszöri belépésre jogosító vízum iránti kérelmük indokolt:a) hivatalos küldöttségek azon tagjai, akik Grúziának szóló hivatalos meghívást követően várhatóan rendszeresen részt vesznek valamely tagállam területén tárgyalásokon, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által tartott eseményeken;b) civil társadalmi szervezeteknek képzés, szemináriumok, konferenciák céljából – beleértve csereprogramok keretében – a tagállamokba rendszeresen utazó képviselői;c) nemzetközi kiállításokon, konferenciákon, tudományos tanácskozásokon, szemináriumokon vagy egyéb hasonló eseményeken résztvevő, a tagállamokba rendszeresen utazó szabad foglalkozásúak;d) tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő, a tagállamokba rendszeresen utazó személyek;e) tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramok keretében történő utazást is – rendszeresen utazó diákok és posztgraduális hallgatók;f) testvérvárosok vagy önkormányzati hatóságok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői;g) orvosi indokokból rendszeresen utazó személyek és szükség esetén az azokat kísérő személyek;h) újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő akkreditált személyek;i) üzletemberek vagy üzleti szervezetek képviselői, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba;j) nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek;k) a tagállamok területére szállító, Grúziában nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői.(3) A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei legalább 2 és legfeljebb 5 évig érvényes többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki a személyek e cikk (2) bekezdésében említett kategóriái részére, feltéve, hogy azok a megelőző két évben a fogadó tagállamba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használták fel az egyéves időtartamú, többszöri belépésre jogosító vízumot, és a többszöri belépésre jogosító vízum kérelmezésének okai még mindig fennállnak.(4) Az e cikk (1)–(3) bekezdésében említett személyek tagállamok területén történő tartózkodásának teljes időtartama nem haladhatja meg 180 napos időszakonként a 90 napot.6. cikkA vízumkérelmek feldolgozásának díja(1) A grúz állampolgárok vízumkérelmei feldolgozásának díja 35 EUR.A fenti összeg a 14. cikk (4) bekezdése szerinti eljárással összhangban felülvizsgálható.Amennyiben Grúzia minden uniós polgárra vonatkozóan ismét bevezeti a vízumkötelezettséget, a Grúzia által kiszabott díj nem haladhatja meg a 35 EUR-t, illetve – amennyiben a díjat a 14. cikk (4) bekezdése szerinti eljárással összhangban felülvizsgálták – a megállapított összeget.(2) Amennyiben a tagállamok külső szolgáltatóval működnek együtt, kiegészítő szolgáltatási díj szabható ki. A szolgáltatási díjnak arányban kell állnia a külső szolgáltató részéről feladatai ellátása során felmerült költségekkel, és összege nem haladhatja meg a 30 EUR-t. Az érintett tagállam(ok) fenntartják annak lehetőségét, hogy konzulátusaikon minden kérelmező közvetlenül benyújthassa kérelmét.(3) A polgárok alábbi kategóriái mentesülnek a vízumkérelem feldolgozásának díja alól:a) nyugdíjasok;b) 12 év alatti gyermekek;c) a nemzeti kormány vagy helyi önkormányzatok tagjai, az Alkotmánybíróság és a Legfelsőbb Bíróság tagjai, amennyiben e megállapodás alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól;d) fogyatékossággal élő személyek és szükség esetén kísérőik;e) a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó grúz állampolgárokat meglátogató közeli hozzátartozók: házastársak, gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is), szülők (beleértve a gyámot is), nagyszülők és unokák;f) hivatalos küldöttségek tagjai, akik Grúziához címzett hivatalos meghívást követően a tagállamok területén értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által tartott eseményeken vesznek részt;g) tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramokat, valamint egyéb iskolával kapcsolatos tevékenységeket – utazó tanulók, diákok, posztgraduális hallgatók és kísérő tanárok;h) újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő akkreditált személyek;i) nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek;j) civil társadalmi szervezeteknek – beleértve csereprogramok keretében történő – képzés, szemináriumok, konferenciák céljából utazó képviselői;k) tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve az egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek;l) olyan személyek, akik dokumentumokkal igazolják humanitárius okokból történő utazásuk szükségességét, beleértve a sürgős egészségügyi ellátásban való részesülést és az ilyen személyt kísérő személyt, a közeli hozzátartozó temetésén való részvételt vagy súlyosan beteg közeli hozzátartozó meglátogatását.7. cikkA vízumkérelmezési eljárás időtartama(1) A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei a vízumkérelem és a vízum kiadásához szükséges dokumentumok kézhezvételétől számított 10 naptári napon belül döntenek a vízumkérelemről.(2) A vízumkérelemmel kapcsolatos döntés meghozatalának időtartama egyes esetekben 30 naptári napra is meghosszabbítható, különösen akkor, ha a kérelem további vizsgálatot tesz szükségessé.(3) A vízumkérelemmel kapcsolatos döntés meghozatalának időtartamát sürgős esetekben 2 vagy annál kevesebb munkanapra csökkenthetik.8. cikkTávozás elvesztett vagy ellopott okmányok eseténAz Unió azon polgárai és azon grúz állampolgárok, akik Grúzia vagy a tagállamok területén történő tartózkodásuk alatt elveszítették személyazonosító okmányaikat, vagy akiktől ezen okmányokat ellopták, a tagállamok vagy Grúzia diplomáciai vagy konzuli képviseletei által kiállított, határátlépésre jogosító érvényes személyazonosító okmánnyal vízum vagy egyéb engedély nélkül elhagyhatják az adott állam területét.9. cikkA vízumok meghosszabbítása kivételes körülmények közöttA grúz állampolgár számára kiadott vízum érvényességi idejét és/vagy a vízum által engedélyezett tartózkodás időtartamát meg kell hosszabbítani, amennyiben a tagállam illetékes hatósága úgy véli, hogy a vízum birtokosa bizonyította, hogy vis maior vagy humanitárius okok akadályozzák abban, hogy a vízum érvényességi időtartamának vagy a vízum által engedélyezett tartózkodás időtartamának lejárta előtt elhagyja a tagállamok területét. A meghosszabbítást térítésmentesen kell megadni.10. cikkDiplomata-útlevelek(1) Grúzia érvényes diplomata-útlevéllel rendelkező állampolgárai vízum nélkül léphetnek be, hagyhatják el, vagy utazhatnak át a tagállamok területén.(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett személyek 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó ideig tartózkodhatnak a tagállamok területén.11. cikkA vízumok területi érvényességeA tagállamok nemzetbiztonsággal kapcsolatos nemzeti szabályaira és előírásaira, valamint a korlátozott területi érvényességű vízumokkal kapcsolatos uniós szabályokra is figyelemmel Grúzia állampolgárai a uniós polgárokkal azonos feltételek mellett utazhatnak a tagállamok területén.12. cikkA megállapodás igazgatására felállított vegyes bizottság(1) A Felek az Unió és Grúzia képviselőiből álló szakértői vegyes bizottságot (a továbbiakban: a bizottság) hoznak létre. Az Uniót – tagállamok szakértőinek támogatásával – a Bizottság képviseli.(2) A bizottság különösen az alábbi feladatokat látja el:a) felügyeli e megállapodás végrehajtását;b) javaslatot tesz e megállapodás módosítására vagy kiegészítésére;c) dönt az e megállapodás rendelkezéseinek értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákban.(3) A bizottság valamely szerződő fél kérésére szükség esetén, de legalább évente egyszer ülésezik.(4) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.13. cikkA megállapodás olyan kétoldalú megállapodásokkal való kapcsolata, amelyek a tagállamok és Grúzia között állnak fennE megállapodás – hatálybalépésétől kezdve – elsőbbséget élvez az egyes tagállamok és Grúzia közötti bármely két- vagy többoldalú megállapodás vagy egyezmény rendelkezéseivel szemben, amennyiben ez utóbbi megállapodások vagy egyezmények rendelkezései e jelen megállapodásban tárgyalt kérdéseket érintenek.14. cikkZáró rendelkezések(1) E megállapodást a Felek saját belső eljárásaikkal összhangban erősítik meg vagy hagyják jóvá, és e megállapodás azon időpontot követő második hónap első napján lép hatályba, amikor a Felek értesítik egymást, hogy az említett eljárások befejeződtek.(2) E cikk (1) bekezdésétől eltérően e megállapodás csak az Európai Unió és Grúzia közötti, a visszafogadásról szóló megállapodás hatálybalépésekor lép hatályba, amennyiben ez az időpont az e cikk (1) bekezdésében előírt időpont után van.(3) E megállapodást határozatlan időre kötik, kivéve, ha azt e cikk (6) bekezdésével összhangban felmondják.(4) E megállapodás a Felek írásbeli megállapodása útján módosítható. A módosítások akkor lépnek hatályba, amikor a Felek értesítik egymást az ehhez szükséges belső eljárásaik befejezéséről.(5) E megállapodást részben vagy egészben bármelyik Fél felfüggesztheti a közrenddel, a nemzetbiztonság védelmével vagy a közegészségügy védelmével kapcsolatos okokból. A felfüggesztéssel kapcsolatos döntésről a másik Felet annak hatálybalépése előtt legalább 48 órával értesítik. Az e megállapodás alkalmazását felfüggesztő Fél haladéktalanul tájékoztatja a másik Felet, amint a felfüggesztés okai megszűntek.(6) E megállapodást bármelyik Fél felmondhatja a másik Félhez intézett írásbeli értesítés útján. E megállapodás az ilyen értesítés napját követő 90 nap elteltével hatályát veszti.Kelt Brüsszelben, 2010. június 17-én, két példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és grúz nyelven; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.За Европейския съюзPor la Unión EuropeaZa Evropskou uniiFor Den Europæiske UnionFür die Europäische UnionEuroopa Liidu nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΈνωσηFor the European UnionPour l'Union européennePer l'Unione europeaEiropas Savienības vārdā –Europos Sąjungos varduAz Európai Unió részérőlGħall-Unjoni EwropeaVoor de Europese UnieW imieniu Unii EuropejskiejPela União EuropeiaPentru Uniunea EuropeanăZa Európsku úniuZa Evropsko unijoEuroopan unionin puolestaFör Europeiska unionen+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++За ГрузияPor GeorgiaZa GruziiFor GeorgienFür GeorgienGruusia nimelΓια τη ΓεωργίαFor GeorgiaPour la GéorgiePer la GeorgiaGruzijas vārdā –Gruzijos varduGrúzia részérőlGħall-GeorġjaVoor GeorgiëW imieniu GruzjiPela GeórgiaPentru GeorgiaZa GruzínskoZa GruzijoGeorgian puolestaFör Georgien+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------MELLÉKLETA MEGÁLLAPODÁSHOZ CSATOLT JEGYZŐKÖNYV A SCHENGENI VÍVMÁNYOKAT NEM TELJES KÖRŰEN ALKALMAZÓ TAGÁLLAMOKRÓLAzon tagállamok, amelyekre a schengeni vívmányok kötelezőek, de amelyek a Tanács vonatkozó határozatára várva még nem adnak ki schengeni vízumot, nemzeti vízumokat adnak ki, amelyek érvényessége saját területükre korlátozott.A személyek külső határokon történő ellenőrzése egyszerűsített, egyes dokumentumoknak Bulgária, Ciprus és Románia által a területükön történő átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló rendszerének bevezetéséről szóló, 2008. június 17-i 582/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal [1] összhangban harmonizált intézkedésekre került sor annak érdekében, hogy egyszerűsíthető legyen a schengeni vízummal vagy schengeni tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek azon tagállamok területén történő átutazása, amelyek a schengeni vívmányokat még nem alkalmazzák teljes körűen.[1] HL L 161., 2008.6.20., 30. o.--------------------------------------------------EGYÜTTES NYILATKOZAT A DIPLOMATA-ÚTLEVELEKRŐL SZÓLÓ 10. CIKKRŐLAz Európai Unió részlegesen felfüggesztheti e megállapodást és különösen annak 10. cikkét, a megállapodás 14. cikkének (5) bekezdésében előírt eljárással összhangban, amennyiben a 10. cikkel a másik fél visszaél vagy az veszélyt okoz a közbiztonságra nézve.Amennyiben felfüggesztik a 10. cikk végrehajtását, mindkét fél konzultációkat kezdeményez a megállapodás által létrehozott vegyes bizottság keretében a felfüggesztést okozó problémák megoldása érdekében.Kiemelt jelentőségű pontként mindkét fél kijelenti, hogy elkötelezi magát a diplomata-útlevelekkel kapcsolatos dokumentumok magas szintű biztonságának – különösen a biometrikus azonosítók bevezetésével történő – biztosítása mellett. Az Unió részéről ezt a tagállamok által kiállított útlevelek és úti okmányok biztonsági jellemzőire és biometrikus elemeire vonatkozó előírásokról szóló, 2004. december 13-i 2252/2004/EK tanácsi rendeletben [1] előírt követelményeknek megfelelően biztosítják.[1] HL L 385., 2004.12.29., 1. o.--------------------------------------------------EGYÜTTES NYILATKOZAT A RÖVID TÁVÚ TARTÓZKODÁSRA JOGOSÍTÓ VÍZUMOKRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOKKAL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK ÉS AZ ILYEN VÍZUMOK KÉRELMEZÉSEKOR BENYÚJTANDÓ DOKUMENTUMOK ÖSSZEHANGOLÁSÁRÓLFelismerve az átláthatóság fontosságát a vízumkérelmezők számára, a megállapodás Felei mérlegelik az alábbi intézkedések alkalmazásának lehetőségét:- Az eljárásokkal, a kérelem feltételeivel, a vízumokkal és a kiadott vízumok érvényességével kapcsolatos általános információk összeállítása a kérelmezők számára.- Az Európai Unió összeállítja a minimumkövetelmények jegyzékét annak biztosítása érdekében, hogy következetes és egységes alapvető információkat bocsássanak a grúz kérelmezők rendelkezésére, valamint hogy elvileg ugyanazon igazoló dokumentumok benyújtását kérjék tőlük.A fent említett információkat széles körben kell terjeszteni (a konzulátusok hirdetőtábláján, szórólapokon, internetes oldalakon stb.).--------------------------------------------------EGYÜTTES NYILATKOZAT DÁNIÁRÓLA Felek tudomásul veszik, hogy a megállapodás nem alkalmazandó a Dán Királyság diplomáciai és konzuli képviseletei által a vízumkiadáskor követett eljárásokra.Ilyen körülmények között kívánatos, hogy Dánia és Grúzia hatóságai az Európai Unió és Grúzia közötti megállapodáshoz hasonló feltételekkel haladéktalanul kössenek kétoldalú megállapodást a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről.--------------------------------------------------EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁGRÓL ÉS ÍRORSZÁGRÓLA Felek tudomásul veszik, hogy a megállapodás az Egyesült Királyság és Írország területére nem alkalmazandó.Ilyen körülmények között kívánatos, hogy az Egyesült Királyság, Írország és Grúzia hatóságai kétoldalú megállapodásokat kössenek a vízumkiadás megkönnyítéséről.--------------------------------------------------EGYÜTTES NYILATKOZAT IZLANDRÓL, NORVÉGIÁRÓL, SVÁJCRÓL ÉS LIECHTENSTEINRŐLA Felek tudomásul veszik az Európai Unió, valamint Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein között fennálló szoros kapcsolatot, különös tekintettel az említett országoknak a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és továbbfejlesztéséhez történő társulásáról szóló, 1999. május 18-i és 2004. október 26-i megállapodásra.Ilyen körülmények között kívánatos, hogy Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein, illetve Grúzia hatóságai késedelem nélkül az Unió és Grúzia közötti megállapodáshoz hasonló feltételekkel kétoldalú megállapodásokat kössenek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről.--------------------------------------------------AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG NYILATKOZATA A CSALÁDTAGOKRA VONATKOZÓ KÖNNYÍTÉSEKRŐLAz Európai Unió tudomásul veszi Grúzia javaslatát a vízumkönnyítésben részesülő családtagok fogalmának kiszélesítésére irányulóan, valamint tudomásul veszi azt a jelentőséget, amit Grúzia a személyek ezen kategóriája mozgásának egyszerűsítésének tulajdonít.Annak érdekében, hogy megkönnyítsék azon személyek mozgását, akiket családi kötelék fűz a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó grúz állampolgárokhoz (különös tekintettel a testvérekre és azok gyermekeire), az Európai Unió felkéri a tagállamok konzuli hivatalait, hogy teljes mértékben használják ki a személyek ezen kategóriái esetében a közösségi vívmányok által a vízumok kiadásának megkönnyítésére irányulóan biztosított lehetőségeket, ideértve különösen a kérelmezőktől megkövetelt igazoló dokumentumok egyszerűsítését, a feldolgozási díjak alóli mentességet és adott esetben a többszöri belépésre jogosító vízumok kiadását.--------------------------------------------------AZ EURÓPAI UNIÓ NYILATKOZATA A VÍZUMKÖNNYÍTÉSI MEGÁLLAPODÁS FELFÜGGESZTÉSÉRŐLAmennyiben Grúzia – a megállapodás 1. cikke (2) bekezdését megsértve – egy vagy több uniós tagállam állampolgárai, vagy egy vagy több európai uniós tagállam állampolgárainak egyes kategóriái számára ismét bevezeti a vízumkötelezettséget, az Európai Unió felfüggeszti a megállapodás alkalmazását.--------------------------------------------------KÖZÖS NYILATKOZAT AZ ÚTI OKMÁNYOKKAL KAPCSOLATOS EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐLA Felek megállapodnak abban, hogy a megállapodás 12. cikke alapján létrejött vegyes bizottság a megállapodás végrehajtásának felügyelete során értékeli, hogy az érintett úti okmányok biztonságának szintje milyen hatással van a megállapodás működésére. E célból a Felek megállapodnak abban, hogy rendszeresen tájékoztatják egymást az úti okmányok számának indokolatlan mértékű növekedésének elkerülése, az úti okmányok biztonsága technikai tényezőinek fejlesztése, valamint az úti okmányok kiadásának testreszabása érdekében tett intézkedésekről.--------------------------------------------------


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 11992M/PRO/IME/09
 Tratado de la Unión Europea - Protocolo sobre los estatutos del Instituto monetario europeo - Artículo 9: Administración
 Diario Oficial n° C 191 de 29/07/1992 p. 0081
 Artículo 9 Administración 9.1. Con arreglo al apartado 1 del artículo 109 F del Tratado, el IME estará administrado y gestionado por el Consejo del IME. 9.2. El Consejo del IME estará formado por un presidente y por los Gobernadores de los bancos centrales nacionales, uno de los cuales será vicepresidente. 9.3. El presidente será nombrado por común acuerdo por los Gobiernos de los Estados miembros a nivel de Jefes de Estado o de Gobierno sobre la base, según el caso, de una recomendación del Comité de Gobernadores o del Consejo del IME y previa consulta al Parlamento Europeo y al Consejo. El presidente será elegido entre personas de reconocido prestigio y experiencia profesional en asuntos monetarios o bancarios. El cargo de presidente del IME sólo podrá ser ocupado por nacionales de los Estados miembros. El Consejo del IME nombrará un vicepresidente. El presidente y el vicepresidente serán nombrados por un período de tres años. 9.4. El presidente desempeñará sus funciones en régimen de dedicación exclusiva. No desempeñará ninguna otra ocupación, remunerada o no, a no ser que el Consejo del IME le conceda, con carácter excepcional, una exención. 9.5. El presidente: - preparará y presidirá las reuniones del Consejo del IME; - presentará en el exterior, sin perjuicio del artículo 22, los puntos de vista del IME; - tendrá a su cargo la gestión diaria del IME. En ausencia del presidente, desempeñará sus funciones el vicepresidente. 9.6. Las condiciones de empleo del presidente, en particular su retribución, su pensión de jubilación y demás prestaciones de seguridad social, serán objeto de contrato con el IME y las fijará el Consejo del IME a propuesta de un Comité compuesto por tres miembros nombrados por el Comité de Gobernadores o, en su caso, por el Consejo del IME y tres miembros nombrados por el Consejo. El presidente no tendrá derecho de voto en relación con los asuntos a que se refiere el presente apartado. 9.7. Si el presidente dejare de reunir las condiciones necesarias para el ejercicio de sus funciones, o si resultare culpable de falta grave, el Tribunal de Justicia, a solicitud del Consejo del IME, podrá disponer su cese obligatorio. 9.8. El Reglamento Interno del IME será adoptado por el Consejo del IME.


type: caselaw

text:
 28.11.2016
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 441/28
 Pritožba, ki jo je 29. septembra 2016 vložila Evropska komisija zoper sodbo, ki jo je 20. julija 2016 izdalo Sodišče za uslužbence v zadevi F-104/15, U (*1)/Komisija
 (Zadeva T-695/16 P)
 (2016/C 441/33)
 Jezik postopka: francoščina
 Stranki
 Pritožnica: Evropska komisija (zastopniki: A.–C. Simon, F. Simonetti in G. Gattinara, agenti)
 Drugi stranki v postopku: U (*1) in Evropski parlament
 Predlogi
 Pritožnica Splošnemu sodišču predlaga, naj:
 —
 Razveljavi sodbo Sodišča za uslužbence z dne 20. julija 2016, izdano v zadevi F-104/15, U (*1)/Komisija;
 —
 v zvezi s postopkom na prvi stopnji, če Splošno sodišče meni, da stanje postopka dovoljuje odločitev, zavrne pritožbo kot neutemeljeno in tožeči stranki na prvi stopnji naloži plačilo stroškov;
 —
 v zvezi s postopkom s pritožbo, vsaki stranki naloži, da nosi svoje stroške postopka.
 Pritožbeni razlogi in bistvene trditve
 Pritožnica v utemeljitev pritožbe navaja tri pritožbene razloge.
 1.
 Prvi razlog: napačna uporaba prava, kršitev obveznosti obrazložitve ter kršitev prepovedi odločanja ultra petita glede točk od 53 do 56, 60, od 75 do 78 izpodbijane odločbe.
 2.
 Drugi razlog: večkrat napačno uporabljeno pravo pri razlagi člena 20 Priloge VIII h Kadrovskim predpisom, v zvezi s točkami 31, od 57 do 60, od 61 do 65, prvi stavek, izpodbijane sodbe.
 3.
 Tretji razlog: večkrat napačno uporabljeno pravo in kršitev obveznosti obrazložitve v zvezi s točkami 65, od 67 do 79 izpodbijane sodbe.
 (*1) Informacija je bila izbrisana v okviru varstva posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov.


text:
 22.3.2018
 HR
 Službeni list Europske unije
 L 80/32
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-A
 br. 187/2016
 od 23. rujna 2016.
 o izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u (2018/445)
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Direktiva 2014/28/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na stavljanje na raspolaganje eksploziva za civilnu upotrebu na tržištu i nadzoru nad njima (preinačena) (1) treba se uključiti u Sporazum o EGP-u.
 (2)
 Direktivom 2014/28/EU stavljaju se izvan snage direktive Komisije 93/15/EEZ (2) i 2004/57/EZ (3) koje su uključene u Sporazum o EGP-u i koje se stoga trebaju isključiti iz njega.
 (3)
 Prilog II. Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,
 DONIO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Poglavlje XXIX. Priloga II. Sporazumu o EGP-u mijenja se kako slijedi:
 1.
 Tekst točke 1. (Direktiva Vijeća 93/15/EEZ) zamjenjuje se sljedećim:
 „32014 L 0028: Direktiva 2014/28/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na stavljanje na raspolaganje eksploziva za civilnu upotrebu na tržištu i nadzoru nad njima (preinačena) (SL L 96, 29.3.2014., str. 1.).”
 2.
 Tekst točke 3. (Direktiva Komisije 2004/57/EZ) briše se.
 Članak 2.
 Vjerodostojni su tekstovi Direktive 2014/28/EU na islandskom i norveškom jeziku koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 24. rujna 2016. pod uvjetom da su sva priopćenja iz članka 103. stavka 1. Sporazuma o EGP-u poslana (*1).
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu 23. rujna 2016.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednica
 Bergdís ELLERTSDÓTTIR
 (1) SL L 96, 29.3.2014., str. 1.
 (2) SL L 121, 15.5.1993., str. 20.
 (3) SL L 127, 29.4.2004., str. 73.
 (*1) Ustavni zahtjevi nisu navedeni.


type: other

text:
Szövetkezeti tv. - 2006. évi X. törvény a szövetkezetekről - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
 2006. évi X. törvény [ Szövetkezeti tv. ]
 a szövetkezetekről *
 I. Fejezet *
 A Polgári Törvénykönyvhöz kapcsolódó rendelkezések *
 1. § * E fejezet rendelkezéseit a Polgári Törvénykönyvvel (a továbbiakban: Ptk.) együtt kell alkalmazni.
 2. § * A Ptk. szövetkezeti tagsággal kapcsolatos általános rendelkezései alapján kizárólag szövetkezetek tagságával másodlagos szövetkezet is alapítható és működtethető.
 3. § * A szövetkezet és a tag között kötött tagsági megállapodásban határozhatóak meg - az alapszabály keretei között - a szövetkezet és a tag gazdasági együttműködése keretében teljesítendő feladatok és vállalások, valamint a tag által igénybe vehető szövetkezeti szolgáltatások köre.
 4. § * Ha a tag a szövetkezet részére kölcsönt nyújt, a tagi kölcsönről szóló szerződést közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni.
 5. § * (1) A szövetkezetek - mind a maguk, mind a szövetkezeti tagok érdekeinek védelme érdekében - érdekképviseleti szervezeteket, szövetkezeti szövetségeket hozhatnak létre.
 Egyes sajátos szövetkezetek *
 1. A Polgári Törvénykönyv alkalmazása *
 6. § * Az e törvényben szabályozott sajátos szövetkezetekre az e törvényben foglalt eltérésekkel kell a Ptk. szövetkezetekre vonatkozó rendelkezéseit alkalmazni.
 2. Iskolaszövetkezet *
 7. § * (1) * Az iskolaszövetkezet
 a) a középfokú iskolával, a kollégiummal, illetve az alapfokú művészeti iskolával (a továbbiakban együtt: nevelési-oktatási intézmény) tanulói jogviszonyban álló tanulók,
 b) a szakképző intézménnyel tanulói jogviszonyban álló tanulók vagy felnőttképzési jogviszonyban álló képzésben részt vevő személyek, és
 c) a felsőoktatási intézménnyel hallgatói jogviszonyban álló hallgatók
 számára lehetőséget biztosít a munkavégzési feltételek megteremtésére, valamint szakirányú oktatási, illetve gyakorlati képzésük elősegítésére.
 (3) * Az iskolaszövetkezet tevékenységének összhangban kell állnia a nevelési-oktatási intézmény, a szakképző intézmény, illetve felsőoktatási intézmény pedagógiai és képzési célkitűzéseivel, az nem veszélyeztetheti a nevelési-oktatási, a felsőoktatási intézmény működését, a nevelési-oktatási, a felsőoktatási intézményben folytatott tanulmányokat.
 (4) * Az iskolaszövetkezet hozzájárulhat a nevelési-oktatási intézmény, a szakképző intézmény, illetve a felsőoktatási intézmény nevelő és oktató munkájához szükséges feltételek javításához. Az iskolaszövetkezet hozzájárulhat a tagjai tanulmányainak folytatásához szükséges feltételek megteremtéséhez.
 (6) * A gyakorlati képzéshez kapcsolódó, a felsőoktatási intézmény által meghatározott szakmai feltételeket az iskolaszövetkezet és a szolgáltatás fogadója együttesen biztosítja.
 (6a) * Az iskolaszövetkezet útján megszervezett gyakorlati képzés esetén a szakmai gyakorlatot az (1) bekezdés szerinti hallgató - a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 44. § (1) bekezdésétől eltérően - a 10/B. § (2) bekezdése szerinti külső szolgáltatásra vonatkozó tagsági megállapodás alapján is elláthatja.
 (7) * Az iskolaszövetkezet útján megszervezett gyakorlati képzés esetén a szakmai gyakorlatot - a szolgáltatás fogadójának nyilatkozata alapján - az iskolaszövetkezet igazolhatja, feltéve, hogy a gyakorlati képzés az iskolaszövetkezet hallgató tagjának felsőoktatási képzésben megszerzett elméleti ismereteinek felhasználását igényli, továbbá a szolgáltatás fogadója megfelel a szakmai gyakorlóhellyel, a gyakorlati képzés tartalma pedig a szakmai gyakorlattal szemben jogszabály által támasztott követelményeknek.
 (8) * Az iskolaszövetkezet a szolgáltatás fogadójával kötött megállapodást köteles a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 19. § (5) bekezdése szerinti szervnek, a szakképzési államigazgatási szervnek, illetve a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 6. § (5) bekezdés a) pontja szerinti szervnek annak megkötésétől számított öt munkanapon belül megküldeni. A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 19. § (5) bekezdése szerinti szerv, a szakképzési államigazgatási szerv, illetve a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 6. § (5) bekezdés a) pontja szerinti szerv a szakmai gyakorlattal kapcsolatos követelmények teljesülését a szolgáltatás fogadójánál is ellenőrizheti.
 (9) * Az iskolaszövetkezet közhasznú jogállású lehet.
 8. § * (1) * Az iskolaszövetkezet alapításában és működésében nevelési-oktatási intézménynek, szakképző intézménynek, illetve felsőoktatási intézménynek tagként részt kell vennie.
 (2) * A nevelési-oktatási intézmény, illetve a szakképző intézmény akkor lehet az iskolaszövetkezet tagja, ha ezt alapító okirata lehetővé teszi és a tagsághoz a nevelési-oktatási intézmény, illetve a szakképző intézmény fenntartója hozzájárul. Felsőoktatási intézmény akkor lehet iskolaszövetkezet tagja, ha a szenátus ezt támogatja, és a tagsághoz a felsőoktatási intézmény fenntartója hozzájárul.
 (3) * Az iskolaszövetkezetnek természetes személy és jogi személy tagja lehet.
 (4) * Az iskolaszövetkezet tagjainak legalább kilencven százaléka olyan természetes személy, aki nevelési-oktatási intézménnyel, illetve a szakképző intézménnyel tanulói vagy felsőoktatási intézménnyel hallgatói jogviszonyban áll.
 (5) * Az iskolaszövetkezetnek nem lehet személyes közreműködést nem vállaló természetes személy tagja.
 9. § * (1) Az iskolaszövetkezet felügyelő bizottságának egy-egy tagja az iskolaszövetkezet alapításában részt vevő, a 8. § (1) bekezdésében meghatározott intézmény, továbbá az intézmény fenntartója által delegált személy.
 (2) Az iskolaszövetkezet alapszabályának érvényességéhez a 8. § (1) bekezdésében meghatározott intézmény fenntartójának jóváhagyása szükséges. Az iskolaszövetkezet alapszabályának jóváhagyása abban az esetben tagadható meg, ha jogszabályba ütközik vagy ellentétes az intézmény szervezeti és működési szabályzatában, illetve más belső szabályzatában foglaltakkal, továbbá, ha az iskolaszövetkezet tevékenysége veszélyezteti az intézmény működését.
 10. § * (1) Az iskolaszövetkezet közgyűlésére meg kell hívni a korlátozottan cselekvőképes kiskorú tag törvényes képviselőjét. A törvényes képviselő távolmaradása a közgyűlés határozatképességét nem érinti.
 a) * az iskolaszövetkezet nevelési-oktatási intézmény, illetve a szakképző intézmény tagjában működő iskolai szülői szervezet (közösség) és diákönkormányzat képviselője,
 10/A. § * (1) Az iskolaszövetkezet és a tagja közötti gazdasági együttműködést, a személyes közreműködés módját - az alapszabály keretei között - a tagsági megállapodásban kell meghatározni.
 (2) A tagsági megállapodásnak tartalmaznia kell azokat a konkrét feladatokat, amelyek az iskolaszövetkezeti tag személyes közreműködése körébe tartoznak.
 10/B. § * (1) Az iskolaszövetkezet nappali tagozatos tanuló, hallgató tagja személyes közreműködését az iskolaszövetkezet által harmadik személy részére nyújtott szolgáltatás (a továbbiakban: külső szolgáltatás) keretében is teljesítheti.
 (2) A külső szolgáltatás nyújtására irányuló jogviszony az iskolaszövetkezet és az iskolaszövetkezet nappali tagozatos tanuló, hallgató tagja közötti külső szolgáltatásra vonatkozó tagsági megállapodás alapján létrejött, olyan sajátos jogviszony, amelynek keretében az iskolaszövetkezet nappali tagozatos tanuló, hallgató tagja teljesíti személyes közreműködését, és amelyre a Ptk. megbízásra vonatkozó, valamint a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) e törvényben meghatározott szabályait kell megfelelően alkalmazni.
 (3) A külső szolgáltatás nyújtása során a külső szolgáltatás fogadója az iskolaszövetkezet nappali tagozatos tanuló, hallgató tagját közvetlenül utasíthatja. Az utasításadási jog kiterjed különösen a feladatteljesítés módjának, idejének és ütemezésének meghatározására.
 (4) Az iskolaszövetkezet nappali tagozatos tanuló, hallgató tagja részére, ha a feladatteljesítés tartama a napi hat órát meghaladja, napi húsz, ha a napi kilenc órát meghaladja, további napi huszonöt perc munkaközi szünetet kell biztosítani. Az iskolaszövetkezet nappali tagozatos tanuló, hallgató tagja részére, ha két egymást követő napon végzi feladatát, a napi munka befejezése és a következő napi munka megkezdése között legalább tizenegy óra pihenőidőt kell biztosítani.
 (5) Az Mt. szabadságra vonatkozó rendelkezéseit az iskolaszövetkezet személyes közreműködést teljesítő, nappali tagozatos tanulói vagy hallgatói jogviszonyban nem álló tagja esetében kell alkalmazni, azzal az eltéréssel, hogy munkában töltött időnek a külső szolgáltatás keretében végzett feladatteljesítés időtartama minősül, amelynek keretében minden tizenhárom feladatteljesítéssel töltött nap után egy nap szabadság jár.
 (6) A külső szolgáltatás fogadójánál történő feladatteljesítés tartamára járó, az egyes feladatokhoz kapcsolódó díj nem lehet alacsonyabb, mint az Mt. 153. §-ában foglalt felhatalmazás alapján kiadott jogszabályban meghatározott minimális összeg.
 (7) A (2) bekezdés szerinti megállapodásnak tartalmaznia kell
 c) az iskolaszövetkezet és a tag kapcsolattartásának módját a feladatteljesítéssel nem járó időtartamra.
 (8) A személyes közreműködés külső szolgáltatás keretében történő teljesítése megkezdésének feltétele, hogy az iskolaszövetkezet és a tag írásban megállapodjanak
 (9) A külső szolgáltatás teljesítésében részt vevő tag károkozása vagy személyiségi jog megsértése esetén az iskolaszövetkezet és a külső szolgáltatás fogadójának megállapodása alapján az alkalmazott károkozásáért való felelősség polgári jogi szabályait kell alkalmazni, azzal, hogy a harmadik személynek okozott kárért vagy személyiségi jogsértésért az iskolaszövetkezet és a külső szolgáltatás fogadója egyetemlegesen felelnek.
 (10) A külső szolgáltatás fogadója részére történő feladatteljesítés során a külső szolgáltatás teljesítésében részt vevő tagnak okozott kárért vagy személyiségi jogai megsértéséért az iskolaszövetkezet és a szolgáltatás fogadója egyetemlegesen felel.
 10/C. § * A szolgáltatás fogadója együttműködik az iskolaszövetkezettel, így különösen biztosítja az iskolaszövetkezet képviselőjének a feladatteljesítés helyére történő belépést, tájékoztatja az iskolaszövetkezetet a feladatteljesítéssel kapcsolatos lényeges körülményekről.
 11. § * (1) * Ha az iskolaszövetkezet tagja a tizennyolcadik életévét még nem töltötte be, az iskolaszövetkezet üzletszerű gazdasági tevékenységében személyes közreműködésére - ideértve a munkaviszony, illetve a polgári jogi jogviszony keretében történő munkavégzés esetét is -, az Mt.-ben foglalt, a fiatal munkavállalók munkajogi védelmére vonatkozó rendelkezések figyelembevételével kerülhet sor.
 (2) * Ha az iskolaszövetkezet üzletszerű gazdasági tevékenységében személyes közreműködésre munkaviszony, illetve polgári jogi jogviszony létrehozása nélkül kerül sor, az iskolaszövetkezet tizenhatodik életévét be nem töltött tagja csak olyan tevékenységet láthat el, amelyet a vele jogviszonyban álló nevelési-oktatási intézmény pedagógiai programja, illetve a szakképző intézmény szakmai programja alapján a tanítási órák keretében is ellát, vagy amely kapcsolódik a nevelési-oktatási intézmény létesítményeinek rendeltetésszerű működésével összefüggő, a tanulói jogviszonyból származó kötelezettségeinek teljesítéséhez.
 12. § * (1) * A nevelési-oktatási intézmény, a szakképző intézmény, illetve a felsőoktatási intézmény azt a vagyonát viheti be az iskolaszövetkezetbe, illetve azt a vagyonát bocsáthatja az iskolaszövetkezet rendelkezésére, amellyel az alapító okiratának megfelelően vállalkozhat, feltéve, hogy ez nem veszélyezteti az alapító okiratában meghatározott alaptevékenységét és ebből fakadó kötelezettségeinek teljesítését.
 (2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően, ha a nevelési-oktatási intézmény a szakképzési hozzájárulás teljesítése keretében fejlesztési támogatást kap, az ebből származó vagyon - külön megállapodás keretében - az iskolaszövetkezet rendelkezésére bocsátható, feltéve, hogy az iskolaszövetkezet alapszabálya szerint részt vesz a gyakorlati képzés feladatainak az ellátásában, és ezt a célt a fejlesztési támogatás nyújtásával kapcsolatos megállapodásban rögzítik.
 (3) * A nevelési-oktatási intézmény, a szakképző intézmény, illetve a felsőoktatási intézmény által az iskolaszövetkezet rendelkezésére bocsátott vagyon nem minősíthető az iskolaszövetkezet fel nem osztható vagyonává.
 (4) * Ha az iskolaszövetkezet jogutód nélkül megszűnik, az a vagyon, amelyet a nevelési-oktatási intézmény, a szakképző intézmény, illetve a felsőoktatási intézmény az (1) és (2) bekezdés alapján bocsátott az iskolaszövetkezet rendelkezésére, a nevelési-oktatási intézményt, illetve a felsőoktatási intézményt illeti meg.
 13. § * (1) Az iskolaszövetkezeti tagsági jogviszony is megszűnik a tanulói vagy a hallgatói jogviszony megszűnésével.
 (4) * Az iskolaszövetkezet megszűnik, ha a nevelési-oktatási intézmény, illetve felsőoktatási intézmény megszűnésével vagy kilépésével az iskolaszövetkezetnek nem marad a 8. § (1) bekezdése szerinti tagja, és a megszűnéstől vagy kilépéstől számított hat hónapon belül nem lép be tagként másik, a 8. § (1) bekezdése szerinti intézmény.
 13/A. § * (1) Az iskolaszövetkezet által nyújtott szolgáltatásokért szolgáltatási díjat kell fizetni.
 (2) Az iskolaszövetkezet az éves nettó árbevételének legalább 85%-át a tagok között személyes közreműködésük arányában osztja fel.
 13/B. § * (1) Az iskolaszövetkezet az adózott eredményének (nyereségének) legalább 10%-át oktatási, képzési célt szolgáló közösségi alapba köteles helyezni. Az iskolaszövetkezet oktatási, képzési célt szolgáló közösségi alapja fel nem osztható szövetkezeti vagyonnak minősül.
 (2) Az oktatási, képzési célt szolgáló közösségi alap felhasználása célhoz kötött, a szövetkezet tagjainak oktatását, képzését, továbbképzését fedezi.
 (3) Az iskolaszövetkezet jogutód nélküli megszűnése esetén - a hitelezőkkel való elszámolást követően - az oktatási, képzési célt szolgáló közösségi alapot az alapszabály rendelkezése szerinti iskolaszövetkezet vagy iskolaszövetkezeti szövetség részére kell átadni.
 (4) Az oktatási, képzési célt szolgáló közösségi alap terhére nyújtott szolgáltatás a nyereségből való részesedésként és a tagsági jogviszony megszűnéséhez kapcsolódó elszámolás során nem vehető figyelembe.
 3. Szociális szövetkezet *
 14. § * (1) A szociális szövetkezet célja a hátrányos helyzetben lévő tagjai számára munkafeltételek teremtése, valamint szociális helyzetük javításának egyéb módon történő elősegítése.
 (2) * A szociális szövetkezetnek a nevében viselnie kell a fő tevékenységére utaló megjelölést, valamint a „szociális szövetkezet” megnevezést.
 15. § * (1) * A szociális szövetkezetnek a természetes személy tagjain kívül legalább egy helyi önkormányzat vagy nemzetiségi önkormányzat, illetve ezek jogi személyiségű társulása (a továbbiakban együtt: önkormányzat), vagy jogszabályban meghatározott karitatív tevékenységet ellátó közhasznú jogállású szervezet tagjának kell lennie.
 (2) Szociális szövetkezetnek - az önkormányzat, továbbá karitatív tevékenységet ellátó közhasznú jogállású szervezet tag kivételével - nem lehet személyes közreműködést nem vállaló tagja.
 16. § * (1) A szociális szövetkezet karitatív tevékenységet ellátó közhasznú jogállású szervezet tagjának tagsági jogviszonya megszűnik, ha e tag közhasznú jogállása megszűnik.
 18. § * (1) A szociális szövetkezetek esetében a személyes közreműködés sajátos formája a közös termelésben való, a tagsági jogviszonyon alapuló közvetlen közreműködés (a továbbiakban: tagi munkavégzés).
 (2a) * A szociális szövetkezet tagja tagi munkavégzés keretében más munkáltatónál nem végezhet munkát.
 (3) * Tagi munkavégzésre irányuló jogviszonyt az létesíthet és tarthat fenn
 a) akit az állami foglalkoztatási szerv a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló törvény szerint legalább három hónapja nyilvántart, vagy
 b) aki legalább három hónapja közfoglalkoztatási jogviszonyban áll.
 19. § * (1) * A szociális szövetkezet a tagi munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló tagjával a tagsági jogviszony fennállása alatt munkavégzésre irányuló további jogviszonyt nem létesíthet. Ha a szociális szövetkezet tagi munkavégzési jogviszonyban lévő tagja a tagsági jogviszonya fennállása alatt más foglalkoztatóval munkavégzésre irányuló jogviszonyt létesít vagy tart fenn, e jogviszony tartama alatt a szociális szövetkezettel fennálló tagi munkavégzési jogviszonya szünetel.
 20. § * (1) Tagi munkavégzés esetén a tagnyilvántartásnak tartalmaznia kell a tagi munkavégzési jogviszony keletkezésének, megszűnésének időpontját, szüneteltetésének kezdő és végső időpontját is.
 21. § * (1) A szociális szövetkezet alapszabálya a tagi munkavégzési jogviszonyban állók számára előírhatja, hogy a tag alapításkor, illetve belépéskor vagyoni hozzájárulást nem köteles szolgáltatni, hanem azt a tagsági jogviszonya keletkezésétől számított egy éven belül - az alapszabályban meghatározott időpontban és módon - köteles a szövetkezet részére rendelkezésre bocsátani. A nem pénzbeli hozzájárulás esetében ez a rendelkezés akkor alkalmazható, ha az alapszabály értelmében a tag a nem pénzbeli hozzájárulást a szövetkezetben végzett munkavégzése során megtermelt és a tulajdonába kerülő javak szövetkezet részére történő átadásával teljesíti.
 3/A. * Start szociális szövetkezet
 21/A. § * (1) A start szociális szövetkezet olyan szociális szövetkezet, amelynek alapítása és működése - a szociális szövetkezetre vonatkozó előírásokon felül - megfelel az ezen alcímben foglalt előírásoknak is.
 (2) A start szociális szövetkezetnek a nevében - a fő tevékenységére utaló megjelölés mellett - a „start szociális szövetkezet” megnevezést kell viselnie.
 21/B. § * (1) A start szociális szövetkezet
 a) alapításában és működésében részt kell vennie a közfoglalkoztatásra vonatkozó jogszabályok szerint közfoglalkoztatónak minősülő önkormányzatnak, és
 b) alapítói között lennie kell olyan személynek, aki az önkormányzattal közfoglalkoztatási jogviszonyban áll, vagy a tagsági jogviszonya keletkezését megelőző egy éven belül közfoglalkoztatási jogviszonyban állt (a továbbiakban együtt: közfoglalkoztatott).
 (2) A start szociális szövetkezet működése során biztosítani kell, hogy a szövetkezetnek legyen közfoglalkoztatott tagja, ennek hiányában olyan tagja, aki a tagsági jogviszony keletkezésekor a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló törvény szerinti álláskeresőnek minősül, azzal, hogy ezen személy tagsági jogviszonyának megszűnése és az e bekezdés szerinti feltételeknek megfelelő új tag tagsági jogviszonyának keletkezése közötti időtartam nem lehet hosszabb három hónapnál.
 4. Agrárgazdasági szövetkezet *
 22. § * (1) Az agrárgazdasági szövetkezet a mező- vagy erdőgazdasági, valamint élelmiszeripari ágazatban fő- és kiegészítő tevékenységet folytató szövetkezet, amely fő tevékenységként
 a) tagjai tevékenységét előmozdító jelleggel tagjai számára - azok elsődleges agrárgazdasági termeléséhez, termékeinek piacra juttatásához - szolgáltatásokat nyújt, vagy tevékenységet folytat, amelynek során
 (2) Az agrárgazdasági szövetkezetnek a nevében - az elsődleges tevékenységének megfelelően - a „mezőgazdasági”, az „erdőgazdasági”, illetve az „élelmiszeripari” kifejezést fel kell tüntetnie.
 23. § * (1) A 22. § (1) bekezdés b) pontja szerinti agrárgazdasági szövetkezet személyes közreműködést nem vállaló tagjai számának megállapításakor a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvény szerint öregségi nyugdíjasnak minősülő tagokat figyelmen kívül kell hagyni.
 24. § * (1) Az agrárgazdasági szövetkezet súlyos érdeksérelmének kell tekinteni, ha a tagnak a kizárása iránti kereset megindítására okot adó tevékenysége vagy mulasztása az Európai Unió vagy a költségvetés által finanszírozott támogatásnak az agrárgazdasági szövetkezet általi igénybevételét hiúsítja meg vagy az igénybe vételét veszélyezteti.
 5. * Közérdekű nyugdíjas szövetkezet
 25. § * A közérdekű nyugdíjas szövetkezet (a továbbiakban: nyugdíjas szövetkezet) célja, hogy a még aktív időskorúak számára foglalkoztatást, munkaerőpiaci reaktivizálást biztosítson, a tagok gazdasági és szociális helyzetét előmozdítsa. A nyugdíjas szövetkezet célja továbbá, hogy a következő generációk számára a tagoknál felhalmozódott tudás, szakmai- és élettapasztalat átadásra kerüljön. A nyugdíjas szövetkezet a céljainak megvalósításával közérdeket is szolgál.
 26. § * (1) A nyugdíjas szövetkezetnek csak természetes személy tagja lehet.
 (2) * A nyugdíjas szövetkezet tagjainak legalább kilencven százaléka olyan természetes személy, aki öregségi nyugdíjban vagy átmeneti bányászjáradékban részesül.
 27. § * A tagfelvételi kérelemben a tagságra jelentkező személynek nyilatkoznia kell arról, hogy
 b) * öregségi nyugdíjban vagy átmeneti bányászjáradékban részesül-e,
 28. § * A nyugdíjas szövetkezet tagja a személyes közreműködés konkrét tartalmára, módjára és ellentételezésére tagsági megállapodást köt a nyugdíjas szövetkezettel. A nyugdíjas szövetkezet tagját megillető ellentételezés arányos kell, hogy legyen a természetes személy tag személyes közreműködésének mértékével.
 29. § * (1) * A nyugdíjas szövetkezet öregségi nyugdíjban vagy átmeneti bányászjáradékban részesülő tagja személyes közreműködését a nyugdíjas szövetkezet által harmadik személy részére nyújtott szolgáltatás (a továbbiakban: külső szolgáltatás) keretében is teljesítheti.
 (2) * A külső szolgáltatás nyújtására irányuló jogviszony a nyugdíjas szövetkezet és öregségi nyugdíjban vagy átmeneti bányászjáradékban részesülő tagja közötti külső szolgáltatásra vonatkozó tagsági megállapodás alapján létrejött, olyan sajátos jogviszony, amelynek keretében a nyugdíjas szövetkezet öregségi nyugdíjban vagy átmeneti bányászjáradékban részesülő tagja teljesíti személyes közreműködését, és amelyre a Ptk. megbízásra vonatkozó, valamint az Mt. e törvényben meghatározott szabályait kell megfelelően alkalmazni.
 (3) * A külső szolgáltatás nyújtása során a külső szolgáltatás fogadója a nyugdíjas szövetkezet öregségi nyugdíjban vagy átmeneti bányászjáradékban részesülő tagját közvetlenül utasíthatja. Az utasításadási jog kiterjed különösen a feladatteljesítés módjának, idejének és ütemezésének meghatározására.
 (4) * A nyugdíjas szövetkezet öregségi nyugdíjban vagy átmeneti bányászjáradékban részesülő tagja részére, ha a feladatteljesítés tartama a napi hat órát meghaladja, napi húsz, ha a napi kilenc órát meghaladja, további napi huszonöt perc munkaközi szünetet kell biztosítani. A nyugdíjas szövetkezet öregségi nyugdíjban vagy átmeneti bányászjáradékban részesülő tagja részére, ha két egymást követő napon végzi feladatát, a napi munka befejezése és a következő napi munka megkezdése között legalább tizenegy óra pihenőidőt kell biztosítani.
 30. § * A szolgáltatás fogadója együttműködik a nyugdíjas szövetkezettel, így különösen biztosítja a nyugdíjas szövetkezet képviselőjének a feladatteljesítés helyére történő belépést, tájékoztatja a nyugdíjas szövetkezetet a feladatteljesítéssel kapcsolatos lényeges körülményekről.
 31. § * A nyugdíjas szövetkezet tagja alapításkor vagy belépéskor vagyoni hozzájárulást köteles vállalni. A vagyoni hozzájárulás teljesítésének módjára, idejére és mértékére vonatkozó rendelkezéseket az alapszabály tartalmazza.
 32. § * (1) A nyugdíjas szövetkezet eredményes gazdálkodás esetén a Ptk. 3:334. §-a alapján közösségi alapot képez, amire a Ptk. rendelkezéseit az e §-ban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni. A közösségi alapot a nyugdíjas szövetkezet tagjának vagy vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozójának a szociális, egészségügyi, oktatási, kulturális jellegű szükségleteinek a kielégítésére kell felhasználni.
 33. § * (1) Az állam a nyugdíjas szövetkezet tevékenységéhez szükséges és arányos mértékben támogatást nyújthat.
 (2) A nyugdíjas szövetkezet által nyújtott szolgáltatásokért szolgáltatási díjat kell fizetni.
 34. § * A nyugdíjas szövetkezetnek a nevében viselnie kell a „közérdekű nyugdíjas szövetkezet” megnevezést.
 35-41. § *
 IV-X. Fejezet *
 42-106. § *
 107. § (1) Ez a törvény - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - a kihirdetését követő hatodik hónap első napján lép hatályba. Rendelkezéseit a hatálybalépését követően alapított szövetkezetekre, valamint a hatálybalépésekor már működő és a 106. § (1) bekezdésének megfelelően alapszabályukat módosító szövetkezetekre kell alkalmazni.
 (3) * Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az iskolaszövetkezet és a nyugdíjas szövetkezet által nyújtott szolgáltatásokért fizetendő minimális szolgáltatási díjat rendeletben állapítsa meg.
 108. § * E törvénynek az egyes törvényeknek az új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításáról szóló 2013. évi CCLII. törvénnyel (a továbbiakban: Ptk.htv.) megállapított rendelkezéseinek a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről szóló 2013. évi CLXXVII. törvényben (a továbbiakban: Ptké.) foglaltak szerint kell megfelelni azzal, hogy a Ptk.htv.-vel megállapított 15. § (3) bekezdésében foglalt korlátozást a Ptk. hatálybalépésekor a cégjegyzékbe bejegyzett, vagy a Ptké. szerint bejegyzés alatt álló szociális szövetkezet esetében nem kell alkalmazni, azonban a Ptk. rendelkezéseivel összhangban álló továbbműködés időpontját követően e szociális szövetkezet tagsága nem változtatható meg úgy, hogy a tagok számának aránya a 15. § (3) bekezdésében foglaltaktól - a változást megelőző állapothoz képest - nagyobb arányban térjen el.
 108/A. § * (1) Az egyes iskolaszövetkezetekkel összefüggő törvények módosításáról szóló 2016. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Módtv.) hatálybalépésekor a cégjegyzékbe bejegyzett vagy bejegyzés alatt álló iskolaszövetkezet és ezen iskolaszövetkezet nappali tagozatos tanuló, hallgató tagja, aki a személyes közreműködését harmadik személy részére nyújtott szolgáltatás keretében teljesítette, a fennálló tagsági megállapodást a Módtv. rendelkezéseinek megfelelően 2016. december 31-ig módosítja.
 (2) A 10/B. § (2) bekezdésében foglalt megállapodás megkötésével egyidejűleg a Módtv. hatálybalépését megelőző napon hatályos Mt. 223. §-ában szabályozott munkaviszony megszűnik.
 (3) Amennyiben a felek az (1) bekezdésben meghatározott időpontig a tagsági megállapodást az (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelően nem módosítják, a tagsági megállapodás, valamint a tagsági megállapodás keretében létrejött munkaviszony 2017. január 1-jén a törvény erejénél fogva megszűnik.
 (4) A munkaviszony megszűnése esetén az Mt. 80-81. §-a megfelelően alkalmazandó.
 (5) Az (1) bekezdés szerinti iskolaszövetkezet alapszabályának az (1) bekezdésben foglaltakhoz szükséges, valamint a Módtv.-vel módosított egyéb rendelkezéseknek való megfeleléshez szükséges módosítását 2016. december 31-ig köteles elvégezni. Az (1) bekezdés szerinti iskolaszövetkezetnek a Módtv.-vel módosított rendelkezéseknek az alapszabály-módosítás időpontjától, ennek hiányában 2017. január 1-jétől kell megfelelnie.
 108/B. § * (1) Az egyes foglalkoztatási tárgyú törvények módosításáról szóló 2016. évi CXLV. törvény (a továbbiakban: Módtv1.) hatálybalépését megelőző napig a cégjegyzékbe bejegyzett foglalkoztatási szövetkezet a Módtv1. hatálybalépésétől szociális szövetkezetként folytatja tevékenységét.
 (2) A Módtv1. hatálybalépését megelőző napig a cégjegyzékbe bejegyzett foglalkoztatási szövetkezet és a tagja között, ebben az időpontban fennálló, munkaerő-kölcsönzés céljából létesített munkaviszony a Módtv1. hatálybalépése napján megszűnik. Ha a foglalkoztatási szövetkezet és a kölcsönbevevő megállapodása alapján a tag munkavégzése a kölcsönbevevőnél ezen időpontnál későbbi időpontban fejeződik be, a munkaviszony megszűnésének napja a munkaerő-kölcsönzés alapján történő munkavégzés utolsó napja.
 (3) Az (1) bekezdés szerinti szövetkezet, továbbá a Módtv1. hatálybalépésének időpontjában a cégjegyzékbe bejegyzett, vagy a bejegyzés alatt álló szociális szövetkezet e törvénynek a Módtv1.-gyel megállapított rendelkezéseinek 2018. január 1-jéig köteles megfelelni, és az ahhoz szükséges alapszabály-módosítást elvégezni.
 (4) * E törvénynek az egyes törvényeknek a közérdekű nyugdíjas szövetkezetek létrehozásával összefüggő módosításáról szóló 2017. évi LXXXIX. törvény 11. §-ával megállapított 8. § (4) bekezdésében foglaltaknak az iskolaszövetkezetek 2017. november 1-ig kötelesek eleget tenni.
 108/C. § * (1) A Magyarország 2020. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2019. évi LXVI. törvény hatálybalépésekor a cégjegyzékbe bejegyzett vagy bejegyzés alatt álló, a 21/B. §-ban foglaltaknak megfelelő szociális szövetkezetnek a 21/A. § (2) bekezdése szerinti rendelkezésnek legkésőbb 2019. december 31-étől kell megfelelnie.
 (2) Az (1) bekezdésben foglaltakhoz szükséges alapszabály-módosítás alapján a változásbejegyzési kérelmet a cégbírósághoz illeték és közzétételi költségtérítés megfizetése nélkül lehet benyújtani, feltéve, hogy az alapszabály-módosítás kizárólag az (1) bekezdésben előírtaknak való megfeleléshez szükséges módosításokat tartalmazza. Ha a szociális szövetkezet egyéb cégadatot érintő változást is bejelent, abban az esetben is csak az e cégadat módosítására vonatkozóan egyébként fizetendő illetéket és közzétételi költségtérítést kell fizetni.
 109. § * (1) E törvény 13/A. §-a és a 33. § (2) bekezdése a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
 (2) A 13/A. § és a 33. § (2) bekezdése tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
 110-113. § *
 Kihirdetve: 2006. I. 4.
 Módosította: 2011. évi CCI. törvény 291. §.
 Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 181. § (1). Hatályos: 2014. III. 15-től.
 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 181. § (1). Hatályos: 2014. III. 15-től.
 Megállapította: 2019. évi CXII. törvény 52. §. Hatályos: 2020. I. 1-től.
 Módosította: 2019. évi CXII. törvény 53. § 1.
 Módosította: 2019. évi CXII. törvény 53. § 2.
 Hatályon kívül helyezte: 2019. évi CXII. törvény 54. § 1. Hatálytalan: 2020. I. 1-től.
 Megállapította: 2016. évi XXVII. törvény 1. § (1). Hatályos: 2016. IV. 22-től.
 Beiktatta: 2016. évi CLXII. törvény 1. § (1). Hatályos: 2017. I. 1-től.
 Megállapította: 2016. évi XLIX. törvény 1. §. Hatályos: 2016. IX. 1-től.
 Beiktatta: 2016. évi XXVII. törvény 1. § (2). Módosította: 2019. évi CXII. törvény 53. § 3.
 Beiktatta: 2016. évi XXVII. törvény 1. § (2). Hatályos: 2016. IV. 22-től.
 Megállapította: 2016. évi XLIX. törvény 2. §. Módosította: 2019. évi CXII. törvény 53. § 4.
 Megállapította: 2016. évi XLIX. törvény 2. §. Módosította: 2019. évi CXII. törvény 53. § 5.
 Megállapította: 2016. évi CLXII. törvény 1. § (2). Hatályos: 2017. I. 1-től.
 Módosította: 2017. évi LXXXIX. törvény 11. §, 2019. évi CXII. törvény 53. § 6.
 Megállapította: 2016. évi CLXII. törvény 1. § (3). Hatályos: 2017. I. 1-től.
 Megállapította: 2016. évi XLIX. törvény 3. §. Hatályos: 2016. IX. 1-től.
 Módosította: 2019. évi CXII. törvény 53. § 7.
 Beiktatta: 2016. évi XLIX. törvény 4. §. Hatályos: 2016. IX. 1-től.
 Megállapította: 2016. évi CLXII. törvény 1. § (4). Hatályos: 2017. I. 1-től.
 Megállapította: 2016. évi XLIX. törvény 5. §. Hatályos: 2016. IX. 1-től.
 Módosította: 2019. évi CXII. törvény 53. § 8.
 Hatályon kívül helyezte: 2019. évi CXII. törvény 54. § 2. Hatálytalan: 2020. I. 1-től.
 Módosította: 2019. évi CXII. törvény 53. § 9.
 Módosította: 2019. évi CXII. törvény 53. § 10.
 Módosította: 2019. évi CXII. törvény 53. § 11.
 Megállapította: 2016. évi XLIX. törvény 6. §. Hatályos: 2016. IX. 1-től.
 Megállapította: 2016. évi XLIX. törvény 7. §. Hatályos: 2016. IX. 1-től.
 Beiktatta: 2016. évi XLIX. törvény 8. §. Hatályos: 2016. IX. 1-től.
 Megállapította: 2016. évi CXLV. törvény 34. § (1). Hatályos: 2017. I. 1-től.
 Megállapította: 2016. évi CXLV. törvény 34. § (2). Hatályos: 2017. I. 1-től.
 Megállapította: 2016. évi CXLV. törvény 35. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
 Hatályon kívül helyezte: 2016. évi CXLV. törvény 39. §. Hatálytalan: 2017. I. 1-től.
 Beiktatta: 2016. évi CXLV. törvény 36. § (1). Hatályos: 2017. I. 1-től.
 Megállapította: 2016. évi CXLV. törvény 36. § (2). Hatályos: 2017. I. 1-től.
 Megállapította: 2016. évi CXLV. törvény 37. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
 A fejezetcímet hatályon kívül helyezte: 2013. évi CCLII. törvény 181. § (4) a).
 Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 181. § (2). Hatályos: 2014. III. 15-től. A korábbi alcímet hatályon kívül helyezte: 2013. évi CCLII. törvény 181. § (4) b). Hatálytalan: 2014. III. 15-től.
 Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 181. § (2). Hatályos: 2014. III. 15-től.
 Beiktatta: 2019. évi LXVI. törvény 54. §. Hatályos: 2019. VII. 10-től.
 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 181. § (2). Hatályos: 2014. III. 15-től.
 Beiktatta: 2017. évi LXXXIX. törvény 10. § (1). Hatályos: 2017. VII. 1-től.
 Megállapította: 2017. évi LXXXIX. törvény 10. § (1). Hatályos: 2017. VII. 1-től.
 Megállapította: 2017. évi CXLVI. törvény 8. § (1). Hatályos: 2017. XI. 28-tól.
 Megállapította: 2017. évi CXLVI. törvény 8. § (2). Hatályos: 2017. XI. 28-tól.
 Megállapította: 2017. évi CXLVI. törvény 8. § (3). Hatályos: 2017. XI. 28-tól.
 Megállapította: 2017. évi CXXII. törvény 3. § (1). Hatályos: 2017. X. 13-tól.
 Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CCLII. törvény 181. § (4) c). Hatálytalan: 2014. III. 15-től.
 Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CCLII. törvény 181. § (4) d). Hatálytalan: 2014. III. 15-től.
 Megállapította: 2017. évi CXXII. törvény 3. § (2). Hatályos: 2017. X. 13-tól.
 Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CCLII. törvény 181. § (4) e). Hatálytalan: 2014. III. 15-től.
 Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 181. § (3). Hatályos: 2014. III. 15-től.
 Beiktatta: 2016. évi XLIX. törvény 9. §. Hatályos: 2016. IX. 1-től.
 Beiktatta: 2016. évi CXLV. törvény 38. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
 Beiktatta: 2017. évi LXXXIX. törvény 10. § (2). Hatályos: 2017. VII. 1-től.
 Beiktatta: 2019. évi LXVI. törvény 55. §. Hatályos: 2019. VII. 10-től.
 Megállapította: 2017. évi CXXII. törvény 3. § (3). Hatályos: 2017. X. 13-tól.
 A korábbi alcímekkel együtt hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 3. § (2) 8. Hatálytalan: 2007. VII. 2-től.


type: wikipedia

text:
Europamästerskapet i fotboll 1972
 Slutturneringen spelades i Belgien som tilldelats arrangörskapet efter en överraskande vinst mot Italien som 1970 tagit sig till VM-final. Belgien kunde dock inte rå på Västtyskland i semifinalen.
 Västtysklands stjärnspäckade storlag vann turneringen genom att i finalen besegra Sovjetunionen med 3–0. Laget innehöll stjärnor som Franz Beckenbauer, Günter Netzer och längst fram i anfallet Gerd Müller. På sin väg fram till finalen tog man bland annat en historisk seger mot England på Wembley vilket var Tysklands första seger på den engelska nationalarenan. Det gjordes 10 mål i turneringen (2,5 per match).
 Kvalspel
 Slutspel
 Slutspelsträd
 Semifinaler
 Match om tredjeplats
 Final
 Skytteliga
 4 mål
 Gerd Müller, Västtyskland
 Referenser
 Externa länkar
 1972 i Belgien
 1972
 Internationella fotbollstävlingar i Belgien
 Fotbollsåret 1972
 Sportevenemang i Bryssel
 Sportevenemang i Antwerpen
 Liège
 Antwerpen under 1900-talet
 Bryssel under 1900-talet


text:
 Događaji
 12. siječnja – Godine 1967. započeti građanski rat za autonomiju Bijafre od Nigerije završio je pobjedom nigerijskih trupa i kapitulacijom generala Philipa Effionga.
 1. veljače – prvo izdanje Smiba
 13. veljače – Švicarski pisac popularne fantastike Erich von Däniken osuđen je zbog prijevara na tri i pol godine zatvora.
 5. ožujka – Pohranom posljednjih ratifikacijskih povelja u Moskvi, New Yorku i Londonu stupio je na snagu sporazum o zabrani uporabe atomskog oružja.
 27. srpnja – S Jave se proširila epidemija kolere u veći dio Azije.
 4. rujna – U Čileu je marksist Salvador Allende Gossens dobio predsjedničke izbore.
 ? listopada - U koprivničkoj Podravci krenula proizvodnja Čokolina a uskoro i inih okusa dječje hrane pod zaštitnim znakom medvjedića Lina.
 7. listopada – Novi predsjednik Bolivije postao je lijevo orijentiran general Juan Torres Gonzales.
 9. listopada – U Kambodži je predsjednik parlamenta In Tam objavio ukidanje monarhije.
 16. listopada – U Kanadi je, nakon otmica i pokušaja ubojstava separističke organizacije pokrajine Quebeck FLQ, uvedeno opsadno stanje.
 13. studenog – U istočnom Pakistanu ciklon brzine 190 km/h izazvao je plimni val koji je odnio 300.000 ljudskih života. Više od tri milijuna stanovnika izgubilo je imovinu.
 16. studenog – Sirijski predsjednik Nuraddin al Atasi svrgnut je pučem. Naslijedio ga je Ahmed Chartiv, a najmoćniji je čovjek bio premijer Hafez al-Asad, koji je 1991. godine na referendumu izabran za predsjednika s 99,2 posto glasova.
 27. studenog – Drugog dana svog putovanja po zemljama Azije i Oceanije papa Pavao VI. umalo je stradao u atentatu u Manili. U svećenika prerušeni kolumbijski slikar pokušao je nožem ubiti vrhovnog crkvenog poglavara. Očito duševno bolesni čovjek stavljen je pod psihijatrijski nadzor.
 14. prosinca – U Poljskoj je, prilikom demonstracija protiv povećanja cijena u Gdanjsku i drugim gradovima, u sukobima s policijom poginulo 20 osoba.
 18. prosinca – Treća runda konzultacija o pitanju ograničenja naoružanja SALT II. nije dala nikakav pozitivan rezultat.
 20. prosinca – Poljski šef KP Wladislaw Gomulka odstupio je s dužnosti nakon krvavih nemira. Usljedile su daljnje promjene u partijskom i državnom vrhu.
 Glazba
 1. travnja – John Lennon se u londonskoj bolnici Arthura Janova lijeći od ovisnosti o heroinu te 1. travnja u tisku objavljuje šalu da su on i Yoko Ono u bolnici kako bi promijenili spol. Kasnije je Lennon izjavio kako je otišao Janovu jer je imao kompleks nedostatka oca, a to se prije očitovalo njegovim obožavanjem Maharishija i Elvisa Presleya.
 25. svibnja – Peter Green napušta sastav Fleetwood Mac (osnovan 1967.), kako bi se pridružio vjerskom redu, nakon što je sav svoj novac donirao u dobrotvorne svrhe.
 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 14. siječnja – Edin Mujčin, bivši bosanskohercegovači nogometaš
 17. siječnja – Jeremy Roenick, igrač hokeja na ledu (NHL)
 21. siječnja – Alen Bokšić, hrvatski nogometaš
 24. siječnja – Edita Majić, časna sestra karmelićanka, bivša hrvatska kazališna i filmska glumica
 17. veljače – Dominic Purcell, australski glumac
 18. veljače – Mladen Burnać, hrvatski pjevač i kantautor
 3. ožujka – Julie Bowen, američka glumica
 3. ožujka – Dragan Lukić Luky, hrvatski pjevač, tekstopisac i glazbeni producent
 5. ožujka – Aleksandar Vučić, srpski političar, generalni tajnik Srpske radikalne stranke
 18. ožujka – Queen Latifah, američka glumica, pjevačica i rapperica
 22. ožujka – Vlatka Pokos, hrvatska pjevačica i voditeljica
 24. ožujka – Lara Flynn Boyle, američka glumica
 Travanj – lipanj
 24. svibnja – Alan Katić, hrvatski glumac
 29. travnja – Uma Thurman, američka glumica
 30. travnja – Halit Ergenç, turski glumac
 18. svibnja – Tina Fey, američka glumica, komičarka, producentica i spisateljica
 21. svibnja – Željko Jozić, hrvatski jezikoslovac
 2. lipnja – B-Real, američki reper
 11. lipnja – Venja Drkin, rusko-ukrajinski pjevač († 1999.)
 13. lipnja – Mila Elegović, hrvatska glumica
 14. lipnja – Ivica Kirin, hrvatski političar
 15. lipnja – Leah Remini, američka glumica
 26. lipnja – Chris O'Donnell, američki glumac
 Srpanj – rujan
 1. srpnja – Tajči, hrvatska pjevačica
 11. srpnja – Justin Chambers, američki glumac
 15. srpnja – Dražen Čuček, hrvatski glumac
 15. srpnja – Darko Tepert, hrvatski franjevac
 20. srpnja – Ivana Bakarić, hrvatska glumica
 2. kolovoza – Kevin Smith, američki redatelj, producent i glumac
 4. kolovoza – Ladislav Ilčić, hrvatski političar i violinist
 9. kolovoza – WC, američki reper
 23. kolovoza – River Phoenix, američki filmski glumac († 1993.)
 23. kolovoza – Franjo Rotter, hrvatski književnik i pjesnik († 2002.)
 1. rujna – Ivana Vrdoljak – Vanna, hrvatska pjevačica
 4. rujna – Mr. Marcus, američki pornografski glumac
 16. rujna – Nela Kočiš, hrvatska glumica
 21. rujna – Marko Barlecaj, hrvatski nogometaš
 22. rujna – Emmanuel Petit, francuski nogometaš
 Listopad – prosinac
 2. listopada – Maribel Verdú, španjolska glumica
 8. listopada – Matt Damon, američki glumac
 9. listopada – Annika Sörenstam, švedsko-američka igračica golfa
 10. listopada – Goran Navojec, hrvatski filmski i kazališni glumac
 15. listopada – Pernilla Wiberg, švedska alpska skijašica
 1. studenog – Igor Cvitanović, hrvatski nogometaš
 6. studenog – Ethan Hawke, američki glumac
 10. studenog – Vince Vieluf, američki glumac
 10. studenog – Warren G, američki reper
 13. studenog – Tvrtko Stipić, hrvatski operni pjevač
 4. prosinca – Robert Roklicer, hrvatski književnik
 11. prosinca – Nenad Pralija, hrvatski nogometni vratar
 18. prosinca – DMX, američki reper i glumac
 20. prosinca – Todd Phillips, američki redatelj i producent
 Smrti
 Siječanj – ožujak
 7. siječnja – Svetislav Stančić, hrvatski pijanist, skladatelj i pedagog (* 1895.)
 2. veljače – Bertrand Russell, engleski filozof, matematičar i društveni reformator (* 1872.)
 23. ožujka – Tito Strozzi, hrvatski glumac, redatelj i prevoditelj (* 1892.)
 24. ožujka – Margareta Petrovna Forman, balerina, pedagoginja, koreografkinja i redateljica (* 1896.)
 Travanj – lipanj
 20. travnja – Paul Celan, njemački liričar rumunjskog porijekla (* 1920.)
 9. svibnja – Tošo Dabac, hrvatski slikar (* 1907.)
 21. svibnja – Hinko Nučić, slovenski glumac i redatelj (* 1883.)
 Srpanj – rujan
 2. srpnja – Erich Heckel, njemački slikar i grafičar (* 1883.)
 11. srpnja – Većeslav Holjevac, zagrebački gradonačelnik koji je proširio grad južno od Save (* 1917.)
 27. srpnja – Antonio de Oliveira Salazar, portugalski političar (* 1889.)
 1. kolovoza – Otto Heinrich Warburg, njemački liječnik, nobelovac (* 1883.)
 18. rujna – Jimi Hendrix, američki rock glazbenik (* 1942.)
 25. rujna – Erich Maria Remarque, njemački književnik (* 1898.)
 28. rujna – Gamal abd el Nasser, egipatski časnik i političar (* 1918.)
 28. rujna – John Rodrigo dos Passos, američki književnik (* 1896.)
 Listopad – prosinac
 4. listopada – Janis Joplin, američka rock pjevačica (* 1943.)
 9. studenog – Charles de Gaulle, francuski general i političar (* 1890.)
 Nobelova nagrada za 1970. godinu
 Fizika: Hannes Alfvén i Louis Néel
 Kemija: Luis Federico Leloir
 Fiziologija i medicina: Bernard Katz, Ulf von Euler i Julius Axelrod
 Književnost: Aleksandar Solženjicin
 Mir: Norman Ernest Borlaug
 Ekonomija: Paul Samuelson
 Izvori
 Vanjske poveznice


text:
Манасѐлска река̀ е село в Западна България, община Правец, Софийска област.
 География
 Село Манаселска река се намира в планински район – рида Драгойца в Западния Предбалкан.
 През селото протича едноименната Манаселска река, която е приток на река Малки Искър.
 На около 7 км югоизточно минава автомагистралата „Хемус“. От километър „67“ на магистралата се достига до Манаселска река по отбиващия се път към село Джурово, през село Видраре, на около 8 км след последното.
 Населението на село Манаселска река, наброявало 1019 души при преброяването към 1934 г. и намаляло до 86 към 1985 г., след присъединяването през 1906 г. на 6 махали и колиби наброява 242 души към 1992 г. и плавно намалява до 96 (по текущата демографска статистика за населението) към 2020 г.
 При преброяването на населението към 1 февруари 2011 г., от обща численост 132 лица, за 94 лица е посочена принадлежност към „българска“ етническа група и за 38 – към „ромска“.
 До 4 април 1986 г. Манаселска река е махала. С обнародвания в ДВ, бр. 27 от 4 април 1986 г.
 Указ 970 на Държавния съвет на НРБ от 26 март 1986 г. към нея са присъединени намиращите се в тогавашните община Правец, Софийски окръг колиби Смолевица и махали Буджов дол, Гола могила, Драгоица, Дръндарска и Череша, а дотогавашната махала Манаселска река получава статута на село.
 Редовни събития
 По традиция, на 28 август – Голяма Богородица, в село Манаселска река, в местността „Гумнище“, се провежда оброк .
 Бележки и източници
 Външни препратки
 Топографска карта, мащаб 1:100000 Картен лист: k-34-036 (в югоизточния ъгъл на картния лист, колиби Смолевица и махала Буджов дол)
 Топографска карта, мащаб 1:100000 Картен лист: k-35-025
 Села в Софийска област
 Населени места в община Правец