text:
 |
 52012PC0234
 Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko pielāgo korekcijas koeficientus Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām /* COM/2012/0234 final - 2012/0118 (NLE) */
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 · Priekšlikuma pamatojums un mērķi
 Saskaņā ar Civildienesta noteikumu
 XI pielikuma 4. panta 1. punktu starpposma korekcija algām
 un pensijām atbilstoši Civildienesta noteikumu 65. panta
 2. punktam tiek veikta, pamatojoties uz Eurostat sniegto
 informāciju, ja periodā no jūnija līdz decembrim ir
 būtiski mainījusies dzīves dārdzība, un ņemot
 vērā pirktspējas izmaiņu prognozi tekošā gada
 pārskata perioda laikā.
 Komisija nosūta priekšlikumus Padomei ne
 vēlāk kā aprīļa otrajā pusē.
 · Vispārīgais konteksts
 Saskaņā ar Civildienesta noteikumu
 XI pielikuma 6. panta 1. punktu starpposma korekciju veic
 visām vietām (ieskaitot Briseli), ja Briselē tiek sasniegta vai
 pārsniegta jutīguma robeža. Ja Briselē jutīguma robeža
 netiek sasniegta, koriģē tikai to vietu starpposma korekcijas
 koeficientus, kur jutīguma robeža ir pārsniegta.
 Saskaņā ar Civildienesta noteikumu
 XI pielikuma 7. pantu starpposma korekcijas lielums ir Briseles
 starptautiskais indekss, ko vajadzības gadījumā reizina ar pusi
 no prognozētā specifiskā rādītāja, ja tas ir
 negatīvs.
 Ar specifisko rādītāju mēra
 dalībvalstu centrālajā pārvaldē strādājošo
 valsts civildienesta ierēdņu reālā neto atalgojuma
 izmaiņas, neskaitot inflāciju. Eurostat ir
 aprēķinājis šo rādītāju, pamatojoties uz
 informāciju, ko sniegušas Civildienesta noteikumu XI pielikuma
 1. panta 4. punktā minētās astoņas
 dalībvalstis.
 Ar Briseles starptautisko indeksu mēra
 Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku
 dzīves dārdzības līmeņa izmaiņas Briselē. Eurostat
 ir noteicis šo indeksu, balstoties uz Beļģijas iestāžu sniegto
 informāciju.
 Korekcijas koeficienti ir attiecība starp
 attiecīgo ekonomisko paritāti un Civildienesta noteikumu
 63. pantā noteikto maiņas kursu, ko reizina ar korekcijas
 vērtību, ja korekcijas robeža Briselē netiek sasniegta.
 Atalgojuma pirktspējas paritāte nosaka
 atalgojuma pirktspējas attiecību starp atsauces pilsētu Briseli
 un citām darba vietām. Eurostat ir aprēķinājis
 šo paritāti saskaņā ar dalībvalstu statistikas iestāžu
 datiem.
 Pensiju pirktspējas paritāte nosaka
 pensiju pirktspējas attiecību starp atsauces valsti Beļģiju
 un citām dzīvesvietām. Eurostat ir
 aprēķinājis šo paritāti saskaņā ar
 dalībvalstu statistikas iestāžu datiem.
 · Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā
 Šis priekšlikums papildina priekšlikumu, ko
 iesniedz katru gadu, lai pielāgotu algas un pensijas.
 2. APSPRIEŠANĀS AR
 IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
 REZULTĀTI
 · Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
 Apspriešanās metodes, galvenās
 mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums
 Priekšlikuma elementi ir saskaņoti ar
 personāla pārstāvjiem atbilstīgi spēkā
 esošajām procedūrām.
 Atbilžu kopsavilkums un tas, kā
 tās ņemtas vērā
 Priekšlikumā ņemti vērā to
 personu atzinumi, ar kurām notikusi apspriešanās.
 · Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
 Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija
 vajadzīgs.
 · Ietekmes novērtējums
 –
 Priekšlikumā paredzēts pielāgot
 algas un pensijas saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem.
 –
 Spēkā esošie tiesību akti
 nepieļauj alternatīvu iespēju.
 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
 ASPEKTI
 · Ierosināto pasākumu kopsavilkums
 Saskaņā ar Civildienesta noteikumu
 XI pielikuma 4. pantu ierosinātā pasākuma
 mērķis ir algu un pensiju pielāgošana vietās, kurās ir
 būtiski mainījusies dzīves dārdzība.
 Dzīves dārdzības izmaiņas
 Briselē, ko aprēķina, izmantojot Briseles starptautisko indeksu
 periodam no iepriekšējā gada jūnija līdz decembrim, ir
 1,1 %.
 Dzīves dārdzības
 attīstību atsauces periodā ārpus Beļģijas un
 Luksemburgas mēra ar netiešiem indeksiem, ko aprēķina Eurostat.
 Šos indeksus aprēķina, reizinot Briseles starptautisko indeksu ar
 pirktspējas paritātes izmaiņām.
 Jutīguma robeža būtiskām
 dzīves dārdzības izmaiņām ir procentu likme, kas ir
 7 % divpadsmit mēnešu periodam (3,5 % sešu mēnešu
 periodam).
 Netiešais indekss, ko piemēro atalgojumam, ir
 pārsniedzis jutīguma robežu Igaunijā (4,1 %). Netiešais
 indekss, ko piemēro pensijām, nav sasniedzis jutīguma robežu
 nevienā valstī.
 Starpposma korekcijas lielums ir Briseles
 starptautiskais indekss, kas vajadzības gadījumā
 pareizināts ar pusi no prognozētā specifiskā
 rādītāja, ja tas ir negatīvs.
 Prognozētais specifiskais
 rādītājs ir -1,6 %, un tādējādi starpposma
 korekcija ir 0,3 %.
 Korekcijas koeficienti ir attiecība starp
 attiecīgo ekonomisko paritāti un maiņas kursu, ko reizina ar
 starpposma korekciju, ja korekcijas jutīguma robeža Briselē netiek
 sasniegta.
 Jaunie korekcijas koeficenti stājas
 spēkā 1. janvārī. Taču valstīs vai
 vietās, kur netiešais indekss ir lielāks par 6,3 %, tie
 stājas spēkā 16. novembrī. Valstīs vai
 vietās, kur netiešais indekss ir lielāks nekā 12,6 %, tie
 stājas spēkā 1. novembrī.
 Tallinai piemērojamais korekcijas
 koeficients, kas aprēķināts 2011. gada decembrim
 (pamatojoties uz darbinieku pirktspējas paritāti 2011. gada
 decembrī) ir 77,6. Tādējādi (ņemot vērā
 starpposma korekcijas summu) korekcijas koeficients, ko piemēro Eiropas
 Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam
 Igaunijā, no 2012. gada 1. janvāra ir 77,8. Korekcijas
 koeficentus, ko piemēro pensijām un algas daļas pārvedumiem,
 nemaina.
 · Juridiskais pamats
 Juridiskais pamats ir Civildienesta noteikumi un
 jo īpaši to XI pielikums.
 · Subsidiaritātes princips
 Priekšlikums attiecas uz jomu, kas ir
 Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tādējādi
 subsidiaritātes principu nepiemēro.
 · Proporcionalitātes princips
 Priekšlikums atbilst proporcionalitātes
 principam turpmāk minēto iemeslu dēļ.
 –
 Civildienesta noteikumu XI pielikumā ir
 paredzēta Padomes regula.
 –
 Finansiālais slogs izriet tieši no
 Civildienesta noteikumos paredzētās algu un pensiju pielāgošanas
 korekcijas metodes piemērošanas.
 · Juridisko instrumentu izvēle
 Ierosinātais juridiskais instruments: regula.
 Citi instrumenti būtu neatbilstīgi
 šāda iemesla dēļ:
 –
 Civildienesta noteikumu XI pielikumā ir
 paredzēta Padomes regula.
 4. IETEKME UZ BUDŽETU
 Korekcijas koeficentu, ko piemēro Eiropas
 Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un
 pensijām, pielāgošanas ietekme uz administratīvajiem izdevumiem
 ir plašāk izklāstīta pievienotajā finanšu
 pārskatā.
 Kaut arī ar starpposma korekciju ņem vērā
 dzīves dārdzības pieaugumu, kas skar ES darbiniekus
 Igaunijā, šīs korekcijas rezultāts ir mazāki izdevumi. Tas
 ir tāpēc, ka Padome 2011. gada decembrī nepieņēma
 Komisijas priekšlikumu par ikgadējo korekciju[1]. Ikgadējā korekcija
 par 2011. gadu būtu samazinājusi Igaunijai piemērojamā
 korekcijas koeficienta vērtību no 78,5 līdz 75,4.
 Tomēr, tā kā ikgadējā korekcija netika pieņemta,
 spēkā palika agrākā vērtība,
 t. i., 78,5. Jaunais Eurostat veiktais starpposma korekcijas
 aprēķins liecina, ka dzīves dārdzība Igaunijā
 palielinājās no 75,4 līdz 77,8. Tā kā
 šī jaunā starpposma korekcijas vērtība ir zemāka
 nekā pašlaik spēkā esošā vērtība, starpposma
 korekcijas rezultāts ir mazāki izdevumi.
 2012/0118 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES REGULA,
 ar ko pielāgo korekcijas koeficientus
 Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku
 atalgojumam un pensijām
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par
 Eiropas Savienības darbību,
 ņemot vērā Protokolu par
 Eiropas Savienības privilēģijām un imunitāti un jo
 īpaši tā 12. pantu,
 ņemot vērā Eiropas
 Savienības Civildienesta noteikumus un Savienības Pārējo
 darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikta ar
 Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68[2],
 un jo īpaši Civildienesta noteikumu 64. pantu, 65. panta
 2. punktu un VII, XI un XIII pielikumu, kā arī
 Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
 20. panta pirmo daļu, 64. un 92. pantu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas
 priekšlikumu,
 tā kā:
 (1) Laikposmā no
 2011. gada jūnija līdz decembrim Igaunijā bija būtisks
 dzīves dārdzības pieaugums; tāpēc būtu
 jāpielāgo korekcijas koeficienti, ko piemēro Savienības
 ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
 1. pants
 No 2012. gada 1. janvāra
 saskaņā ar Civildienesta noteikumu 64. pantu turpmāk
 minētajās valstīs un vietās nodarbinātu ierēdņu
 un pārējo darbinieku atalgojumam piemēro šādus korekcijas
 koeficientus:
 –
 Igaunija 77,8.
 2. pants
 Šī regula stājas spēkā
 nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
 Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 Šī regula uzliek saistības
 kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
 Briselē,
 Padomes
 vārdā –
 priekšsēdētājs
 Pielikums
 TIESĪBU
 AKTA FINANŠU PĀRSKATS
 1. IEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
 KONTEKSTS
 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas
 nosaukums
 Priekšlikums
 Padomes regulai, ar ko pielāgo korekcijas koeficientus Eiropas
 Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un
 pensijām.
 1.2. Attiecīgās
 politikas jomas ABM/ABB struktūrā[3]
 Iespējams,
 attiecas uz visām jomām un darbībām.
 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas
 būtība
 ý Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu
 darbību (tas ir periodisks, ar kuru pielāgo spēkā esošu
 regulu).
 1.4. Mērķi
 1.4.1. Paredzamie rezultāti un
 ietekme
 Norādīt,
 kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
 finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
 Korekcijas
 koeficienta, ko piemēro Eiropas Savienības ierēdņu un
 pārējo darbinieku atalgojumam Igaunijā, pielāgojums, kas
 tika veikts pēc tur konstatētajām būtiskām dzīves
 dārdzības izmaiņām, nozīmēs to, ka tiks
 saglabāta Civildienesta noteikumos paredzētā pirktspējas
 paritāte starp dažādām dienesta vietām.
 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas
 pamatojums
 1.5.1. Īstermiņa vai
 ilgtermiņa vajadzības
 Nodrošināt,
 ka būtisku dzīves dārdzības izmaiņu gadījumā
 korekcijas koeficienti, ko piemēro Eiropas Savienības ierēdņu
 un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām, ir pielāgoti
 un, vajadzības gadījumā, piemēroti ar atpakaļejošu
 spēku. Nodrošināt, ka izmaiņas ES ierēdņu atalgojuma
 un pensiju pirktspējā seko izmaiņām dalībvalstu
 centrālajā pārvaldē strādājošo civildienesta
 ierēdņu pirktspējā, kā minēts Civildienesta
 noteikumu XI pielikumā. Nodrošināt, ka tiek saglabāta
 dažādās dienesta vietās strādājošo darbinieku
 pirktspējas paralelitāte.
 1.6. Ilgums un
 finansiālā ietekme
 ý Beztermiņa
 priekšlikums/iniciatīva
 –
 Īstenošana ar uzsākšanas periodu no
 2012. gada 1. janvāra,
 –
 pēc kura turpinās normāla
 darbība.
 1.7. Paredzētie
 pārvaldības veidi[4]
 ý Komisijas īstenota centralizēta
 tieša pārvaldība: PMO.
 2. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
 PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
 2.1. Attiecīgās daudzgadu
 finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
 · Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
 Sarindotas pa
 daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
 pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Izdevumu kategorija............................] || Dif./nedif. ([5]) || no EBTA[6] valstīm || no kandidātvalstīm[7] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 || XX.01.01.01. || Nedif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
 2.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem
 2.2.1. Paredzamās ietekmes uz
 izdevumiem kopsavilkums
 Miljonos EUR
 (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numurs || XX.01.01.01 un 11. nodaļa, 42. nodaļa ,,Izdevumi saistībā ar parlamentārajiem palīgiem”
 ĢD: Cilvēkresursi un drošība || || || N gads[8] || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skatīt 1.6. punktu) || KOPĀ
 Darbības apropriācijas || || || || || || || ||
 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1) || || || || || || || ||
 Maksājumi || (2) || || || || || || || ||
 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1a) || || || || || || || ||
 Maksājumi || (2a) || || || || || || || ||
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[9] || || || || || || || ||
 Budžeta pozīcijas numurs || || (3) || || || || || || || ||
 KOPĀ – Cilvēkresursu un drošības ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || || || || || || || ||
 Maksājumi || =2+2a +3 || || || || || || || ||
 KOPĀ – darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || ||
 Maksājumi || (5) || || || || || || || ||
 KOPĀ – Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || ||
 KOPĀ – Daudzgadu finanšu shēmas <....> IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || || || || || || || ||
 Maksājumi || =5+ 6 || || || || || || || ||
 Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva
 ietekmē vairākas izdevumu kategorijas
 KOPĀ – darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || ||
 Maksājumi || (5) || || || || || || || ||
 KOPĀ – Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || ||
 KOPĀ – Daudzgadu finanšu shēmas 1.-4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 || || || || || || || ||
 Maksājumi || =5+ 6 || || || || || || || ||
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || „Administratīvie izdevumi”
 Miljonos EUR
 (3 zīmes aiz komata)
 || || || 2012. gads || 2013. gads || 2014. gads || 2015. gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skatīt 1.6. punktu) || KOPĀ
 <.......> ĢD ||
  Cilvēkresursi || || || || || || || ||
  Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || ||
 KOPĀ <.......> ĢD || Apropriācijas || || || || || || || ||
 KOPĀ – Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību kopsumma = maksājumu kopsumma) || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || Nav pieejams
 Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 || || || 2012. gads || 2013. gads || 2014. gads || 2015. gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skatīt 1.6. punktu) || KOPĀ
 KOPĀ – Daudzgadu finanšu shēmas 1.-5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || Nav pieejams
 Maksājumi || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || Nav pieejams
 2.2.2. Paredzamā ietekme uz
 darbības apropriācijām
 –
 ý Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju
 izmantošanu
 2.2.3. Paredzamā ietekme uz
 administratīvajām apropriācijām
 2.2.3.1. Kopsavilkums
 –
 ̈ Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
 apropriāciju izmantošanu
 –
 ̈ Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo
 apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
 Miljonos EUR
 (3 zīmes aiz komata)
 || N gads[10] || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skatīt 1.6. punktu) || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || ||
 Cilvēkresursi || || || || || || || ||
 Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || ||
 Starpsumma –Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || ||
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[11] || || || || || || || ||
 Cilvēkresursi || || || || || || || ||
 Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || ||
 Starpsumma – Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || || || || || || || ||
 KOPĀ || || || || || || || ||
 2.2.3.2.
 2.2.3.3. Paredzamās
 cilvēkresursu vajadzības
 –
 ý Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
 2.2.4. Saderība ar
 kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
 –
 ý Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu
 finanšu shēmai
 2.2.5. Trešo personu iemaksas
 –
 ý Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
 līdzfinansējumu
 2.3. Paredzamā ietekme uz
 ieņēmumiem
 –
 ý Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
 ieņēmumus.
 [1] COM(2011) 820.
 [2] OV L 56, 4.3.1968.,
 1. lpp.
 [3] ABM – budžeta vadība pa darbības
 jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības
 jomām.
 [4] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un
 atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa
 vietnē http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [5] Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif.
 – nediferencētās apropriācijas.
 [6] EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības
 asociācija.
 [7] Kandidātvalstis un attiecīgā
 gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
 [8] N gads ir gads, kurā sāk īstenot
 priekšlikumu/iniciatīvu.
 [9] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
 programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
 (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā
 pētniecība, tiešā pētniecība.
 [10] N gads ir gads, kurā sāk īstenot
 priekšlikumu/iniciatīvu.
 [11] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
 programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
 (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā
 pētniecība, tiešā pētniecība.


type: other

text:
Õigusvastaselt võõrandatud vara maksumuse määramise ja kompenseerimise seadus – Riigi Teataja
 Õigusvastaselt võõrandatud vara maksumuse määramise ja kompenseerimise seadus (lühend - ÕVVS)
 Õigusvastaselt võõrandatud vara maksumuse määramise ja kompenseerimise seadus - sisukord
 I VARA MAKSUMUSE MÄÄRAMISE KORD
 § 2 Vara võõrandamisaegse maksumuse määramise vajadus
 § 3 Vara võõrandamisaegse maksumuse tõendamine dokumentidega
 § 4 Ehitiste, laevade ja tootmishoonete sisseseade võõrandamisaegse maksumuse määramine ekspertkomisjoni poolt
 § 41 Ehitiste, laevade ja tootmishoonete sisseseade võõrandamisaegse maksumuse määramine dokumentide puudumisel
 § 5 Vara võõrandamisaegse maksumuse määramine kohtu korras
 § 6 Põllumajandusinventari võõrandamisaegse maksumuse määramine dokumentide puudumisel
 § 7 Vara võõrandamisaegse maksumuse ümberarvutamine eurodesse
 § 8 Vara maksumuse määramist korraldavad organid
 § 9 Vara maksumuse määramisega seotud kulude katmine
 II VARA KOMPENSEERIMISE ULATUS, VIIS JA KORD
 § 10 Tagastamisele mittekuuluva vara kompenseerimine
 § 11 Õigustatud subjektide poolt teistele õigustatud subjektidele vara kompenseerimine
 § 12 Vara maksumuse kompenseerimine õigusvastaselt represseeritud isikutele
 § 13 Aktsiate ja osatähtede kompenseerimine
 § 14 Vara kompenseerimise viis
 § 15 Vara kompenseerimist korraldavad organid
 RT I, 12.12.2018, 17
 Õigusvastaselt võõrandatud vara maksumuse määramise ja kompenseerimise seadus
 Vastu võetud 19.05.1993
 RT 1993, 30, 509
 jõustumine 15.06.1993
 12.01.1994 RT I 1994, 8, 106 27.01.1994
 22.02.1995 RT I 1995, 29, 357 27.03.1995
 09.02.2005 RT I 2005, 12, 51 24.02.2005
 I. osa VARA MAKSUMUSE MÄÄRAMISE KORD
 (1) Käesolev seadus määrab kindlaks omandireformi objektiks oleva õigusvastaselt võõrandatud vara (edaspidi vara) maksumuse määramise alused ja korra ning kompenseerimise viisi ja ulatuse.
 (2) Õigusvastaselt võõrandatud maa ja sellega seotud loodusobjektide ning ühistatud vara maksumuse määramise alused ja kord ning kompenseerimise viis ja ulatus määratakse kindlaks eraldi seadustega.
 § 2. Vara võõrandamisaegse maksumuse määramise vajadus
 Vara võõrandamisaegne maksumus määratakse kindlaks vara kompenseerimise korral, kui:
 1) vara vastavalt Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse (edaspidi Alused) § 12 3. lõikele ei kuulu tagastamisele;
 2) [kehtetu - RT I 1997, 13, 210 - jõust. 02.03.1997]
 21) vara on hävinud;
 3) vara tagasi saanud isik peab Aluste § 12 2. lõike alusel maksma kompensatsiooni teistele õigustatud subjektidele ja kompensatsiooni suuruse, tasumise viisi, korra ja muude tingimuste suhtes ei ole saavutatud käesoleva seaduse § 11 1. lõikes märgitud kokkulepet;
 4) varaks on aktsia või osatäht.
 § 3. Vara võõrandamisaegse maksumuse tõendamine dokumentidega
 Vara võõrandamisaegset maksumust võib tõendada dokumendiga, mis on välja antud mitte varem kui kolm aastat ja mitte hiljem kui kuus kuud õigusvastase võõrandamise hetkest arvates. Mitme näidatud ajavahemikul väljaantud dokumendi korral eelistatakse muudel võrdsetel asjaoludel dokumenti, mis on välja antud kõige lähemal vara õigusvastase võõrandamise hetkele.
 § 4. Ehitiste, laevade ja tootmishoonete sisseseade võõrandamisaegse maksumuse määramine ekspertkomisjoni poolt
 (1) Kui ehitiste, laevade ja tootmishoonete sisseseade võõrandamisaegse maksumuse kohta puuduvad käesoleva seaduse §-s 3 nimetatud dokumendid, kuid on olemas dokumendid, mis kirjeldavad vara suurust, koosseisu ja kasutusotstarvet, määravad vara võõrandamisaegse maksumuse õigustatud subjekti taotlusel ja kulul kolmeliikmelised ekspertkomisjonid, mis on moodustatud Rahandusministeeriumi poolt.
 (2) Valla- või linnavalitsus otsustab õigustatud subjekti taotlusel ekspertiisi määramise ja nimetab ekspertkomisjoni Rahandusministeeriumi poolt moodustatud ekspertkomisjonide hulgast.
 (3) Ekspertkomisjon määrab ehitiste, laevade ja tootmishoonete sisseseade võõrandamisaegse maksumuse valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud korras, lähtudes analoogilise vara võõrandamisaegsest maksumusest.
 (4) Ekspertkomisjon koostab ekspertiisiakti, milles märgib vara võõrandamisaegse maksumuse, selle määramise aluseks olnud ja määramist põhjendavad andmed, vara iseloomustavad ja muud vajalikud andmed ning arvutused.
 (5) Ekspertkomisjoni koosseisus peab olema vähemalt üks isik, kellel on vastavalt ehitusseadustikule õigus ehitisi kontrollida.
 § 41. Ehitiste, laevade ja tootmishoonete sisseseade võõrandamisaegse maksumuse määramine dokumentide puudumisel
 Kui ehitiste, laevade ja tootmishoonete sisseseade võõrandamisaegset maksumust ei ole võimalik määrata käesoleva seaduse §-s 4 sätestatud korras või kui õigustatud subjekt ei taotle ekspertiisi, määratakse vara võõrandamisaegne maksumus Vabariigi Valitsuse määratud summa ulatuses.
 § 5. Vara võõrandamisaegse maksumuse määramine kohtu korras
 Kui vara võõrandamisaegset maksumust ei ole võimalik määrata käesoleva seaduse §-s 4 sätestatud korras ja õigustatud subjekt ei ole nõus §-s 41 sätestatud kindlasummalise kompensatsiooniga, on tal õigus pöörduda vara võõrandamisaegse maksumuse kindlaksmääramiseks kohtusse.
 § 6. Põllumajandusinventari võõrandamisaegse maksumuse määramine dokumentide puudumisel
 (1) Põllumajandusinventari võõrandamisaegset maksumust tõendavate dokumentide puudumisel määratakse maksumus põllumajandusinventari koosseisu, lehma arvestusliku hinna ja valdkonna eest vastutava ministri määratud koefitsientide alusel. Lehma arvestuslikuks hinnaks on viiskümmend 1940. aastal kehtinud Eesti krooni (Ekr).
 (2) Kui põllumajandusinventari koosseisu ei ole võimalik tõendada, loetakse põllumajandusinventari võõrandamisaegne maksumus võrdseks ühe lehma arvestusliku hinnaga talumaa iga nelja hektari kohta.
 § 7. Vara võõrandamisaegse maksumuse ümberarvutamine eurodesse
 (1) Vara võõrandamisaegne maksumus 1940. aastal kehtinud kroonides arvutatakse ümber eurodesse vahekorras 1 Ekr = 0,64 eurot. Välisvaluutas väljendatud vara võõrandamisaegne maksumus arvutatakse ümber 1940. aastal kehtinud kroonidesse valdkonna eest vastutava ministri poolt kehtestatud koefitsientide alusel.
 (2) Vara võõrandamisaegne maksumus NSV Liidu rahas (rublades) arvutatakse eurodesse koefitsientide alusel, mille määrab kindlaks valdkonna eest vastutav minister.
 (3) Ümberarvutatud maksumus väljendatakse ühe euro täpsusega.
 § 8. Vara maksumuse määramist korraldavad organid
 (1) Vara maksumuse määramist korraldab ja vara kindlaksmääratud maksumuse kinnitab vara tagastamist ja kompenseerimist otsustav valla- või linnavalitsus.
 (2) Ida-Petserimaal ja Narva jõe tagusel Virumaal õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamisnõude õiguse püsimise seaduses nimetatud vara maksumuse määramist korraldab ja vara kindlaksmääratud maksumuse kinnitab õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ja kompenseerimise keskkomisjon.
 (3) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab vara maksumuse määramise metoodika.
 § 9. Vara maksumuse määramisega seotud kulude katmine
 Vara maksumuse määramisega seotud kulud katab valla- või linnavalitsus riigi- või munitsipaalvara erastamisest laekunud ja tema käsutusse jäävast rahast, kui seaduses ei ole ette nähtud teisiti. Kui nimetatud rahast ei jätku, kaetakse kulud riigi- või munitsipaalvara erastamisest laekunud ja Vabariigi Valitsuse käsutusse jäävast rahast.
 II. osa VARA KOMPENSEERIMISE ULATUS, VIIS JA KORD
 § 10. Tagastamisele mittekuuluva vara kompenseerimine
 (1) Vara, mis Aluste § 12 3. lõike alusel ei kuulu tagastamisele, kompenseeritakse käesoleva seaduse § 7 alusel ümberarvutatud võõrandamisaegse maksumuse ulatuses.
 (2) Tagastatava vara väärtuse vähenemist ega suurenemist ei kompenseerita.
 § 11. Õigustatud subjektide poolt teistele õigustatud subjektidele vara kompenseerimine
 (1) Aluste § 12 lõikes 2 sätestatud juhul sõlmitakse õigustatud subjektide vahel notariaalselt kinnitatud kokkulepe, milles määratakse kindlaks igale kompensatsiooni taotlevale õigustatud subjektile makstava kompensatsiooni suurus, tasumise viis ja kord ning muud tingimused.
 (2) Kui õigustatud subjektid käesoleva paragrahvi 1. lõikes märgitud kokkulepet ei saavuta, määratakse vastavalt käesolevale seadusele kindlaks vara võõrandamisaegne maksumus. Vara tagasi saanud isikud peavad kompenseerima teistele õigustatud subjektidele nende osa viie aasta jooksul, arvates vara tagastamise otsuse tegemise päevast. Makstava kompensatsiooni suurus, tasumise viis ja tähtajad ning muud tingimused määratakse kindlaks vara tagastamise otsuses.
 § 12. Vara maksumuse kompenseerimine õigusvastaselt represseeritud isikutele
 Õigusvastaselt represseeritud isikutele kompenseeritakse Aluste § 13 3. lõikes nimetatud vara 192 euro ulatuses vastavalt käesoleva seaduse §-le 14. Kompensatsiooni ei maksta isikutele, kellele õigusvastaselt võõrandatud vara on tagastatud või kompenseeritud Eesti NSV Ministrite Nõukogu 1989. aasta 20. veebruari määruse nr 81 «Massirepressioonide läbi kannatanutele vara tagastamise ja kahjude hüvitamise korra kohta» (ENSV Teataja 1989, 10, 118) alusel.
 § 13. Aktsiate ja osatähtede kompenseerimine
 (1) Aktsia või osatäht kompenseeritakse nominaalväärtuse ulatuses vastavalt käesoleva seaduse §-dele 7 ja 14.
 (2) Aktsia või osatähe nominaalväärtus tõendatakse Aluste § 11 3. lõikes nimetatud seaduste alusel koostatud nimekirjadega. Kui nimekirjades puuduvad andmed nominaalväärtuse kohta, tõendatakse see käesoleva seaduse §-s 3 nimetatud dokumentidega.
 (3) Kui käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud dokumentides andmed nominaalväärtuse kohta puuduvad, kompenseeritakse aktsia või osatäht 6,40 euro ulatuses vastavalt käesoleva seaduse §-le 14.
 § 14. Vara kompenseerimise viis
 (1) Vastavalt Aluste §-le 17 antakse igale õigustatud subjektile temal saada oleva kompensatsiooni ulatuses nimeline ja pärandatav väärtpaber (edaspidi hüvitusväärtpaber), mille eest saab osta erastatavat riigi- ja munitsipaalvara, sealhulgas maad ja eluruume ning hüvitusfondi obligatsioone. Hüvitusfondi obligatsioonide omanikel on õigus saada fondi iga majandusaasta töötulemuste alusel intresse. Hüvitusväärtpabereid antakse välja 2005. aasta 31. detsembrini.
 (11) Kui õigustatud subjektile ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtpäevaks hüvitusväärtpaberit välja antud, makstakse talle määratud kompensatsioon välja rahas Vabariigi Valitsuse omandireformi reservfondist, selles vahendite puudumisel aga muudest riigieelarve vahenditest.
 (2) [Kehtetu - RT I 1994, 54, 905 - jõust. 01.08.1994]
 (3) [Kehtetu - RT I 2000, 51, 324 - jõust. 10.07.2000]
 (4) Valdkonna eest vastutav minister võib kehtestada määrusega kompensatsiooni väljamaksmise korraldamiseks juhendeid ja vorme.
 § 15. Vara kompenseerimist korraldavad organid
 (1) Vara eest saadava kompensatsiooni suuruse kindlaksmääramist korraldab vara tagastamist ja kompenseerimist otsustav valla- või linnavalitsus, kes kinnitab kindlaksmääratud kompensatsiooni suuruse.
 (2) Ida-Petserimaal ja Narva jõe tagusel Virumaal õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamisnõude õiguse püsimise seaduses nimetatud vara eest määrab kompensatsiooni õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ja kompenseerimise keskkomisjon.
 (3) Järelevalvet vara maksumuse ja kompensatsiooni määramise üle teostab Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras Rahandusministeerium, kellel on õigus rakendada Vabariigi Valitsuse seaduses sätestatud abinõusid. Järelevalvemenetluses on Rahandusministeeriumil õigus otsustada ekspertiisi määramine ja nimetada ekspertkomisjon vara võõrandamisaegse maksumuse kindlakstegemiseks. Sellisel juhul tehakse ekspertiis riigi kulul.
 (4) Vara kompenseerimisega seotud kulud kaetakse analoogselt §-s 9 sätestatuga.
 (1) Käesolev seadus jõustub Riigi Teatajas avaldamise päevast.
 (2) Õigusvastaselt võõrandatud vara eest kompensatsiooni määramine toimub Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.
 (3) Enne 2005. aasta 1. jaanuari käesoleva seaduse § 4 lõike 5 kohaselt atesteeritud isikule väljastatud atesteerimistunnistus loetakse kehtivaks kuni isik on omandanud ehitiste ekspertiisi tegemise õiguse ehitusseaduses sätestatud korras, kuid mitte kauemaks kui 2005. aasta 31. detsembrini.
 [RT I 2005, 12, 51 - jõust. 24.02.2005]


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 16.11.2013
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 336/22
 Üldkohtu 11. septembri 2013. aasta määrus — Marcuccio versus komisjon
 (Kohtuasi T-475/11 P) (1)
 (Apellatsioonkaebus - Avalik teenistus - Hüvitamisele kuuluvate kulude hüvitamine - Põhjendatud huvi puudumine - Ilmselgelt vastuvõetamatu apellatsioonkaebus)
 2013/C 336/46
 Kohtumenetluse keel: itaalia
 Pooled
 Apellatsioonkaebuse esitaja: Luigi Marcuccio (Tricase, Itaalia) (esindaja: advokaat G. Cipressa)
 Teine menetluspool: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Currall ja C. Berardis-Kayser, keda abistab advokaat A. Dal Ferro)
 Ese
 Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 20. juuni 2011. aasta määruse peale kohtuasjas F-67/10: Marcuccio vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata) selle kohtumääruse tühistamise nõudes.
 Resolutsioon
 1.
 Jätta hagi läbi vaatamata.
 2.
 Jätta Luigi Marcuccio kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud.
 (1) ELT C 311, 22.10.2011.


type: wikipedia

text:
Death at Low Tide is a 1938 detective novel by the British writer Cecil Street, writing under the pen name of Miles Burton. It is the seventeenth in a series of books featuring the Golden Age amateur detective Desmond Merrion and Inspector Arnold of Scotland Yard. A review in the Times Literary Supplement declared "this is probably the best work of an author who has already had many brilliant successes". However The Observer noted "Miles Burton still remains faithful to the Crofts school in his austere refusal to develop a style."
 Synopsis
 In a small West Country port one summer evening a ferryman fishes a body of the harbour at low tide. It proves to be the unpopular harbour master, whose plans to transform a seaside resort into an industrial port has made him many enemies. Shot through the head it is a clear case of murder, and the services of Arnold and his friend Merrion are called in to investigate.
 References
 Bibliography
 Evans, Curtis. Masters of the "Humdrum" Mystery: Cecil John Charles Street, Freeman Wills Crofts, Alfred Walter Stewart and the British Detective Novel, 1920-1961. McFarland, 2014.
 Herbert, Rosemary. Whodunit?: A Who's Who in Crime & Mystery Writing. Oxford University Press, 2003.
 Reilly, John M. Twentieth Century Crime & Mystery Writers. Springer, 2015.
 1938 British novels
 Novels by Cecil Street
 British mystery novels
 British detective novels
 Collins Crime Club books
 Novels set in England


text:
 15.12.2014
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 448/24
 Üldkohtu 16. oktoobri 2014. aasta määrus – Nikolaou versus komisjon ja EKP
 (Kohtuasi T-331/13) (1)
 ((Tühistamishagi - Küprose stabiilsustoetuse programm - Eurorühma avaldus Küprose pangandussektori restruktureerimise kohta - Hagis väära kostja märkimine - Vastuvõetamatus))
 (2014/C 448/32)
 Kohtumenetluse keel: kreeka
 Pooled
 Hageja: Marinos Nikolaou (Strovolos, Küpros) (esindajad: advokaadid E. Efstathiou, K. Efstathiou ja K. Liasidou)
 Kostjad: Euroopa Komisjon (esindajad: B. Smulders, J.-P. Keppenne ja M. Konstantinidis) ja Euroopa Keskpank (EKP) (esindajad: A. Sáinz de Vicuña Barroso, N. Lenihan ja F. Athanasiou, keda abistasid advokaadid W. Bussian, W. Devroe ja D. Arts)
 Ese
 Nõue tühistada eurorühma 25. märtsi 2013. aasta avaldus, mis puudutab muu hulgas Küprose pangandussektori restruktureerimist.
 Resolutsioon
 1.
 Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.
 2.
 Jätta Marinos Nikolaou kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni ja Euroopa Keskpanga (EKP) kohtukulud.
 (1) ELT C 252, 31.8.2013.