type: other

text:
OUG 85/1997 | Legislatie gratuita
 Articolul 44 din actul OUG 85 1997 abrogă Legea 181 1997
 Articolul 44 din actul OUG 85 1997 abrogă OUG 61 1997
 Articolul 44 din actul OUG 85 1997 modifica articolul 1 din actul Ordonanţa 62 1997
 Articolul 44 din actul OUG 85 1997 modifica articolul 5 din actul Legea 66 1996
 Articolul 44 din actul OUG 85 1997 in legatura cu Legea 125 1995
 Articolul 44 din actul OUG 85 1997 abrogă Ordonanţa 44 1995
 Articolul 44 din actul OUG 85 1997 abrogă articolul 77 din actul Legea 51 1995
 Articolul 44 din actul OUG 85 1997 abrogă articolul 111 din actul Legea 36 1995
 Articolul 44 din actul OUG 85 1997 modifica articolul 15 din actul Legea 44 1994
 Articolul 44 din actul OUG 85 1997 in legatura cu Legea 114 1992
 Articolul 44 din actul OUG 85 1997 modifica articolul 2 din actul Ordonanţa 15 1992
 Articolul 44 din actul OUG 85 1997 abrogă Ordonanţa 11 1992
 Articolul 44 din actul OUG 85 1997 abrogă articolul 4 din actul Legea 32 1991
 Articolul 44 din actul OUG 85 1997 modifica articolul 7 din actul Legea 32 1991
 Articolul 44 din actul OUG 85 1997 abrogă articolul 11 din actul Hotărârea 201 1990
 Articolul 44 din actul OUG 85 1997 in legatura cu Decretul-lege 54 1990
 Articolul 44 din actul OUG 85 1997 abrogă Decretul 394 1973
 Articolul 44 din actul OUG 85 1997 abrogă Decretul 153 1954
 OUG 85 1997 in legatura cu Legea 158 2003
 Articolul 3 din actul OUG 85 1997 in legatura cu articolul 75 din actul Ordonanţa 7 2001
 OUG 85 1997 in legatura cu articolul 1 din actul Decizia 1 2000
 OUG 85 1997 in legatura cu Hotărârea 706 1999
 OUG 85 1997 in legatura cu articolul 72 din actul Ordonanţa 73 1999
 OUG 85 1997 abrogat de articolul 86 din actul Ordonanţa 73 1999
 Articolul 34 din actul OUG 85 1997 modificat de articolul 4 din actul OUG 113 1999
 Articolul 35 din actul OUG 85 1997 modificat de articolul 4 din actul OUG 113 1999
 Articolul 41 din actul OUG 85 1997 modificat de articolul 4 din actul OUG 113 1999
 OUG 85 1997 aprobat de Legea 246 1998
 Articolul 2 din actul OUG 85 1997 modificat de Legea 246 1998
 Articolul 3 din actul OUG 85 1997 modificat de Legea 246 1998
 Articolul 5 din actul OUG 85 1997 modificat de Legea 246 1998
 Articolul 7 din actul OUG 85 1997 modificat de Legea 246 1998
 Articolul 8 din actul OUG 85 1997 modificat de Legea 246 1998
 Articolul 9 din actul OUG 85 1997 modificat de Legea 246 1998
 Articolul 10 din actul OUG 85 1997 modificat de Legea 246 1998
 Articolul 13 din actul OUG 85 1997 modificat de Legea 246 1998
 Articolul 14 din actul OUG 85 1997 modificat de Legea 246 1998
 Articolul 16 din actul OUG 85 1997 modificat de Legea 246 1998
 Articolul 17 din actul OUG 85 1997 modificat de Legea 246 1998
 Articolul 18 din actul OUG 85 1997 modificat de Legea 246 1998
 Articolul 4 din actul OUG 85 1997 modificat de Legea 246 1998
 Articolul 22 din actul OUG 85 1997 modificat de Legea 246 1998
 Articolul 24 din actul OUG 85 1997 modificat de Legea 246 1998
 Articolul 26 din actul OUG 85 1997 modificat de Legea 246 1998
 Articolul 27 din actul OUG 85 1997 modificat de Legea 246 1998
 Articolul 28 din actul OUG 85 1997 modificat de Legea 246 1998
 Articolul 29 din actul OUG 85 1997 modificat de Legea 246 1998
 Articolul 30 din actul OUG 85 1997 modificat de Legea 246 1998
 OUG 85 1997 in legatura cu Ordin 15515 1998
 ORDONANTA DE URGENTA Nr. 85 din 23 decembrie 1997
 ACT PUBLICAT IN: MONITORUL OFICIAL NR. 378 din 29 decembrie 1997
 Sunt obligate la plata impozitului pe venit, in conditiile prezentei ordonante de urgenta, si denumite, in continuare, contribuabili:
 a) persoanele fizice romane care realizeaza venituri de orice fel si din orice activitate, in Romania, cu exceptia celor supuse impozitului pe salarii si impozitului pe venitul agricol;
 b) asociatiile familiale care desfasoara activitati economice pe baza de libera initiativa, potrivit dispozitiilor legale in vigoare;
 c) persoanele fizice romane si/sau straine asociate si societatile civile profesionale, care nu dau nastere la persoane juridice;
 d) persoanele fizice straine care realizeaza venituri in Romania printr-o baza fixa sau intr-o perioada ce depaseste in total 183 de zile in orice perioada de 12 luni incepand sau sfarsind in anul calendaristic vizat.
 (1) Se impoziteaza in conditiile prezentei ordonante de urgenta:
 a) veniturile realizate din desfasurarea de activitati economice pe baza de libera initiativa, precum si din practicarea unei profesii libere, potrivit dispozitiilor legale in vigoare;
 b) veniturile obtinute din inchirieri, subinchirieri si din constituirea dreptului de uzufruct, uz sau abitatie;
 c) veniturile realizate in baza unor contracte de locatie de gestiune sau a altor asemenea forme de dare in exploatare;
 d) veniturile obtinute din drepturi de autor, inclusiv drepturile conexe, din cesionarea, inchirierea, precum si din valorificarea unor astfel de drepturi dobandite prin mostenire;
 e) veniturile obtinute din arendare, potrivit legii;
 f) veniturile obtinute din participarea la o forma de asociere cu alte persoane fizice pentru realizarea in comun a unor activitati, conform prevederilor legale in vigoare, altele decat cele prevazute in legea privind impozitul pe profit;
 g) veniturile realizate din activitati agricole, precum si din organizarea activitatii in asociatiile agricole fara personalitate juridica, cu exceptia celor prevazute la art. 3 lit. m);
 h) veniturile realizate din activitati artistice, distractive sau sportive desfasurate in mod independent, precum si din organizarea unor asemenea activitati;
 i) premiile si orice castiguri in bani sau in natura, acordate de o entitate platitoare, care depasesc suma de 5.000.000 lei, cu exceptia celor supuse impozitului pe salarii;
 j) dobanzile realizate, cu exceptia celor prevazute in prezenta ordonanta de urgenta;
 k) drepturile cuvenite inventatorilor si inovatorilor;
 l) alte venituri realizate in mod permanent sau intamplator.
 (2) In categoriile de venituri prevazute la alin. (1) se includ atat cele in bani, cat si cele in natura.
 (3) Evaluarea veniturilor in natura se face la preturile si tarifele practicate pe piata, la data incasarii venitului.
 Nu se supun platii impozitului reglementat prin prezenta ordonanta de urgenta:
 a) dobanzile aferente titlurilor de stat, precum si cele aferente depunerilor la vedere in conturi la societati bancare;
 b) sumele sau bunurile primite ca ajutor, donatie, mostenire sau sponsorizare, potrivit legii, cu exceptiile mentionate in prezenta ordonanta de urgenta;
 c) veniturile realizate din producerea si valorificarea obiectelor si produselor de cult, definite astfel potrivit legii;
 d) sumele primite de asigurati in baza contractelor de asigurare de bunuri sau de persoane;
 e) pensiile de orice fel si ajutoarele primite, in cadrul sistemului asigurarilor sociale, precum si alocatiile de stat pentru copii;
 f) bursele elevilor, studentilor si doctoranzilor;
 g) pensiile de intretinere platite in conditiile legii;
 h) premiile de orice fel, in bani sau in natura, acordate de Regia Autonoma "Loteria Nationala" la sistemele sale de joc;
 i) veniturile realizate de veteranii de razboi, vaduvele de razboi, vaduvele nerecasatorite ale veteranilor de razboi si sotiile veteranilor de razboi din practicarea pe cont propriu si in mod singular a unei meserii sau profesii, inclusiv din inchirierea unei singure locuinte, cu exceptia veniturilor obtinute exclusiv din activitatea de comert;
 j) veniturile realizate din servicii turistice prestate in mediul rural, potrivit dispozitiilor legale in vigoare, pe o perioada de 10 ani de la data autorizatiei de functionare;
 k) veniturile obtinute din vanzarea bunurilor mobile si imobile, cu exceptia celor provenite din activitati autorizate si a celor prevazute la art. 26 alin. (2) lit. b);
 l) veniturile obtinute din tranzactionarea valorilor mobiliare;
 m) veniturile realizate din vanzarea produselor agricole in stare naturala, obtinute din productie proprie, din cresterea animalelor si a pasarilor, din vanzarea produselor provenite din silvicultura, sericicultura si apicultura, in stare naturala, precum si din vanzarea produselor culese din flora si fauna spontana;
 n) persoanele fizice in varsta de peste 65 de ani impliniti, femeile, si 70 de ani impliniti, barbatii, invalizii de gradul I si persoanele handicapate asimilabile gradului I de invaliditate, care realizeaza venituri din practicarea pe cont propriu si in mod singular a unei meserii sau profesii, cu exceptia veniturilor obtinute exclusiv din activitatea de comert.
 Impozitul pe venitul realizat din activitati desfasurate pe baza de libera initiativa
 (1) Impozitul se calculeaza asupra venitului anual impozabil, determinat pe fiecare categorie si loc de realizare a venitului, prin aplicarea urmatoarelor cote:
 pana la 3.000.000 15%
 3.000.001- 6.000.000 450.000 + 20% pentru ceea ce depaseste 3.000.000
 6.000.001- 9.000.000 1.050.000 + 25% pentru ceea ce depaseste 6.000.000
 9.000.001-12.000.000 1.800.000 + 30% pentru ceea ce depaseste 9.000.000
 peste 12.000.000 2.700.000 + 35% pentru ceea ce depaseste 12.000.000
 (2) Impozitul calculat potrivit alin. (1) nu poate depasi 20% din venitul anual impozabil, in cazul veniturilor obtinute din activitati agricole.
 (3) In vederea aplicarii prezentei ordonante de urgenta, venitul impozabil realizat pe o fractiune de an se considera venit anual impozabil.
 Contribuabilii prevazuti la art. 1, autorizati potrivit legii, se impun pe baza venitului efectiv realizat, venitul impozabil determinandu-se ca diferenta intre totalul veniturilor incasate, in bani si in natura, din activitatea desfasurata, si cheltuielile efectuate pentru realizarea veniturilor, inclusiv primele platite pentru asigurarile de bunuri, pe baza documentelor justificative.
 Veniturile care se iau in calcul la determinarea venitului anual impozabil sunt: cele din activitatea autorizata, din valorificarea unor bunuri din inventarul utilizat de contribuabil pentru realizarea venitului, din dobanzile primite pentru disponibilitatile banesti din contul contribuabilului autorizat potrivit legii si din alte activitati adiacente.
 a) impozitul pe venit datorat conform dispozitiilor prezentei ordonante de urgenta;
 b) amenzile si penalitatile platite autoritatilor;
 c) sumele sau valoarea bunurilor confiscate ca urmare a incalcarii dispozitiilor legale in vigoare;
 d) cheltuielile de sponsorizare efectuate peste limita prevazuta in Legea sponsorizarii nr. 32/1994;
 e) cheltuielile pentru actiuni de protocol efectuate peste limita a 1% din veniturile incasate;
 f) cheltuielile efectuate peste limita a 10% din veniturile incasate pentru delegare si detasare, inclusiv cheltuielile cu mijloace de transport proprietate individuala a contribuabilului cand acestea sunt utilizate in scopul realizarii veniturilor, precum si cheltuielile de intretinere si telefon cand activitatea se desfasoara in locuinta proprie;
 g) cheltuielile personale ale contribuabilului si ale familiei sale, precum si alte cheltuieli care nu sunt efectuate pentru realizarea veniturilor.
 (2) Cheltuielile efectuate pentru investitii, dotari si alte utilitati necesare desfasurarii activitatii si care concura direct la realizarea de venituri, precum si cheltuielile cu reparatiile capitale se scad din veniturile incasate pana la recuperarea acestora, dar nu mai mult de 50% din veniturile incasate in fiecare an.
 (3) In cazul in care contribuabilul isi desfasoara activitatea in locuinta proprie, se admite deducerea impozitului pe cladire si a impozitului pe terenul aferent, proportional cu spatiul utilizat in acest scop.
 (4) Cheltuielile pentru plata personalului angajat cu contract individual de munca sau cu contract civil, cum sunt: salarii si alte drepturi salariale, indemnizatii, contributia pentru constituirea Fondului pentru plata ajutorului de somaj, contributia pentru asigurari sociale si alte obligatii fata de bugetul asigurarilor sociale sau fata de bugetele fondurilor speciale, precum si contributiile profesionale obligatorii pentru desfasurarea activitatii de catre contribuabil, inclusiv contributiile pentru bugetul asigurarilor sociale si bugetele fondurilor speciale, sunt deductibile, numai daca se face dovada platii acestor obligatii.
 (5) Pentru activitatea de interes public desfasurata de notarii publici, care implica determinarea de taxe de timbru aferente actelor notariale, se admite la deducere, in plus, o cota de 5% din veniturile incasate ca urmare a acestei activitati.
 (1) Meseriasii care presteaza servicii sau executa lucrari in ateliere stabile se impun pe baza de norme anuale de venit. Meseriile si normele de venit se vor stabili prin hotarare a consiliilor judetene sau a Consiliului General al Municipiului Bucuresti.
 Aceste norme de venit se reduc, in functie de varsta, dupa cum urmeaza:
 - 40% pentru barbatii intre 60 si 65 de ani si pentru femeile intre 55 si 60 de ani;
 - 50% pentru barbatii intre 65 si 70 de ani si pentru femeile intre 60 si 65 de ani.
 (2) Pentru invalizii de gradul II si pentru persoanele handicapate asimilabile gradului II de invaliditate, normele de venit se reduc cu 25% .
 (3) Reducerile prevazute mai sus nu se aplica in mod cumulativ, ci se aplica reducerea cea mai mare.
 Reducerile si scutirile acordate potrivit dispozitiilor prezentei ordonante de urgenta se aplica incepand cu anul urmator celui in care contribuabilii implinesc limitele de varsta mentionate.
 Contribuabilii care desfasoara exclusiv activitate de comert in puncte volante, carausii cu mijloace de transport cu tractiune animala si meseriasii ambulanti se supun platii unui impozit forfetar trimestrial, stabilit prin hotarare a consiliilor judetene sau a Consiliului General al Municipiului Bucuresti.
 (1) Persoanele fizice autorizate potrivit Decretului-lege nr. 54/1990, precum si colaboratorii societatilor comerciale, care desfasoara cu autoturisme proprii activitate de taximetrie in conditiile legii, datoreaza un impozit forfetar trimestrial in suma de 400.000 lei, care poate fi majorat sau diminuat de consiliile locale, in functie de conditiile concrete de practicare a acestei activitati din fiecare localitate, cu pana la 50% .
 (2) Pentru transportul de persoane care se efectueaza cu autoturisme de teren, microbuze si autobuze, inclusiv pentru activitatea de instruire auto, contribuabilii au obligatia sa declare veniturile realizate la organele fiscale teritoriale. Calculul veniturilor totale se face prin insumarea tarifelor inscrise pe biletele de calatorie cu regim special, eliberate calatorilor pentru serviciul prestat, precum si a altor venituri de natura celor prevazute la art. 6. Din veniturile astfel rezultate se deduc chiria aferenta mijlocului de transport inchiriat si cheltuielile efectuate pentru realizarea acestora, pe baza de documente justificative, acestea din urma neputand depasi 60% din veniturile incasate. In aceste situatii nu se aplica prevederea referitoare la includerea cheltuielilor de transport in limita cotei de 10% mentionata la art. 7 alin. (1) lit. f).
 (1) Impunerea veniturilor realizate de contribuabilii care desfasoara activitati pe baza de libera initiativa se face de catre organele fiscale pe a caror raza teritoriala acestia isi au sediul exercitarii activitatii, iar in lipsa acestuia, de catre organele fiscale pe a caror raza teritoriala acestia isi au domiciliul.
 (2) Contribuabilii prevazuti la art. 5, care isi desfasoara activitatea in mod temporar sau sezonier in alta localitate decat cea in care isi au sediul sau domiciliul, se impun de organele fiscale pe a caror raza teritoriala isi desfasoara activitatea in acest mod, acestea avand obligatia transmiterii, in termen de 15 zile, a dispozitiei de impunere la organele fiscale la care contribuabilii sunt in evidenta, in vederea definitivarii impunerii. In acest caz, impozitul platit in localitatea unde s-a desfasurat activitatea in mod temporar sau sezonier se scade din impozitul total datorat, stabilit de organele fiscale unde contribuabilul este in evidenta.
 (3) Organele locale care aproba exercitarea activitatii in mod temporar sau sezonier au obligatia sa mentioneze expres pe autorizatie perioada de functionare in localitatea respectiva.
 (1) Contribuabilii care desfasoara activitati pe baza de libera initiativa sunt obligati sa depuna declaratia anuala de impunere, pentru veniturile realizate in anul fiscal precedent, pana la data de 31 ianuarie a fiecarui an fiscal.
 (2) In cazul inceperii activitatii in cursul anului, in termen de 30 de zile de la data eliberarii autorizatiei de functionare, contribuabilii au obligatia sa depuna o declaratie de impunere provizorie, pe baza veniturilor si a cheltuielilor realizate in perioada de activitate parcursa si a celor preliminate a se realiza pana la sfarsitul anului.
 (3) In cazul incetarii activitatii, contribuabilii sunt obligati sa depuna autorizatia de functionare la autoritatea publica care a eliberat-o si sa declare organului fiscal, in termen de 5 zile de la data depunerii acesteia, incetarea sursei de venit, concomitent cu depunerea declaratiei de impunere definitive.
 (1) Pentru contribuabilii impusi pe baza venitului efectiv realizat, organele fiscale vor proceda la definitivarea impozitului pe anul anterior pana la data de 15 aprilie a fiecarui an fiscal. Venitul impozabil astfel determinat constituie venit impozabil provizoriu pentru anul curent.
 (2) In cazul contribuabililor care isi incep activitatea in cursul anului fiscal si al celor care isi inceteaza activitatea in cursul anului fiscal, impunerea se face in termen de 30 de zile de la data depunerii declaratiei de impunere provizorii, prevazuta la art. 13 alin. (2), sau a declaratiei de impunere definitive, prevazuta la art. 13 alin. (3).
 (3) In cazul unei cresteri sau reduceri a venitului realizat, in cursul anului, de peste 20%, organele fiscale au dreptul, o singura data pe an, in cursul semestrului II, sa recalculeze impozitul provizoriu in functie de venitul efectiv realizat de la inceputul anului de impunere, repartizand impozitul rezultat in urma recalcularii pe termenele de plata urmatoare.
 (4) In cazul contribuabililor impusi pe baza normelor de venit, impunerea este definitiva si se efectueaza pana la data de 15 aprilie a anului in curs. Pentru cei care isi desfasoara activitatea pe perioade mai mici de un an, normele de venit se restrang la perioada efectiv lucrata, acestea constituind si baza de calcul pentru eventualele reduceri prevazute la art. 8.
 (5) Pentru contribuabilii impusi pe baza forfetara, impunerea se face pana la data de 15 aprilie a anului in curs. In cazul in care acestia isi desfasoara activitatea pe perioade mai mici de un an, impozitul forfetar trimestrial se calculeaza proportional cu perioada lucrata.
 (1) Diferentele de impozit stabilite pe anul anterior ca urmare a definitivarii impunerii si cele pentru anul in curs, precum si impozitul stabilit in limita termenului de prescriptie se platesc in 30 de zile de la data comunicarii dispozitiei de impunere.
 (2) Impozitul stabilit pentru anul curent de impunere se plateste trimestrial, in patru rate egale, pana la data de 15 inclusiv a ultimei luni din fiecare trimestru.
 (3) Impozitul calculat pe baza normelor de venit si impozitul forfetar se datoreaza la termenele prevazute la alin. (2).
 (4) In cazul in care impunerea anuala se face dupa expirarea termenului de plata pentru trimestrul I, contribuabilul va plati, cu titlu de impozit, o suma egala cu cuantumul impozitului aferent trimestrului precedent.
 (1) In cazul constatarii de catre organele fiscale a unor abateri de la legislatia in vigoare pe linia nedeclararii veniturilor, a evidentierii si declararii eronate a veniturilor si cheltuielilor, in scopul sustragerii de la plata impozitului sau neconducerii evidentelor obligatorii prevazute de lege, pe langa aplicarea sanctiunilor prevazute de legislatia in vigoare in materie de abateri de la disciplina financiara, organele fiscale vor proceda la impunerea din oficiu pe baza metodelor stabilite prin instructiunile prevazute la art. 30 alin. (2) din prezenta ordonanta de urgenta, iar in caz de abateri repetate sau in cazul detinerii nejustificate a autorizatiei de functionare, prin lipsa de activitate a contribuabililor, pe o perioada de 6 luni, organele fiscale vor proceda la retinerea autorizatiilor de functionare si la inaintarea acestora, in procedura de urgenta, autoritatilor care le-au eliberat, in vederea anularii.
 (2) Contribuabilii autorizati au obligatia de a prezenta organelor de control autorizatia de functionare in original.
 Impozitul pe veniturile din drepturi de autor, inclusiv drepturile conexe, din cesionarea, din inchirierea, precum si din valorificarea unor astfel de drepturi dobandite prin mostenire
 (1) Veniturile din drepturi de autor, inclusiv drepturile conexe, din cesionarea, din inchirierea precum si din valorificarea unor astfel de drepturi dobandite prin mostenire se supun anual impunerii de catre unitatile platitoare sau, dupa caz, de catre organismele de gestiune colectiva, infiintate potrivit legii.
 (2) Impozitul se calculeaza prin aplicarea cotelor de impozit prevazute la art. 4 asupra venitului anual impozabil.
 (1) Venitul anual impozabil se determina prin scaderea din venitul brut realizat a unei cote forfetare de cheltuieli, dupa cum urmeaza:
 a) 50% in cazul operelor de arta plastica, de arhitectura si fotografie;
 b) 40% in cazul operelor muzicale, indiferent de gen;
 c) 30% in cazul operelor stiintifice, precum si al operelor si prestatiilor artistice, indiferent de gen, cu exceptia operelor prevazute la lit. a) si b);
 d) 20% in cazul operelor literare, indiferent de gen;
 e) 15% in cazul veniturilor din drepturi conexe dreptului de autor.
 (2) In situatia realizarii de venituri din activitati distincte pentru care se acorda cote diferite de cheltuieli, pentru calculul venitului impozabil se foloseste cota cea mai mare.
 (3) In cazul lucrarilor de arta monumentala, venitul anual impozabil se determina prin scaderea din venitul brut realizat a cheltuielilor efective.
 (4) Cotele prevazute mai sus nu se aplica in cazul mostenitorilor, cu exceptia drepturilor obtinute din opere muzicale.
 Impozitul se calculeaza de catre fiecare platitor de venit, cumulat de la inceputul anului, prin recalcularea impozitului la fiecare plata efectuata catre aceeasi persoana.
 (1) Cand veniturile de natura celor care fac obiectul prezentului capitol sunt aferente unui grup de persoane, impunerea veniturilor obtinute se face separat, in functie de cota-parte ce se cuvine fiecarei persoane.
 (2) Principiul prevazut la alin. (1) se aplica si in cazul veniturilor realizate de mostenitorii aflati in indiviziune.
 Impozitul se calculeaza si se retine de catre platitorii de venit la fiecare plata si se varsa la bugetul consiliului local pe a carui raza teritoriala se afla unitatea platitoare, o data cu ridicarea numerarului de la societatea bancara sau cu depunerea la aceasta a documentelor pentru plata drepturilor respective sau in ziua lucratoare imediat urmatoare platii acestora, in celelalte cazuri.
 Impozitul pe veniturile din inchirieri, din subinchirieri si din constituirea dreptului de uzufruct, uz sau abitatie
 Veniturile realizate de persoanele fizice, in mod permanent sau temporar, direct sau prin agenti economici specializati, din inchirieri, din subinchirieri si din constituirea dreptului de uzufruct, uz sau abitatie, se supun impozitarii conform dispozitiilor prezentei ordonante de urgenta.
 Impozitul se calculeaza prin aplicarea cotei de impozit de 15% asupra venitului anual impozabil.
 (1) Venitul anual impozabil se determina prin scaderea din veniturile incasate in decursul unui an a impozitului pe cladiri, a primelor de asigurare platite si a impozitului pe teren aferente spatiului inchiriat, iar in cazul inchirierilor sau subinchirierilor de camere mobilate se mai deduce si o cota forfetara de cheltuieli de 20% din venitul ramas dupa scaderea impozitelor si a primelor mentionate.
 (2) In cazul inchirierilor si subinchirierilor de camere mobilate prin agenti economici specializati inainte de deducerea cotei forfetare de 20% mentionata la alin. (1), se scade comisionul retinut de acestia, pe baza documentelor justificative.
 (3) Venitul din chirii inscris in declaratia de impunere nu poate fi mai mic decat nivelurile valorice stabilite prin hotarari ale consiliilor locale.
 (1) Declaratia de impunere se depune o data cu inregistrarea contractului de inchiriere la organul fiscal si in termen de 5 zile de la data incheierii conventiei intre parti atunci cand legea nu prevede obligativitatea inregistrarii la organul fiscal.
 (2) Declaratia de impunere se depune o singura data sau ori de cate ori se produc modificari ale veniturilor care fac obiectul acestui capitol.
 (3) La incetarea sursei de venit, contribuabilii sunt obligati sa declare aceasta la organul fiscal in termen de 5 zile.
 (1) Agentii economici, institutiile publice si orice alte entitati sunt obligate sa calculeze, sa retina si sa verse impozit pe sumele brute datorate persoanelor fizice pentru dobanzi, servicii prestate si lucrari executate de acestea, precum si pentru orice activitate desfasurata in afara unitatii la care este salariata persoana fizica beneficiara de venit, prin aplicarea urmatoarelor cote:
 pana la 500.000 10%
 500.001 - 1.500.000 50.000 + 20% pentru ceea ce depaseste 500.000
 1.500.001 - 2.500.000 250.000 + 25% pentru ceea ce depaseste 1.500.000
 2.500.001 - 3.500.000 500.000 + 30% pentru ceea ce depaseste 2.500.000
 peste 3.500.000 800.000 + 40% pentru ceea ce depaseste 3.500.000
 (2) Fac exceptie de la dispozitiile alin. (1) urmatoarele venituri, care se impoziteaza astfel:
 a) 1% in cazul dobanzilor platite de societatile bancare pentru depozitele persoanelor fizice;
 b) 15% in cazul celor care livreaza marfuri sau vand bunuri in regim de consignatie, cu exceptia bunurilor din inventarul propriu al persoanei fizice depunatoare;
 c) 20% in cazul drepturilor banesti cuvenite pentru inventii si inovatii.
 (3) Veniturile realizate de persoanele fizice din contracte de management nu intra sub incidenta dispozitiilor prezentului articol, impozitandu-se conform dispozitiilor legale in materie.
 (4) Impozitul calculat pe baza cotelor mentionate mai sus se retine de la beneficiarii de venituri, asa cum sunt definiti la alin. (1), si nu se aplica in cazul persoanelor autorizate care au obligatia de a emite documentul de incasare a venitului respectiv.
 (5) In cazul veniturilor realizate prin incasari repetate de la aceeasi unitate platitoare de venit, cu exceptiile prevazute in prezenta ordonanta de urgenta, impozitul se calculeaza prin cumularea veniturilor realizate in cadrul aceleiasi luni, deducandu-se impozitul retinut pentru platile anterioare.
 (1) Sumele retinute ca impozit reprezinta impozit definitiv si se vireaza la bugetul consiliului local pe a carui raza teritoriala platitorii de venituri mentionati la art. 26 isi au domiciliul sau sediul. Varsarea impozitului se face o data cu ridicarea numerarului de la societatea bancara sau in ziua lucratoare imediat urmatoare platii, in cazul in care plata se face din casa.
 (2) In cazul dobanzilor, impozitul retinut se varsa de catre unitatea platitoare pana la data de 25 inclusiv a lunii urmatoare platii.
 (3) Impozitul necalculat, neretinut si nevarsat potrivit art. 26 alin. (4) se suporta de catre unitatea platitoare de venit si reprezinta cheltuieli nedeductibile din punct de vedere fiscal.
 (1) Veniturile, altele decat cele realizate in baza unui contract individual de munca incheiat conform legii, obtinute de artisti, sportivi si alte categorii asemanatoare de persoane, profesionisti sau amatori, altii decat cei prevazuti la art. 5, realizate in mod independent prin intermediul unor institutii publice, asociatii sau alte entitati; ca urmare a participarii la spectacole, concursuri, campionate si alte manifestari artistice, culturale si sportive, cu exceptia premiilor, se impoziteaza cu cotele mentionate la art. 26 alin. (1).
 (2) In cazul veniturilor realizate prin institutii publice, asociatii sau alte entitati si prin organizatori de manifestari artistice, culturale si sportive, persoane fizice autorizate si persoane juridice, impozitarea se face prin retinere la sursa, iar termenul de plata este cel prevazut la art. 27 alin. (1).
 (3) Impozitul necalculat, neretinut si nevarsat se suporta de catre unitatea platitoare de venit si reprezinta cheltuieli nedeductibile din punct de vedere fiscal.
 (1) Contribuabilii, persoane fizice, care realizeaza venituri din premii si orice fel de castiguri au obligatia de a plati impozit calculat prin aplicarea cotei de 10% asupra sumei ce depaseste plafonul neimpozabil mentionat la art. 2 alin. (1) lit. i).
 (2) Impozitul se calculeaza si se retine prin stopaj la sursa de catre unitatile care acorda premiile si castigurile, varsarea impozitului facandu-se in termen de 5 zile de la data acordarii acestora.
 (1) Consiliile locale si judetene pot acorda, de la caz la caz, potrivit legii, pentru motive temeinic justificate, esalonari de plati in cel mult 12 rate lunare, amanari de plati pana la sfarsitul anului calendaristic, precum si reduceri sau scutiri de majorari de intarziere aferente impozitului neachitat.
 (2) Ministerul Finantelor va elabora instructiuni privind evidenta veniturilor si cheltuielilor, metodologia de calcul, incasare si control al impozitului pe veniturile persoanelor fizice si formularistica corespunzatoare, inclusiv declaratia de impunere, precum si metodele de calcul al impozitului, prevazute la art. 16 alin. (1), care se aproba prin hotarare a Guvernului, in termen de 9O de zile de la data publicarii in Monitorul Oficial al Romaniei a prezentei ordonante de urgenta.
 (3) Contribuabilii impusi pe baza normelor de venit si cei impusi forfetar nu au obligatia sa conduca evidentele contabile stabilite prin legislatia in domeniu.
 Sumele datorate potrivit dispozitiilor prezentei ordonante de urgenta sunt venituri ale bugetelor locale, cu exceptia impozitului pe venitul realizat de avocati si de notarii publici, care se varsa la bugetul de stat.
 In cazul in care impozitul sau diferentele de impozit prevazute la art. 15 nu sunt platite in termen, contribuabilii sunt obligati la plata majorarilor de intarziere, calculate potrivit dispozitiilor legale.
 (1) In cazul realizarii de venituri in valuta, impozitul si eventualele majorari de intarziere se platesc in lei.
 (2) In cazul in care veniturile se realizeaza in valuta, pentru calculul impozitului prevazut de prezenta ordonanta de urgenta, evaluarea acestora in lei se face utilizand cursul de schimb al pietei valutare, comunicat de Banca Nationala a Romaniei, din ziua precedenta incasarii veniturilor respective, potrivit normelor legale.
 (1) Controlul, constatarea, stabilirea, urmarirea si incasarea sumelor datorate bugetelor locale potrivit prezentei ordonante de urgenta se efectueaza de catre organele de specialitate ale consiliilor locale.
 (2) Pana la organizarea compartimentelor de specialitate la nivelul consiliilor locale, atributiile mentionate la alin. (1) se aduc la indeplinire de catre organele Ministerului Finantelor.
 (1) Obiectiunile, contestatiile si plangerile formulate la actele de control sau de impunere ale organelor prevazute la art. 34 se solutioneaza conform dispozitiilor legale privind solutionarea obiectiunilor, contestatiilor si a plangerilor asupra sumelor constatate si aplicate prin actele de control sau de impunere ale organelor Ministerului Finantelor.
 (2) In conditiile exercitarii controlului, constatarii, stabilirii, urmaririi si incasarii sumelor datorate bugetelor locale de catre organele de specialitate ale consiliilor locale, se va adopta o noua procedura de solutionare a obiectiunilor, contestatiilor si plangerilor formulate la actele de control sau de impunere.
 Termenul de prescriptie a dreptului de a stabili impozitul reglementat prin prezenta ordonanta de urgenta si a majorarilor de intarziere pentru neplata in termen a impozitului, precum si de a constata contraventii si de a aplica amenzi si penalitati este cel prevazut de legislatia privind controlul fiscal.
 (1) Pentru sumele reprezentand impozite achitate in plus, contribuabilul poate cere compensarea cu alte obligatii bugetare sau restituirea acestora.
 (2) Dreptul de a cere compensarea sau restituirea sumelor mentionate la alin. (1) se prescrie in termenul prevazut de legislatia privind executarea creantelor bugetare.
 Dreptul de a cere executarea silita a creantelor bugetare reglementate in prezenta ordonanta de urgenta se prescrie in termenele prevazute de legislatia privind executarea creantelor bugetare.
 (1) Controlul, constatarea, stabilirea, urmarirea si incasarea sumelor datorate bugetelor locale, inclusiv a majorarilor de intarziere, pana la intrarea in vigoare a prezentei ordonante de urgenta, in cadrul perioadei de prescriptie, se efectueaza, conform legislatiei in vigoare, pentru perioada in care obligatia bugetara era exigibila.
 (2) Obiectiunile, contestatiile si plangerile aflate pe rol la organele jurisdictionale, administrative si judiciare se solutioneaza in conformitate cu legislatia in vigoare la data constatarii faptei.
 Nerespectarea prevederilor prezentei ordonante de urgenta atrage raspunderea contraventionala sau penala, dupa caz, potrivit legii.
 (1) Transele de venit impozabil prevazute la art. 4 alin. (1) si la art. 26 alin. (1), precum si nivelul impozitului forfetar trimestrial prevazut la art. 11 alin. (1) se indexeaza anual prin hotarare a Guvernului, pana la data de 30 noiembrie a fiecarui an fiscal, pe baza indicelui de inflatie aferent unei perioade de 12 luni care se incheie la data de 1 noiembrie a aceluiasi an si cand cresterea acestuia depaseste 20% .
 (2) Consiliile judetene si Consiliul General al Municipiului Bucuresti vor stabili prin hotarari, pentru anul fiscal in curs, pana la data de 1 martie, normele de venit si impozitul forfetar, mentionate la art. 8 alin. (1) si la art. 10, in care scop directiile generale ale finantelor publice si controlului financiar de stat judetene si a municipiului Bucuresti vor transmite propuneri pana la data de 15 februarie a anului respectiv.
 (3) Dupa organizarea compartimentelor de specialitate ale consiliilor locale, propunerile pentru normele de venit anual, precum si pentru impozitul forfetar vor fi elaborate de catre acestea si vor fi transmise in conditiile alin. (2).
 Definitivarea impunerii privind veniturile realizate anterior datei de 1 ianuarie 1998, respectiv plata obligatiilor catre buget, se face, potrivit legislatiei in vigoare, pana la aceasta data.
 Prevederile prezentei ordonante de urgenta se completeaza cu dispozitiile din conventiile pentru evitarea dublei impuneri cu privire la impozitele pe venit si pe capital, din alte acorduri internationale si din acte normative care fac referire la veniturile pentru care sunt aplicabile dispozitiile acestei ordonante de urgenta.
 La data intrarii in vigoare a prezentei ordonante de urgenta se abroga: Decretul nr. 153/1954 privitor la impozitul pe veniturile populatiei, publicat in Buletinul Oficial nr. 22 din 11 mai 1954; anexa nr. 11 la Hotararea Guvernului nr. 201/1990 pentru aprobarea normelor de aplicare a Decretului-lege nr. 54/1990, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 33-34 din 8 martie 1990; Hotararea Consiliului de Ministri nr. 545/1970 privind reglementarea unor impozite pe veniturile populatiei, publicata in Buletinul Oficial nr. 41 din 30 aprilie 1970; Decretul nr. 394/1973 privitor la impunerea veniturilor realizate din inchirieri de imobile, publicat in Buletinul Oficial nr. 105 din 17 iulie 1973; Ordonanta Guvernului nr. 44/1995 privind imbunatatirea impunerii activitatilor producatoare de venit din exercitarea unei profesii libere si din lucrari literare, de arta si stiintifice, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 203 din 1 septembrie 1995, aprobata si modificata prin Legea nr. 125/1995; prevederile referitoare la impozitare din Decretul nr. 101/1980 privind organizarea unor activitati de prestari de servicii in conditiile stabilirii pe baza de cota-parte din incasari a veniturilor cuvenite persoanelor ce desfasoara aceste activitati, publicat in Buletinul Oficial nr. 25 din 26 martie 1980; prevederile referitoare la impozitul pe venit cuprinse la art. 15 lit. e) din Legea nr. 44/1994 privind veteranii de razboi, precum si unele drepturi ale invalizilor si vaduvelor de razboi, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 172 din 7 iulie 1994, art. 5 din Decretul nr. 296/1983 privind stabilirea tarifelor pentru transporturile de produse cu mijloace de tractiune animala, publicat in Buletinul Oficial, Partea I, nr. 61 din 10 august 1983; pct. 4 din cap. II al anexei la Ordonanta Guvernului nr. 15/1992 cu privire la impozitele si taxele locale, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 209 din 26 august 1992, aprobata si modificata prin Legea nr. 114/1992; Ordonanta Guvernului nr. 11/1992 privind modul de desfasurare si impozitare a activitatii de taximetrie auto, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 209 din 26 august 1992, aprobata si modificata prin Legea nr. 114/1992; art. 77 din Legea nr. 51/1995 pentru organizarea si exercitarea profesiei de avocat, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 116 din 9 iunie 1995; art. 111 din Legea notarilor publici si a activitatii notariale nr. 36/1995, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 92 din 16 mai 1995; art. 4 si art. 7 lit. k) din Legea nr. 32/1991 privind impozitul pe salarii, republicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 185 din 12 august 1996; art. I pct. 1O din Ordonanta Guvernului nr. 62/1997 pentru modificarea si completarea Legii nr. 32/1991, republicata, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 226 din 30 august 1997; Legea nr. 181/1997 privind impunerea veniturilor realizate din inchirierea de bunuri imobile, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 314 din 17 noiembrie 1997; Ordonanta de urgenta a Guvernului nr. 61/1997 pentru modificarea si completarea Ordonantei Guvernului nr. 44/1995 privind imbunatatirea impunerii activitatilor producatoare de venit din exercitarea unei profesii libere si din lucrari literare, de arta si stiintifice, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 278 din 15 octombrie 1997; art. 5 din Legea nr. 66/1996 privind reorganizarea Casei de Economii si Consemnatiuni din Romania in societate bancara pe actiuni, numai in ceea ce priveste impozitul pe venit, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 140 din 5 iulie 1996, precum si orice alte dispozitii contrare.
 Prezenta ordonanta de urgenta intra in vigoare pe data de 1 ianuarie 1998.
 COMENTARII la OUG 85/1997
 Momentan nu exista niciun comentariu la OUG 85 din 1997
 Alte acte pe aceeaşi temă cu OUG 85/1997
 OUG 61 1997
 pentru modificarea si completarea Ordonantei Guvernului nr. 44/1995 privind imbunatatirea impunerii activitatilor producatoare de venit din exercitarea unei profesii libere si din lucrari literare, de arta si stiintifice
 Legea 125 1995
 pentru aprobarea Ordonantei Guvernului nr. 44/1995 privind imbunatatirea impunerii activitatilor producatoare de venit din exercitarea unei profesii libere si din lucrari literare, de arta si stiintifice
 Hotărârea 706 1999
 pentru aprobarea Instructiunilor metodologice de aplicare a Ordonantei de urgenta a Guvernului nr. 85/1997 privind impunerea veniturilor realizate de persoanele fizice, aprobata si modificata prin Legea nr. 246/1998


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 52002PC0019
 Proposta de Decisão do Conselho que autoriza a Grécia a aplicar uma medida derrogatória aos artigos 2o e 28oA da Sexta Directiva (77/388/CEE) relativa à harmonização das legislações dos Estados-Membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios /* COM/2002/0019 final */
 Proposta de DECISÃO DO CONSELHO que autoriza a Grécia a aplicar uma medida derrogatória aos artigos 2o e 28oA da Sexta Directiva (77/388/CEE) relativa à harmonização das legislações dos Estados-Membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios(apresentada pela Comissão)EXPOSIÇÃO DOS MOTIVOS1. Por ofício registado no Secretariado-Geral da Comissão em 15 de Novembro de 2001, o Governo da Grécia solicitou autorização, nos termos do artigo 27° da Sexta Directiva (77/388/CEE) do Conselho, de 17 de Maio de 1977 [1], relativa à harmonização das legislações dos Estados-Membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios - sistema comum do imposto sobre o valor acrescentado: matéria colectável uniforme, para aplicar um regime especial de tributação no sector dos materiais usados e de resíduos[1] JO L 145 de 13.6.1977, p. 1. Directiva com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 2001/4/CE (JO L 22 de 24/01/2001, p.17).2. Em conformidade com o no 3 do artigo 27o dessa directiva, os outros Estados-Membros foram informados do pedido da Grécia por ofício de 22 de Novembro de 2001.3. O regime especial que a Grécia pretende estabelecer contém as seguintes disposições:- Isenção dos fornecimentos e das aquisições intracomunitários de resíduos recicláveis, tais como sucatas, resíduos de ferro e aço, vidro, papéis e cartão, desde que o volume de negócios do sujeito passivo seja inferior a 900.000 euros. Para determinar esse limite, o volume de negócios relativo aos metais não ferrosos pode ser excluído;- isenção dos fornecimentos e das aquisições intracomunitários de metais não ferrosos, independentemente do volume de negócios do sujeito passivo;- estas isenções incluem uma opção para a tributação dos fornecimentos e aquisições dos bens em questão mediante uma autorização da administração.4. No seu pedido, o governo grego indica que a medida prevista tem por objectivo combater a evasão fiscal gerada, no sector supracitado, pelo não pagamento do IVA devido pelos operadores, nomeadamente os pequenos operadores. É difícil cobrar o IVA neste domínio devido a dificuldades de identificação e de controlo das actividades exercidas.5. Nos termos da primeira disposição, os pequenos operadores de resíduos recicláveis que não sejam metais não ferrosos ficam dispensados da obrigação de pagar o IVA sobre as vendas dos bens em questão e de o incluir nas facturas que emitem. Além disso, estas operações não conferem direito à dedução do IVA a montante.6. Por outro lado, os sujeitos passivos em questão também não devem pagar o IVA das aquisições intracomunitárias que efectuam, o que implica que os fornecimentos intracomunitários correspondentes serão tributados no país de origem.7. O limite de 900.000 euros destina-se a evitar que os grandes operadores beneficiem igualmente da isenção.8. Nos termos da segunda disposição, os operadores de metais não ferrosos podem beneficiar da isenção mesmo que o seu volume de negócios total ultrapasse 900.000 euros. Com efeito, o preço de venda dos metais não ferrosos é geralmente muito mais elevado que o preço de outros materiais e resíduos, o que significa que, no caso do comércio de metais não ferrosos, esse limite seja atingido relativamente depressa.9. Finalmente, por força da terceira disposição, os operadores de resíduos recicláveis que deveriam, em princípio, ser isentos, em virtude do regime especial, podem ser autorizados a submeter as suas operações ao IVA, e, consequentemente, a exercer o direito à dedução do mesmo. O facto de subordinar esta excepção à derrogação a uma autorização assegura garantias suficientes quanto ao cumprimento por parte dos sujeitos passivos das suas obrigações fiscais. Por outro lado, o facto de "recompensar" a sujeição ao controlo fiscal, mediante a concessão do direito à dedução é susceptível de incentivar um maior número de operadores a cooperar com a administração fiscal.10. A Comissão considera que a isenção dos fornecimentos e aquisições intracomunitários efectuados por pequenas empresas constitui uma medida destinada a simplificar a tributação e, simultaneamente, a combater a fraude fiscal, porque permite excluir do sistema do IVA uma categoria de sujeitos passivos cujas actividades são difíceis de controlar e relativamente aos quais a recuperação do imposto implica esforços desproporcionados relativamente às receitas.11. As regras específicas aplicáveis aos fornecimentos e aquisições intracomunitários de resíduos de metais não ferrosos justificam-se porque permitem tornar mais seguras, em termos fiscais, transacções cujos riscos de fraude são mais elevados devido ao valor desses bens.12. Ao prever a possibilidade de os sujeitos passivos sujeitarem ao IVA as suas operações, que, em princípio, estão isentas, com base numa autorização da administração, é assegurada uma fiscalização acrescida por parte da administração.13. Alguns Estados membros, nomeadamente França, Espanha, Itália e Holanda obtiveram já Decisões do Conselho a autorizá-los a aplicar um regime especial de tributação ao sector em questão.14 Na sua Comunicação ao Conselho e ao Parlamento Europeu de 7 de Junho de 2000 [2] relativa à estratégia para melhorar o funcionamento do sistema do IVA no mercado interno, a Comissão comprometeu-se a proceder a uma determinada racionalização do grande número de derrogações actualmente em vigor. Todavia, nalguns casos, esta racionalização poderá consistir em alargar a todos os Estados-Membros determinadas derrogações que demonstrem ser especialmente eficazes.[2] COM (2000) 348 final15 No que se refere ao sector em questão, os recentes contactos estabelecidos entre a Comissão, algumas administrações nacionais e os representantes do sector revelam que seria necessário um regime especial adaptado às especificidades do sector, a fim de assegurar uma tributação mais equitativa de todos os operadores económicos implicados nesta actividade em toda a Comunidade. Este regime exigiria uma base jurídica sólida e permanente muito além do âmbito de aplicação das derrogações concedidas nos termos do artigo 27o da Sexta Directiva do IVA.16 Desde logo, a Comissão convém que a derrogação permite lutar de forma eficaz contra as violações das regras do sistema do IVA, enquanto se aguardam alterações com um carácter mais permanente. Por conseguinte, considera adequado que a actual derrogação seja reconduzida até 31 de Dezembro de 2003.Proposta de DECISÃO DO CONSELHO que autoriza a Grécia a aplicar uma medida derrogatória aos artigos 2o e 28oA da Sexta Directiva (77/388/CEE) relativa à harmonização das legislações dos Estados-Membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios(O texto grego é o único a fazer fé)O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia,Tendo em conta a Sexta Directiva (77/388/CEE) do Conselho, de 17 de Maio de 1977, relativa à harmonização das legislações dos Estados-Membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios - sistema comum do imposto sobre o valor acrescentado: matéria colectável uniforme [3], e, nomeadamente, o seu artigo 27o, n° 1,[3] JO L 145 de 13.6.1977, p. 1. Directiva com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 2001/4/CE (JO L 22 de 24/01/2001, p.17).Tendo em conta a proposta da Comissão [4],[4] JO C de, p.Considerando o seguinte:(1) O Governo da Grécia, por ofício registado no Secretariado-Geral da Comissão em 15 de Novembro de 2001, solicitou autorização para aplicar um regime especial de tributação ao sector dos resíduos recicláveis com o objectivo de combater a fraude fiscal no mesmo.(2) Os outros Estados-Membros foram informados do pedido apresentado pela Grécia por ofício de 22 de Novembro de 2001.A derrogação em questão isenta do imposto os fornecimentos e aquisições intracomunitárias de resíduos recicláveis, tais como sucatas, resíduos de ferro e aço, vidro, papéis e cartão dos sujeitos passivos que, no ano precedente, tenham tido um volume de negócios inferior a 900.000 euros. Simultaneamente, tem por objectivo isentar do imposto os fornecimentos e aquisições intracomunitários de resíduos de metais não ferrosos, independentemente do volume de negócios.(3) Os sujeitos passivos cujas operações se inserem no âmbito de aplicação das isenções previstas pelo regime especial podem ser autorizados a não submeter estas operações ao regime especial em questão, nas condições previstas pela Grécia.(4) Este regime constitui uma medida eficaz de luta contra a fraude num sector em que é particularmente difícil cobrar o IVA devido a dificuldades de identificação e de controlo das actividades exercidas.(5) O regime especial satisfaz as condições previstas no artigo 27o da Directiva 77/388/CEE.(6) Na sua comunicação ao Parlamento europeu e ao Conselho de 7 de Junho de 2000, a Comissão apresentou uma estratégia destinada a melhorar o funcionamento do sistema do IVA a curto prazo incluindo a racionalização do grande número de derrogações actualmente em vigor. Contudo, nalguns casos, essa racionalização poderá consistir em alargar a todos os Estados-Membros derrogações que demonstrem ser especialmente eficazes.(7) Por conseguinte, é adequado reconduzir a actual derrogação até 31 de Dezembro de 2003, o que permitirá avaliar a compatibilidade desta medida com a metodologia geral do sistema do IVA, e o exercício de racionalização das derrogações em especial.(8) A derrogação não terá incidências negativas sobre os recursos próprios das Comunidades provenientes do IVA,APROVOU A PRESENTE DECISÃO:Artigo 1oPor derrogação à Directiva 77/388/CEE, a Grécia é autorizada a aplicar, até 31 de Dezembro de 2003, um regime especial de tributação ao sector dos resíduos recicláveis (a seguir designado por "regime especial") nos termos da presente decisão.Artigo 2oEm derrogação ao artigo 2o da Directiva 77/388/CEE, são isentos do IVA :a) os fornecimentos de resíduos recicláveis, tais como sucatas, resíduos de ferro e aço, vidro, papéis e cartões, efectuados por empresas cujo volume de negócios seja inferior a 900.000 euros;b) os fornecimentos de metais não ferrosos.Artigo 3oEm derrogação ao no 1, alínea a), do artigo 28o-A da Directiva 77/388/CEE, são isentas do IVA :a) as aquisições intracomunitárias de resíduos recicláveis, tais como sucatas, resíduos de ferro e aço, vidro, papéis e cartões, efectuadas por empresas cujo volume de negócios seja inferior a 900.000 euros;b) as aquisições intracomunitárias de metais não ferrosos.Artigo 4oPara determinar o limite de 900.000 euros, previsto nos artigos 2° e 3°, pode ser excluído o volume de negócios relativo aos metais não ferrosos.Artigo 5°A Grécia autorizará os sujeitos passivos que o requererem a não aplicar o regime especial aos respectivos fornecimentos e aquisições intracomunitárias, assegurando que tal autorização não prejudicará o cumprimento das obrigações fiscais pela sua parte.Artigo 6oA República Helénica é o destinatário da presente decisão.Feito em Bruxelas, emPelo ConselhoO Presidente


type: wikipedia

text:
Octopodiformes is a superorder of the subclass Coleoidea, comprising the octopuses and the vampire squid. All living members of Octopodiformes have eight arms, either lacking the two tentacles of squid (as is the case in octopuses) or modifying the tentacles into thin filaments (as in vampire squid). Octopodiformes is often considered the crown group of octopuses and vampire squids, including all descendants of their common ancestor. Some authors use the term Vampyropoda for the same general category, though others use "Vampyropoda" to refer to the total group (all cephalopods closer to octopods than to true squid). Another term is Octobranchia, referring to cephalopods without prominent tentacles.
 Pohlsepia, originally described as earliest octopod is considered as dubious for this group in later study. The oldest unambiguous vampyropod is Syllipsimopodi, a squid-like cephalopod from the Mississippian-age Bear Gulch Lagerstätte of Montana. Syllipsimopodi has a combination of squid-like features (like 10 arms) and octopod-like features (like biserial suckers and a simplified internal shell).
 Classification
 Class Cephalopoda
 Subclass Nautiloidea: nautilus
 Subclass †Ammonoidea: ammonites
 Subclass Coleoidea
 Superorder Decapodiformes: squid, cuttlefish
 Clade Vampyropoda
 Genus †Syllipsimopodi
 Genus †Proteroctopus
 Superorder Octopodiformes / Octobranchia
 Family †Trachyteuthididae (incertae sedis)
 Order Vampyromorphida: vampire squid
 Clade: Muensterelloidea
 Family: †Muensterellidae
 Family: †Patelloctopodidae
 Order Octopoda
 Genus †Keuppia (incertae sedis)
 Genus †Palaeoctopus (incertae sedis)
 Genus †Paleocirroteuthis (incertae sedis)
 Genus †Proteroctopus (incertae sedis)
 Genus †Styletoctopus (incertae sedis)
 Suborder Cirrina: finned deep-sea octopus
 Family Opisthoteuthidae: umbrella octopus
 Family Cirroteuthidae
 Family Stauroteuthidae
 Suborder Incirrina
 Family Amphitretidae: telescope octopus
 Family Bolitaenidae: gelatinous octopus
 Family Octopodidae: benthic octopus
 Family Vitreledonellidae: glass octopus
 Superfamily Argonautoidea
 Family Alloposidae: seven-arm octopus
 Family Argonautidae: argonauts
 Family Ocythoidae: tuberculate pelagic octopus
 Family Tremoctopodidae: blanket octopus
 References
 External links
 Tree of Life web project: Octopodiformes
 Protostome superorders
 Extant Pennsylvanian first appearances


text:
 13.2.2018
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 39/1
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/207 AL COMISIEI
 din 9 februarie 2018
 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [„Laguiole” (DOP)]
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),
 întrucât:
 (1)
 În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Franței de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Laguiole”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/96 al Comisiei (2), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2015/1770 al Comisiei (3).
 (2)
 Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 (4), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv.
 (3)
 Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini ar trebui aprobată,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Laguiole” (DOP).
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 9 februarie 2018.
 Pentru Comisie,
 Pentru Președinte,
 Phil HOGAN
 Membru al Comisiei
 (1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.
 (2) Regulamentul (CE) nr. 1107/96 al Comisiei din 12 iunie 1996 privind înregistrarea indicațiilor geografice și a denumirilor de origine în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 al Consiliului (JO L 148, 21.6.1996, p. 1).
 (3) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1770 al Comisiei din 29 septembrie 2015 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Laguiole (DOP)] (JO L 258, 3.10.2015, p. 1).
 (4) JO C 361, 25.10.2017, p. 42.


text:
[2020] Ohováranie a šikana na pracovisku | Právna Poradňa
 Ohováranie a šikana na pracovisku
 Otázka: Ohováranie a šikana na pracovisku
 Je ohováranie na pracovisku, ak nadriadený dá súhlas z vybavením si súkromných záležitosti, ak veznem 1hodinu paragraf, na ktorý mám nárok. On ten papier od lekára hodí do kosa, potom to vykrikuje, že si vybavujeme svoje súkromné veci cez pracovnú dobu. Atď. Je šikán, ak Vás nadriadený pošle ráno na určitú prácu, napr: xxx , po ceste v xyz sa zastavte pomerať kábel, pokračujte do xxx. Pred druhov partiov hovorí, som zvedavý. Nájdu poruchu v xyz. Po príchode do X : Našli ste poruchu v xyz , nie mi sme boli v xyy . XXX ja som Vás poslal do xyz . Zrobili, pritom sa každé ráno dáva hlásenie nadriadeným do F. a tam boli xyz. Sme dve partie a separuje jednu partiu od druhej. Zakazuje kolegom sa známy rozprávať, kontroluje príchod a odcho do práce, ale iba jednej partii, a keď som sa ozval, tak povedal druhej partii, že ich kontrolujem. Keď som sa to dozvedel, tak som zvolal poradu, aby sme si to vyjasnili. Pracovná doba je od 6:00-14:00 na D. , zapísať sa. Odvtedy začalo peklo. Na druhý deň im dovolil ísť na pracovisko rovno z domu, to znamená, že sa nemusia prísť zapísať na D. , čo je v rozpore z pracovným poriadkom. Urobil to náročky kvôli mne. Takže som mu odkázal nech sa my ospravedlní, ak nie podám naňho tresné oznámenie. Od toho dna som preňho vzduch. Atď, Atď. Keďže sa nič nevybavilo ozval som sa nadriadenému do K., ktorý po 6 mesiacoch si našiel čas, urobili sme rozhovor, v ktorom ma upozornil, že si to nahraje, ja som s tým súhlasil, a dozvedel sa to čo sa dozvedieť nechcel. Prešlo dalších 5 mesiacov a nič.
 Odpoveď: Ohováranie a šikana na pracovisku
 Dobrý deň, na Vašu otázku odpovedáme nasledovné :
 1./ Predovšetkým je potrebné vychádzať zo samotnej pracovnej zmluvy. V zmysle ust. § 13 ZP zamestnanec, ktorý sa domnieva, že jeho práva alebo právom chránené záujmy boli dotknuté nedodržaním zásady rovnakého zaobchádzania alebo nedodržaním podmienok podľa odseku 3, môže sa obrátiť na súd a domáhať sa právnej ochrany ustanovenej osobitným zákonom o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov (antidiskriminačný zákon). Povinnosti vedúcich zamestnancov stanovuje ZP hlavne v ust. § 81 / riadiť a kontrolovať prácu zamestnancov, utvárať priaznivé pracovné podmienky a zaisťovať bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, zabezpečovať, aby nedochádzalo k porušovaniu pracovnej disciplíny, atď./.
 2./ Nikto nesmie byť na pracovisku v súvislosti s výkonom pracovnoprávnych vzťahov prenasledovaný ani inak postihovaný za to, že podá na iného zamestnanca alebo zamestnávateľa sťažnosť, žalobu, návrh na začatie trestného stíhania alebo iné oznámenie o kriminalite alebo inej protispoločenskej činnosti .
 3./ Podľa antidiskriminačného zákona priama diskriminácia je konanie alebo opomenutie, pri ktorom sa s osobou zaobchádza menej priaznivo, ako sa zaobchádza, zaobchádzalo alebo by sa mohlo zaobchádzať s inou osobou v porovnateľnej situácii. Nepriama diskriminácia je navonok neutrálny predpis, rozhodnutie, pokyn alebo prax, ktoré znevýhodňujú alebo by mohli znevýhodňovať osobu v porovnaní s inou osobou; nepriama diskriminácia nie je, ak takýto predpis, rozhodnutie, pokyn alebo prax sú objektívne odôvodnené sledovaním oprávneného záujmu a sú primerané a nevyhnutné na dosiahnutie takého záujmu.
 4./ Vzhľadom na okolnosť, že ste položil veľmi obsiahlu otázku s veľmi konkrétnymi údajmi, ktoré sme upravili, odporúčame vo veci kontaktovať resp. informovať vedúceho zamestnanca Vášho zamestnávateľa, prípadne obrátiť sa priamo na advokáta za účelom riešenia veci, resp. usmernenia Vášho postupu v riešení problému.
 5./ Vo veci sa môžete obrátiť aj na príslušný inšpektorát práce s podnetom resp. sťažnosťou na porušovanie predpisov zo strany zamestnávateľa.
 Podotázka: Ohováranie a šikana na pracovisku (Pracovné právo)
 Ako sa môžem brániť pred neustálym ohováraním a udávaním.
 Odpovedá: JUDr. Milan Ficek, advokát (odpoveď odoslaná: 30.07.2019)
 V prípade, ak je konanie danej osoby spôsobilé značnou mierou ohroziť vašu vážnosť u spoluobčanov, poškodiť vás v zamestnaní, v podnikaní, narušiť vaše rodinné vzťahy alebo vám môže spôsobiť inú vážnu ujmu máte možnosť podať trestné oznámenie pre trestný čin ohovárania, ktorého skutková podstata je vymedzená v ustanovení § 373 Trestného zákona.
 Trestné oznámenie môžete podať na príslušnej okresnej prokuratúre alebo na príslušnom obvodnom oddelení policajného zboru.
 Dobrý deň, chcel by som sa spýtať, či je reálne šanca resp., či sa oplatí ísť do sporu so šéfkou, ktorá mi neuznala nadčasové hodiny, ktoré určite viem opodstatniť a miesto toho mi dala 2 disciplinárne dokumenty a chce sa ma zbaviť. Doteraz mi boli nadčasy zaplatené a keďže som mal nad 400 hodín, ďalšie mi nechcela zaplatiť. Útočí na mňa rôznymi spôsobmi. Ďakujem pekne.
 Odpovedá: JUDr. Milan Ficek, advokát (odpoveď odoslaná: 12.08.2018)
 pri odpovedi na otázku, či je šanca na úspech v prípade sporu s určitou osobou nemožno odpoveď paušalizovať. Každý jeden prípad má svoje osobitosti, ktoré je potrebné zohľadniť a podľa toho postupovať.
 Uvádzate, že ste vykonali nadčasovú prácu, za ktorú Vám zamestnávateľka nechce vyplatiť Vaše nároky. Za takto vykonanú prácu patrí zamestnancovi mzda a mzdové zvýhodnenie. Treba však zdôrazniť, že nadčas možno vykonávať buď na príkaz zamestnávateľa, alebo jeho súhlasom. Prácu nadčas môže zamestnávateľ nariadiť alebo dohodnúť so zamestnancom len v prípadoch prechodnej a naliehavej zvýšenej potreby práce.
 Uvádzate, že ste mali nadčas nad zákonný limit 400 hodín. Na jednej strane síce máte nárok na zaplatenie toho, čo ste odpracovali, na druhej strane by Vám zamestnávateľ nemal takýto nadčas povoliť (nad limit), pretože by porušil Zákonník práce.
 Uvádzate, že Vám dala 2 "disciplinárne dokumenty", predpokladám, že ide o dokumenty - upozornenia, na neuspokojivé plnenie pracovných úloh a aby ste si riadne vykonávali prácu pod hrozbou skončenia pracovného pomeru. Samozrejme, je to právom zamestnávateľa, avšak len ak skutočne plníte úlohy neuspokojivo, prípadne ste porušili pracovnú disciplínu. Zároveň sú tieto upozornenia zákonnou podmienkou pre skončenie pracovného pomeru výpoveďou. Ak by sa aj pracovný pomer skončil a Vy s tým nesúhlasíte, máte možnosť informovať zamestnávateľa, že trváte na ďalšom zamestnávaní a ak Vám neumožní opätovne začať výkon práce, môžete podať žalobu na neplatnosť skončenia pracovného pomeru.
 Zároveň v prípadnom súdnom spore by ste mohli poukázať aj na "šikanu", nakoľko účastníci pracovnoprávnych vzťahov nesmú zneužívať svoje práva a konať v rozpore s dobrými mravmi.
 Odporúčam sa dohodnúť so zamestnávateľom a v prípade neúspechu podať žalobu na zaplatenie nadčasov. Ak by s Vami skončil pracovným pomer a Vy s tým nesúhlasíte, môžete postupovať, ako som uviedol vyššie.
 Na presnejší postup by však bolo potrebné disponovať podrobnejšími informáciami.
 Dobrý deň, prosím Vás dostala som sa do nepeknej situácie, jedného dna som zobrala k sebe vtedajšiu kamarátku bývať po tom ako ju vyhodila mama. Najskôr bolo všetko v poriadku a potom sa zrazu odsťahovala vraj kôli tomu lebo som ju ohovárala aj s priateľom. Samozrejme nedodržala našu dohodu o platení nájomného ani stravu, všetko som platila ja. Tak sme sa samozrejme pohádali a od vtedy to všetko začalo, najskôr klasické ohováranie a vymýšľanie ale dospelo to do takého štádia, že ma obvinila z toho, že som spávala s mužmi za peniaze a nakoniec, že som jej kradla veci. To už začalo naozaj ničiť môj osobný život, vzťah a podobne. Neviem ako mám postupovať, už to za šlo ďaleko. Ďakujem pekne za radu.
 Odpovedá: JUDr. Milan Ficek, advokát (odpoveď odoslaná: 20.12.2017)
 Situáciu, ktorú opisujete vo Vašej otázke je možné riešiť niekoľkými spôsobmi. V prvom rade sa môžete pokúsiť dotyčnej osobe dohovoriť a požiadať ju, aby sa Vám vhodným spôsobom ospravedlnila. Ak takýto postup nebude účinný, potom bude potrebné pristúpiť k iným spôsobom.
 Takéto konanie je možné riešiť civilnoprávnymi prostriedkami, ale aj prostriedkami priestupkového, či trestného práva.
 Občianskoprávna rovina
 V civilnoprávnej rovine by ste sa mohli odmáhať ochrany svojej osobnosti, najmä cti a dobrého mena:
 § 11 Fyzická osoba má právo na ochranu svojej osobnosti, najmä života a zdravia, občianskej cti a ľudskej dôstojnosti, ako aj súkromia, svojho mena a prejavov osobnej povahy.
 (2) Pokiaľ by sa nezdalo postačujúce zadosťučinenie podľa odseku 1 najmä preto, že bola v značnej miere znížená dôstojnosť fyzickej osoby alebo jeho vážnosť v spoločnosti, má fyzická osoba tiež právo na náhradu nemajetkovej ujmy v peniazoch.
 Adminstratívnoprávna rovina
 Podľa § 49 ods. 1 písm. a) priestupkového zákona Priestupku sa dopustí ten, kto inému ublíži na cti tým, že ho urazí alebo vydá na posmech. V prípade preukázania toho, že sa dotyčná osoba dopustila priestupku, jej môže byť uložená pokuta až do 33,- €.
 Muselo by sa preukázať, že tvrdenia, ktoré o Vás šírila sa nezakladajú na pravde a došlo k poškodeniu Vašej cti.
 Trestnoprávna rovina
 Ak sa domnievate, že konaním tejto osoby mohlo dôjsť k spáchaniu trestného činu, môžete podať trestné oznámenie.
 Podľa § 373 Trestného zákona
 Ak o Vás šírila aj nepravdivé informácie o tom, že ste jej kradli veci a preukázalo by sa, že tak činila v úmysle privodiť Vám trestné stíhanie, mohla by sa dopustiť aj trestného činu krivého obvinenia:
 § 345 Krivé obvinenie
 Odporúčam pokúsiť sa ju vyzvať, aby upustila od šírenia takýchto nepravdivých skutočností a aby sa Vám ospravedlnila ospravedlnila. Ak sa domnievate, že takýto postup nebude dostatočne účinný, môžete sa obrátiť na okresný úrad, kde môžete podať podnet na prešetrenie priestupku proti občianskemu spolunažívaniu. Ak sa domnievate, že mohlo dôjsť až k naplneniu skutkových znakov niektorého z trestných činov, môžete podať trestné oznámenie. Orgány činné v trestnom konaní Vaše oznámenie preskúmajú, dotyčnú osobu vypoučujú a rozhodnú, či budú toto konanie posudzovať ako trestný čin, alebo ho postúpia príslušnému orgánu na prešetrenie toho, či konaním tejto osoby nemohlo dôjsť k spáchaniu priestupku, najmä priestupku proti občianskemu spolunažívaniu.
 Dozvedela som sa, že moja kolegyňa o mne rozpráva, že som chodila do práce s modrinami a monoklami čo nikdy v živote nebola pravda, môj manžel ma nikdy v živote neudrel, /ani si také niečo neviem predstaviť/ nikdy mi neublížil, dokonca žijeme tak, že nemáme dôvod sa ani hádať, a keď tak pre maličkosti. Nikdy v živote mi nijako neublížil, a nie, že by ma bil. Milujeme sa a podľa mnohých stále žijeme ako mladomanželia. Odvtedy ako som sa to dozvedela plačem a neviem ako to vyriešiť? Ja sa nechcem dostať na jej úroveň a opätovať jej to, ale chcem brániť česť mojej rodiny a môjho manžela, ktorý si nezaslúži aby o ňom niekto takto hovoril a ubližoval mu. Ak môžete poraďte mi, ako sa brániť proti takémuto človeku. Vopred ďakujem.
 Odpovedá: JUDr. Milan Ficek, advokát (odpoveď odoslaná: 15.04.2017)
 Dobrý deň, vo Vašom prípade môžete postupovať dvoma spôsobmi. Prvým je trestnoprávny postup, kde by ste podali oznámenie o skutočnostiach nasvedčujúcich tomu, že bol spáchaný trestný čin ohovárania. Trestný čin ohovárania je však spáchaný iba vtedy, ak sa šíria nepravdivé informácie v takom rozsahu, že môžu poškodiť povesť osoby medzi ostatnými ľuďmi, v práci... Druhou možnosťou je postup podľa Občianskeho zákonníka, kedy by Váš manžel mohol túto osobu žalovať za zásah do svojich osobnostných práv, a to šírením nepravdivých informácií o ňom. V tomto konaní však treba jednak preukázať šírenie nepravdivých informácií a tiež preukázať, zásah do osobnostných práv (v tomto prípade s veľkou pravdepodobnosťou do občianskej cti a povesti). V súdnom konaní by bolo možné jednak žiadať upustenie od tohto konania a zdržania sa konania v budúcnosti a tiež určitú satisfakciu (napr. ospravedlnenie alebo aj nahradenie nemajetkovej ujmy).
 Dobrý deň. Chcel by som sa opýtať na udalosť, čo sa mi stala na verejnom priestranstve pred štátnou školou. Čakal som na priateľku pred školským areálom a zrazu z okien počas vyučovania vykrikovali: úchyl, zlatko kam ideš a podobne výrazy. To ma až tak netrápi ako to, že keď prišla priateľka zo školy oznámila mi, že to celé začala učiteľka na vyučovacej hodine. Celej triede oznámila, že som úchyl bez dôvodu (nie som, mám priateľku, s ktorou som šťastný), ani ma nepozná ani nič a z toho dôvodu, že čakám pred areálom školy som úchylný. A toto sa dialo celých 30 minút, po ktorých som to ignoroval a nakoniec som sa vzdialil na druhu stranu školy, aby som nemusel počúvať ohováranie. A som naštvaný, že teraz budú trieda osočovať moju priateľku. Rátam s rizikom, že aj učiteľka z hodiny, ktorá to všetko začala - jej triedna učiteľka. Vopred ďakujem za radu.
 Dobrý deň, pokiaľ Vás to skutočne trápi a chcete to riešiť, potom odporúčam nasledovný postup.
 Napíšte sťažnosť na učiteľku riaditeľovi školy. List napíšte veľmi slušným spôsobom, nie príliš dlhý ale zase ani krátky. Vysvetlite, čo sa stalo, ako dlho to trvalo a čo vlastne urobila táto učiteľka.
 Zo začiatku sa možno bude javiť, že to bude mať negatívne následky pre Vašu priateľku, ale v konečnom dôsledku, pokiaľ učiteľke záleží na svojej práci, tak sa takéhoto konania zdrží.
 Dobry den, chcela by som sa informovat v jednej veci. Pisem fejton o firme, v ktorej som pracovala a vladli tam neskutocne praktiky. Planujem ho zverejnit, len sa chcem pred tym informovat, ci ma mozu zazalovat za ohovaranie konatelia alebo ako mam postupovat. Fejton mozem zaslat k nahliadnutiu. Dakujem velmi pekne za odpoved.
 Odpovedá: JUDr. Milan Ficek, advokát (odpoveď odoslaná: 09.07.2016)
 Dobrý deň, v takýchto prípadoch prichádzajú do úvahy dve roviny Vášho konania. Trestnoprávna a občianskoprávna. V trestnoprávnej rovine sa môžete dopustiť spáchania trestného činu ohovárania. Pre spáchanie trestného činu ohovárania je potrebné, aby ste o niekom uviedli nepravdivý údaj, ktorý je spôsobilý značnou mierou ohováranú osobu poškodiť v jeho práci, jeho vážnosť u občanov... Predpokladám, že nepravdivé údaje uvádzať nebudete. Tzn. že svojím konaním nenaplníte skutkovú podstatu trestného činu ohovárania. V občianskoprávnej rovine prichádza do úvahy spôsobenie škody predmetnej spoločnosti alebo konateľovi. Ak by sa však chceli s Vami súdiť a požadovať od Vás náhradu škody, museli by preukázať, že im škoda vznikla z dôvodu Vášho konania (t.j. musia preukázať príčinnú súvislosť medzi Vaším konaním a vznikom škody). Toto by podľa môjho právneho názoru preukazovali iba veľmi ťažko. Mám za to, že o porušení práva na obchodné tajomstvo podnikateľa v tomto smere nie je možné ani hovoriť. Na základe vyššie uvedených skutočností mám za to, že ak vo Vašom fejtóne neuvediete žiadne nepravdivé údaje, nebudete nikoho ohovárať, iba popíše reálne praktiky spoločnosti, nemal by Vám hroziť žiadny postih.
 Ako mam postupovať, ak voči nam susedia začali ohovaračsku kampaň, dokonca sa spolčuju a padaju tu aj vyhražky.
 Odpovedá: JUDr. Milan Ficek, advokát (odpoveď odoslaná: 28.06.2016)
 Dobrý deň, za ohováranie sa v zmysle ustanovení trestného zákona považuje oznámenie nepravdivého údaja o osobe, pričom toto oznámenie je spôsobilé značnou mierou ohroziť Vašu vážnosť u spoluobčanov, poškodiť Vás v zamestnaní, narušiť rodinné vzťahy... (§ 373 Trestného zákona) Ak Vás susedia ohovárajú takým spôsobom a šíria o Vás také údaje, ktoré napĺňajú vyššie uvedené (čiže majú spôsobilosť ohroziť Vašu vážnosť) môžete na najbližšom oddelení PZ SR podať trestné oznámenie. V takýchto prípadoch je však veľmi ťažké preukázať samotné ohováranie. Ak ide iba o ohováranie ústnou formou, môžu Vám túto skutočnosť dosvedčiť iba svedkovia, ktorí boli prítomní. Ak ide o ohováranie aj inou formou, napr. listami, prostredníctvom e-mailov alebo na sociálnej sieti, je možné ohováranie preukázať aj listinný dôkazmi. V tomto smere to závisí na konkrétnej forme ohovárania.
 Lukáš Stoľár
 Spokojnosť,rychla odpoved a perfektny pristup


text:
Podatek od bezpłatnego użyczenia pokoju na działalność
 Autor: Aleksander Słysz • Opublikowane: 09.01.2017
 Mąż za niedługo zakłada firmę. Jeśli chodzi o lokal, to wystarczy mała część pokoju z biurkiem. Postanowiliśmy, że moja mama (teściowa męża) i mąż zawrą umowę bezpłatnego użyczenia. Jedynymi właścicielami tego lokalu (dom jednorodzinny) są właśnie moja mama i jej siostra (moja ciocia). Obie właścicielki zgodzą się na podpisanie takiej umowy. Dom nie jest prawnie podzielony pomiędzy je obie. Tylko umownie dół zajmuje mama, a górę jej siostra. Czy w takim przypadku mąż będzie zwolniony z płacenia podatku z tytułu korzystania z użyczanego pokoju i z samego faktu użyczania? Wszelkie rachunki bieżące pokrywamy i będziemy pokrywać z ciocią po połowie (ja i mąż mieszkamy w tym domu).
 Przychodami, na mocy art. 11 ust. 1 ustawy o podatku dochodowym od osób fizycznych, z zastrzeżeniem art. 14–15, art. 17 ust. 1 pkt 6, 9 i 10 w zakresie realizacji praw wynikających z pochodnych instrumentów finansowych, art. 19, art. 25b i art. 30f, są otrzymane lub postawione do dyspozycji podatnika w roku kalendarzowym pieniądze i wartości pieniężne oraz wartość otrzymanych świadczeń w naturze i innych nieodpłatnych świadczeń. Zgodnie z art. 11 ust. 2a pkt 3 ustawy wartość pieniężną innych nieodpłatnych świadczeń ustala się jeżeli przedmiotem świadczeń jest udostępnienie lokalu lub budynku – według równowartości czynszu, jaki przysługiwałby w razie zawarcia umowy najmu tego lokalu lub budynku.
 Przez umowę użyczenia użyczający zobowiązuje się zezwolić biorącemu, przez czas oznaczony lub nieoznaczony, na bezpłatne używanie oddanej mu w tym celu rzeczy. W wyroku Sądu Najwyższego z dnia 10 lutego 2004 r. (sygn. akt IV CK 17/03) sąd zamieścił tezę, że „korzystanie przez poszczególnych współwłaścicieli w sposób wyłączny z określonych lokali mieszkalnych znajdujących się we wspólnej nieruchomości, przy aprobowaniu tego stanu przez wszystkich współwłaścicieli, stanowi zachowanie mogące zostać poczytane za dorozumiane złożenie oświadczeń woli składających się na umowę o podział rzeczy wspólnej do korzystania”. Konsekwencją powyższego jest, iż zdaniem sądu „każdy ze współwłaścicieli może podejmować samodzielnie pewne czynności w stosunku do tych części rzeczy wspólnej, z których samodzielnie korzysta. W przypadku lokalu oznacza to, że dopuszczalne jest zawarcie przez korzystającego z niego współwłaściciela umowy użyczenia z osobą trzecią. Jednak skutki tej umowy ograniczają się wyłącznie do jej stron; nie odnoszą żadnego skutku w stosunku do pozostałych współwłaścicieli”.
 Zgodnie z powyższym wydaje się, co może budzić pewne wątpliwości, że jeden ze współwłaścicieli może samodzielnie być stroną umowy użyczenia, gdy użycza część nieruchomości, z których samodzielnie korzysta.
 Na gruncie prawa podatkowego wolna od podatku dochodowego zgodnie z art. 21 ust. 1 pkt 125 ustawy o podatku dochodowym od osób fizycznych jest wartość świadczeń w naturze i innych nieodpłatnych świadczeń otrzymanych od osób zaliczonych do I i II grupy podatkowej w rozumieniu przepisów o podatku od spadków i darowizn. Do poszczególnych grup podatkowych zgodnie z art. 14 ust. 3 ustawy o podatku dochodowym od osób fizycznych zalicza się:
 Konkludując, jeśli przyjmiemy wykładnię zaprezentowaną przez SN w przytoczonym wyroku, to stroną umowy będzie mąż i jego teściowa (Pani mama), a nie będzie nią Pani ciocia, więc mąż osiągnie tu przychód zgodnie z art. 11 ustawy o podatku dochodowym od osób fizycznych, ale skorzysta, przy tym założeniu, ze zwolnienia, o którym mowa w art. 21 ust. 1 pkt 125 ustawy.
 Wpisz wynik równania (liczba): dziesięć minus sześć =
 Odroczenie wpłaty podatku od sprzedaży nieruchomości
 Sprzedałem mieszkanie w 2008 r. tuż przed upływem 5 lat od jego nabycia. Niestety sprzedaż jest obciążona 10% podatkiem. Zadeklarowałem, że pieniądze zostaną przeznaczone na zakup w ciągu 2 lat nieruchomości na własne cele mieszkaniowe. Jedną czwartą kwoty, jaką uzyskałem ze sprzedaży, zwróciłem do
 Zapłata za udziały spółki w gotówce i towarze a rozliczenie Dzierżawa środków trwałych pomiędzy spółkami z o.o. - korzyści w podatku dochodowym Sprzedaż odziedziczonego mieszkania przed upływem 5 lat Sprzedaż działki po uzyskaniu warunków zabudowy a podatki Zakończenie leasingu - prywatny wykup i sprzedaż samochodu a podatki Sprzedaż odziedziczonej nieruchomości i spłata kredytu za drugą a podatek Założenie działalności gospodarczej jako sposób na obniżenie podatków Sprzedaż ośrodka wczasowego a podatek VAT i podatek dochodowy Sprzedaż samochodów osobowych wykupionych z leasingu przez spółkę Odszkodowanie za zniszczenie środka trwałego a zwolnienie z podatku dochodowego


text:
France, Cour administrative d'appel de Bordeaux, 3e chambre, 26 juin 2001, 97BX00737
 Page d'accueil > Résultats de la recherche France, Cour administrative d'appel de Bordeaux, 3e chambre, 26 juin 2001, 97BX00737
 Type d'affaire : AdministrativeNumérotation : Numéro d'arrêt : 97BX00737Numéro NOR : CETATEXT000007494354 Identifiant URN:LEX : urn:lex;fr;cour.administrative.appel.bordeaux;arret;2001-06-26;97bx00737 Analyses : MARCHES ET CONTRATS ADMINISTRATIFS - RAPPORTS ENTRE L'ARCHITECTE - L'ENTREPRENEUR ET LE MAITRE DE L'OUVRAGE - RESPONSABILITE DES CONSTRUCTEURS A L'EGARD DU MAITRE DE L'OUVRAGE.TRAVAUX PUBLICS - REGLES COMMUNES A L'ENSEMBLE DES DOMMAGES DE TRAVAUX PUBLICS - PERSONNES RESPONSABLES - ETAT OU AUTRE COLLECTIVITE PUBLIQUE - ACTION EN GARANTIE.Texte : Vu le recours, enregistré le 28 avril 1997 au greffe de la cour, présenté par le MINISTRE DE L'EQUIPEMENT, DU LOGEMENT, DES TRANSPORTS ET DU TOURISME ;
 1?) d'annuler le jugement du tribunal administratif de Toulouse du 8 octobre 1996 en tant que, par ce jugement, le tribunal a condamné l'Etat à garantir le département de l'Aveyron des condamnations prononcées à l'encontre de ce dernier au profit de M. Joseph Y... et de la caisse primaire d'assurance maladie de l'Aveyron, en réparation des conséquences dommageables de l'accident de la circulation dont a été victime M. Y... le 7 juillet 1993 sur la route départementale 42, à Laguiole ;
 2?) de rejeter les conclusions du département de l'Aveyron devant le tribunal administratif de Toulouse tendant à être garanti par l'Etat desdites condamnations ;
 Vu la loi n? 92-1255 du 2 décembre 1992 ;
 Vu le décret n? 92-1465 du 31 décembre 1992 ;
 - le rapport de M. Bichet, premier conseiller, - les observations de Me X..., avocat, pour le département de l'Aveyron ;
 - et les conclusions de M. Heinis, commissaire du gouvernementSur le recours du ministre :
 Considérant qu'il ne résulte pas des pièces du dossier que le mémoire enregistré le 21 août 1995 au greffe du tribunal, par lequel le département de l'Aveyron a présenté des conclusions tendant à être garanti par l'Etat des condamnations qui pourraient être prononcées contre lui, ait été communiqué au préfet ; qu'alors même que ce dernier était informé, comme le relève le département, de la demande de M. Y..., lequel avait initialement dirigé ses conclusions contre l'Etat, le ministre de l'équipement est fondé à soutenir que le jugement du 8 octobre 1996, en tant qu'il a condamné l'Etat à garantir le département de l'Aveyron des condamnations prononcées à l'encontre de ce dernier au profit de M. Y... et de la caisse primaire d'assurance maladie de l'Aveyron, a été rendu sur une procédure irrégulière et à demander l'annulation de l'article 3 du jugement attaqué ;
 Considérant que, dans les circonstances de l'affaire, il y a lieu d'évoquer et de statuer immédiatement sur les conclusions du département de l'Aveyron présentées devant le tribunal administratif de Toulouse tendant à la condamnation de l'Etat à le garantir des condamnations susmentionnées ;
 Considérant qu'aux termes de l'article 1er de la loi susvisée du 2 décembre 1992, relatif à la mise à disposition des départements des services ou parties de services déconcentrés du ministère de l'équipement nécessaires à l'exercice de leurs compétences : " les services ou parties de services déconcentrés du ministère de l'équipement qui concourent à l'exercice des compétences des départements sont mis à leur disposition au titre de l'article 10 de la loi n? 83-8 du 7 janvier 1983 relative à la répartition de compétences entre les communes, les départements, les régions et l'Etat, dans les conditions prévues par la présente loi. Le président du conseil général exerce sur les services ou parties de services concernés les pouvoirs qui lui sont dévolus par l'article 27 de la loi n? 82-213 du 2 mars 1982 ... Ces services ... demeurent des services de l'Etat. " ; qu'aux termes de son article 2 : "Le parc de l'équipement est un élément du service public de la direction départementale de l'équipement. Les opérations de recettes et de dépenses auxquelles donnent lieu ses activités industrielles et commerciales sont retracées dans le compte de commerce ouvert par l'article 69 de la loi de finances pour 1990?" ; qu'enfin l'article 3 dispose : "I. Les prestations que le parc de l'équipement peut fournir au département sont définies soit par une convention, soit forfaitairement dans les conditions prévues à l'article 5 de la présente loi. II. La convention mentionnée au I, intitulée " convention relative au parc de l'équipement", est conclue entre le préfet et le président du conseil général pour une durée de trois années civiles. Elle fixe notamment, pour chaque année, la nature, la programmation et le montant des prestations à fournir par le parc, les garanties d'exécution de celles-ci en termes de délais et de qualité, ainsi que les sommes dont sont redevables l'Etat et le département ? " ;Considérant que si, à l'égard des tiers, la responsabilité de l'Etat ne peut être engagée à raison de dommages causés par des travaux exécutés sur une route départementale par les services du parc de l'équipement, ou sous leur direction, dés lors que ceux-ci sont mis à la disposition du président du conseil général en vertu des dispositions de l'article 10 de la loi du 7 janvier 1983, rappelées par l'article 1er de la loi susvisée du 2 décembre 1992, et sont placés sous l'autorité de ce dernier, cette situation ne fait pas obstacle à ce que la responsabilité de l'Etat soit engagée vis à vis du département, sur le fondement des stipulations de la convention conclue entre eux et fixant les modalités et les conditions de la mise à disposition de ce dernier des services de l'Etat ;
 Considérant qu'aux termes de l'article 9 de la convention conclue le 30 avril 1993 entre le préfet et le président du conseil général de l'Aveyron, en vertu de la loi susvisée du 2 décembre 1992 et du décret n? 92-1465 du 31 décembre 1992 pris pour son application, à l'effet de fixer les modalités d'intervention du parc de la direction départementale d'équipement pour le compte du département : "Garanties d'exécution : En matière de travaux, les relations entre le parc et le conseil général sont réglées par le CCAG travaux. En cas de contradiction entre le CCAG et la présente convention, celle-ci s'impose en priorité. Les garanties d'exécution en terme de délai sont celles du CCAG travaux, article 20. Les délais d'exécution sont fixés par l'annexe III, programme prévisionnel détaillé d'exécution, ou à défaut lors de la confirmation de la commande .En tant que de besoin, les commandes seront accompagnées des pièces nécessaires à la définition du travail à réaliser, des exigences de qualité et des contraintes particulières d'exécution. Toutes les clauses techniques applicables aux travaux publics s'appliquent aux travaux effectués dans le cadre de la présente convention. Il n'est prévu ni cautionnement ni retenue de garantie. En matière d'assurance, le parc n'est pas tenu de se conformer à l'article 4-3 du CCAG, l'Etat étant son propre assureur en matière de responsabilité à l'égard des tiers en cas d'accidents ou de dommages causés par la conduite des travaux ou les modalités de leur exécution. La rémunération du parc résulte des certifications de service fait ou des constats contradictoires dressés par le maître d'ouvre désigné par le conseil général? Les prescriptions relatives à la réception des travaux et aux garanties contractuelles sont celles du CCAG. Il est précisé que le délai de garantie est de un an pour l'ensemble des travaux d'entretien à compter de la date de leur réception. Les éventuelles conséquences sur le barème du parc résultant du niveau de garanties d'exécution demandées seront mentionnées da ns le rapport prévu par l'article 7 de la convention. " ; que ces stipulations, qui sont invoquées par le département de l'Aveyron, font référence à l'ensemble des dispositions du CCAG travaux, à l'exception de son article 4-3 et de celles relatives au dépôt de garantie ; que le ministre n'est pas fondé à soutenir que l'article 35 dudit CCAG ne serait pas applicable aux relations ainsi définies entre l'Etat et le département de l'Aveyron ;Considérant que, selon les règles de l'article 35 du " CCAG travaux ", le parc de l'équipement, service de l'Etat, assure la responsabilité pécuniaire des dommages aux personnes et aux biens causés par la conduite des travaux ou les modalités de leur exécution, sauf s'il établit que cette conduite ou ces modalités résultent nécessairement de stipulations ou de prescriptions d'ordre de service ou encore sauf si le maître de l'ouvrage, poursuivi par le tiers victime de tels dommages, a été condamné sans avoir appelé l'Etat en garantie devant la juridiction saisie ;
 Considérant qu'il est constant que l'accident survenu à M. Y... le 7 juillet 1993, vers 17 heures, au lieu-dit "Le Combaïre", a été causé par l'obstacle que formait un tas de matériaux dits "graves-émulsion" qu'un camion venait de déposer pour les besoins des travaux de réfection de la chaussée que réalisaient les agents du parc de la DDE; que si " des panneaux gravillons de type AK22 étaient placés de loin en loin depuis le début des travaux à 3 km des lieux " de l'accident, selon le procès-verbal de gendarmerie, il ne résulte pas de l'instruction que la présence de cet obstacle, qui obstruait la chaussée à la sortie d'une courbe, ait fait l'objet, à son approche, d'une signalisation appropriée; que si le ministre fait état de la présence d'un véhicule équipé d'une rampe lumineuse, il ressort du compte rendu de cet accident fait par le chef de chantier que cette signalisation de position était placée à l'extrémité opposée du chantier ; que si la victime n'a pas fait preuve de suffisamment de prudence, eu égard à la signalisation en place, la part de responsabilité qui lui incombe dans cet accident ne saurait excéder le tiers des conséquences dommageables ; qu'ainsi les deux tiers des dommages, qui ont été mis à la charge du département par le jugement du tribunal administratif de Toulouse du 8 octobre 1996, sont imputables à l'insuffisance de signalisation du chantier ; qu'il n'est pas contesté que l'obligation de signalisation constituait une modalité d'exécution des travaux confiés au service du parc ; qu'ainsi le département de l'Aveyron est fondé à demander à être relevé et garanti par l'Etat des condamnations prononcées contre lui par les articles 1 et 2 dudit jugement ;
 Considérant que l'appel principal du ministre de l'équipement, du logement, des transports et du tourisme est dirigé contre les dispositions de l'article 3 du jugement entrepris du tribunal administratif de Toulouse qui ont condamné l'Etat à garantir le département de l'Aveyron des condamnations prononcées à l'encontre de ce dernier à raison des conséquences dommageables de l'accident de la circulation dont a été victime M. Y... le 7 juillet 1993 sur la route départementale 42 ; que les conclusions incidentes présentées par M. Y... sont, quant à elles, dirigées contre les dispositions de l'article 1er dudit jugement en tant qu'elles ont limité à la somme de 137.376,40 F le montant de la réparation que le département de l'Aveyron a été condamné à lui verser ; qu'ainsi, lesdites conclusions, qui portent sur un litige distinct de celui soulevé par l'appel principal, sont, en l'absence de présentation par le département de conclusions d'appel provoqué auxquelles elles pourraient se rattacher, irrecevables ;Considérant qu'aux termes de l'article L.761-1 du code de justice administrative qui a repris les dispositions de l'article L 8-1 du code des tribunaux administratifs et des cours administratives d'appel : " Dans toutes les instances, le juge condamne la partie tenue aux dépens ou, à défaut, la partie perdante, à payer à l'autre partie la somme qu'il détermine, au titre des frais exposés et non compris dans les dépens. Le juge tient compte de l'équité ou de la situation économique de la partie condamnée. Il peut, même d'office, pour des raisons tirées des mêmes considérations, dire qu'il n'y a pas lieu à cette condamnation " ;
 Considérant que, dans les circonstances de l'espèce, il n'y a pas lieu de faire droit aux conclusions de M. Y... tendant à l'allocation d'une somme de 10.000 F au titre des frais exposés par lui et non compris dans les dépens ;
 Article 1er : L'article 3 du jugement du tribunal administratif de Toulouse du 8 octobre 1996 est annulé.
 Article 2 : L'Etat (ministère de l'équipement) est condamné à garantir le département de l'Aveyron des condamnations prononcés contre lui par les articles 1 et 2 du jugement du tribunal administratif de Toulouse, à raison des conséquences dommageables de l'accident survenu à M. Y....
 Article 3 : Les conclusions incidentes et les conclusions tendant au remboursement des frais irrépétibles présentées par M. Joseph Y... sont rejetées.Références : Code de justice administrative L761-1Code des tribunaux administratifs et des cours administratives d'appel L8-1Décret 92-1465 1992-12-31Loi 83-8 1983-01-07 art. 10Loi 92-1255 1992-12-02 art. 1, art. 3, art. 35, art. 2Publications :Télécharger au format RTFComposition du Tribunal :Rapporteur : M. BichetRapporteur public : M. HeinisOrigine de la décision Pays : FranceJuridiction : Cour administrative d'appel de BordeauxFormation : 3e chambreDate de la décision : 26/06/2001Fonds documentaire : Legifrance Haut de page


text:
 27.7.2012
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 200/5
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 686/2012 VAN DE COMMISSIE
 van 26 juli 2012
 waarbij de beoordeling van de werkzame stoffen waarvan de goedkeuring uiterlijk op 31 december 2018 vervalt, in het kader van de verlengingsprocedure aan de lidstaten wordt toevertrouwd
 (Voor de EER relevante tekst)
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EG) nr. 1107/2009 van het Europees Parlement en de Raad van 21 oktober 2009 betreffende het op de markt brengen van gewasbeschermingsmiddelen en tot intrekking van de Richtlijnen 79/117/EEG en 91/414/EEG van de Raad (1), en met name artikel 19,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Wat werkzame stoffen betreft waarvan de goedkeuring uiterlijk op 31 december 2018 vervalt, is het passend de beoordeling in het kader van de verlengingsprocedure toe te vertrouwen aan de lidstaten, en voor elke werkzame stof een rapporteur en een corapporteur aan te wijzen. Dit toevertrouwen dient zodanig te geschieden dat de verantwoordelijkheden en werkzaamheden tussen de lidstaten evenwichtig worden verdeeld.
 (2)
 De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Permanent Comité voor de voedselketen en de diergezondheid,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 Wat de verlengingsprocedure aangaat, wordt de beoordeling van elke werkzame stof zoals vermeld in de eerste kolom van de bijlage, toevertrouwd aan een lidstaat-rapporteur zoals vermeld in de tweede kolom van die bijlage, en aan een lidstaat-corapporteur zoals vermeld in de derde kolom van die bijlage.
 Artikel 2
 Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 26 juli 2012.
 Voor de Commissie
 De voorzitter
 José Manuel BARROSO
 (1) PB L 309 van 24.11.2009, blz. 1.
 BIJLAGE
 Werkzame stof
 Lidstaat-rapporteur
 Lidstaat-corapporteur
 1-Methylcyclopropeen
 UK
 PT
 2,4-DB
 BE
 EL
 Acetamiprid
 NL
 ES
 Alfa-cypermethrin
 BE
 EL
 Amidosulfuron
 FI
 HR
 Ampelomyces quisqualis
 stam AQ10
 FR
 DE
 Bacillus subtilis (Cohn 1872)
 stam QST 713, identiek aan stam AQ 713
 DE
 DK
 Beflubutamide
 DE
 LT
 Benalaxyl
 RO
 PT
 Benthiavalicarb
 PL
 FR
 Benzoëzuur
 HU
 NL
 Bèta-cyfluthrin
 DE
 HU
 Bifenazaat
 SE
 IT
 Bifenox
 PL
 BE
 Bitertanol
 SE
 CZ
 Boscalid
 SK
 FR
 Bromoxynil
 FR
 DE
 Captan
 AT
 IT
 Carbendazim
 DE
 SI
 Carfentrazone-ethyl
 BE
 FR
 Carvon
 NL
 SE
 Chloridazon
 DE
 PL
 Chloorthalonil
 NL
 BE
 Chloortoluron
 BG
 FR
 Chloorprofam
 NL
 ES
 Chloorpyrifos
 ES
 PL
 Chloorpyrifos-methyl
 ES
 PL
 Clodinafop
 EL
 DE
 Clofentezin
 ES
 NL
 Clomazon
 DK
 DE
 Clopyralid
 FI
 PL
 Clothianidine
 DE
 ES
 Coniothyrium minitans
 stam CON/M/91-08 (DSM 9660)
 NL
 EE
 Koperverbindingen
 FR
 DE
 Cyazofamide
 FR
 LV
 Cyfluthrin
 DE
 HU
 Cypermethrin
 BE
 DE
 Cyprodinil
 FR
 BG
 Daminozide
 CZ
 HU
 Deltamethrin
 UK
 AT
 Desmedifam
 FI
 DK
 Dicamba
 DK
 RO
 Dichloorprop-P
 IE
 PL
 Difenoconazool
 ES
 UK
 Diflubenzuron
 EL
 SK
 Diflufenican
 UK
 CZ
 Dimethenamid-P
 DE
 BG
 Dimethoaat
 IT
 BG
 Dimethomorf
 PL
 DE
 Dimoxystrobin
 HU
 IE
 Diuron
 DE
 DK
 Ethefon
 NL
 PL
 Ethofumesaat
 AT
 DK
 Ethoprofos
 IT
 IE
 Ethoxysulfuron
 IT
 AT
 Etoxazool
 EL
 UK
 Fenamidone
 CZ
 FR
 Fenamifos
 EL
 CY
 Fenoxaprop-P
 AT
 FI
 Fenpropidin
 CZ
 DE
 Fipronil
 AT
 NL
 Flazasulfuron
 ES
 FR
 Fludioxonil
 FR
 ES
 Flufenacet
 PL
 FR
 Fluoxastrobin
 UK
 CZ
 Flurtamone
 CZ
 IE
 Folpet
 AT
 IT
 Foramsulfuron
 FI
 SK
 Forchlorfenuron
 ES
 EL
 Formetanaat
 ES
 EL
 Fosetyl
 FR
 EE
 Fosthiazaat
 DE
 EL
 Gliocladium catenulatum
 stam J1446
 HU
 NL
 Glufosinaat
 DE
 FR
 Imazamox
 FR
 IT
 Imazaquin
 BE
 IE
 Imazosulfuron
 SI
 FI
 Indoxacarb
 FR
 ES
 Iodosulfuron
 SE
 FI
 Ioxynil
 FR
 AT
 Iprodion
 FR
 BE
 Isoxaflutool
 IT
 SI
 Laminarin
 NL
 FR
 Lenacil
 BE
 AT
 Linuron
 IT
 DE
 Maleïnehydrazide
 DK
 BE
 Mancozeb
 UK
 EL
 Maneb
 IT
 UK
 MCPA
 PL
 NL
 MCPB
 PL
 NL
 Mecoprop
 PL
 IE
 Mecoprop-P
 PL
 IE
 Mepanipyrim
 BE
 EL
 Mesosulfuron
 FR
 PL
 Mesotrione
 UK
 BE
 Metconazool
 BE
 UK
 Methiocarb
 UK
 DE
 Methoxyfenozide
 UK
 SK
 Metiram
 IT
 UK
 Metrafenon
 LV
 SK
 Metribuzin
 EE
 DE
 Milbemectin
 DE
 NL
 Molinaat
 EL
 PT
 Nicosulfuron
 LV
 NL
 Oxadiargyl
 PL
 IT
 Oxadiazon
 IT
 ES
 Oxamyl
 IT
 FR
 Oxasulfuron
 IT
 AT
 Paecilomyces lilacinus (Thom)
 Samson 1974 stam 251 (AGAL: nr. 89/030550)
 HU
 NL
 Pendimethalin
 NL
 ES
 Pethoxamide
 AT
 CZ
 Fenmedifam
 FI
 DK
 Fosmet
 ES
 EL
 Picloram
 PL
 CZ
 Picoxystrobin
 CZ
 RO
 Pirimicarb
 UK
 SE
 Pirimifos-methyl
 UK
 FR
 Propamocarb
 PT
 BE
 Propiconazool
 FI
 UK
 Propineb
 IT
 RO
 Propoxycarbazon
 SE
 EE
 Propyzamide
 SE
 UK
 Prosulfocarb
 PT
 SE
 Prothioconazool
 UK
 FR
 Pseudomonas chlororaphis
 stam MA 342
 NL
 DK
 Pyraclostrobine
 DE
 HU
 Pyrimethanil
 CZ
 AT
 Pyriproxyfen
 NL
 ES
 Quinoclamine
 SE
 DE
 Quinoxyfen
 UK
 AT
 Rimsulfuron
 SI
 FI
 Silthiofam
 IE
 BE
 S-metolachloor
 DE
 FR
 Spinosad
 NL
 FR
 Spodoptera exigua kernpolyedervirus
 HU
 NL
 Tepraloxydim
 ES
 PL
 Thiacloprid
 UK
 DE
 Thiamethoxam
 FR
 ES
 Thiofanaat-methyl
 SE
 FI
 Thiram
 FR
 BE
 Tolclofos-methyl
 SE
 DK
 Tribenuron
 SE
 LV
 Triclopyr
 PL
 HU
 Trifloxystrobin
 UK
 EL
 Trinexapac
 LT
 LV
 Triticonazool
 AT
 UK
 Tritosulfuron
 SI
 AT
 Warfarine
 SE
 DE
 Ziram
 IT
 MT
 Zoxamide
 LV
 FR