type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,4.4.2017
 COM(2017) 164 final
 2017/0075(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 kindlustuse ja edasikindlustusega seotud usaldatavusnõudeid käsitleva Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise kahepoolse lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Käesolev ettepanek tuleneb nõukogu 21. aprilli 2015. aasta otsusest,
 1
 millega anti komisjonile luba alustada Ameerika Ühendriikidega (edaspidi „USA“) läbirääkimisi kindlustust ja edasikindlustust käsitleva lepingu sõlmimiseks. Euroopa Komisjon pidas vastavalt sellele otsusele ja läbirääkimisjuhistele 2016. aastal läbirääkimisi USAga sõlmitava kindlustuse ja edasikindlustuse usaldatavusnõudeid käsitleva kahepoolse lepingu üle.
 Kõnealune kahepoolne leping hõlmab kindlustusgrupi järelevalve, edasikindlustuse ja järelevalveasutuste vahel teabe vahetamise valdkonda:
 - sellega kehtestatakse kindlustusgrupi järelevalve nõuded, mida kumbki lepingupool kohaldab oma kindlustus- ja edasikindlustusgruppide suhtes. Mõlemas jurisdiktsioonis tegutsevate ELi ja USA kindlustus- ja edasikindlustusgruppide ülemaailmse tegevuse kindlustusgrupi järelevalve suhtes ei kohaldata teatavaid nõudeid, aga järelevalveasutustele jääb õigus küsida ja saada teavet sellise ülemaailmse tegevuse kohta, mis võib kahjustada kindlustusvõtjaid või finantsstabiilsust;
 - sellega kehtestatakse usaldatavusnõuded, mida kohaldatakse teise lepingupoole reguleeritud ja järelevalve all olevate edasikindlustusandjate kohapeal viibimise ja tagatisnõuete kehtetuks tunnistamise suhtes;
 - see sisaldab sätteid ELi ja USA järelevalveasutuste vahelise teabevahetuse kohta ja lepingu lisas selleteemalist vastastikuse mõistmise näidismemorandumit. Järelevalveasutusi julgustatakse kasutama neid sätteid, et tagada ametisaladuse hoidmise kõrge tase, kui vahetatakse mis tahes konfidentsiaalset teavet, mis on vajalik nende üldise järelevalvetegevuse elluviimiseks.
 Lepinguga kehtestatakse seeläbi asjakohane usaldatavusraamistik, mida saab kohaldada mõlema lepingupoole kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes.
 Käesolev nõukogu otsuse ettepanek on õigusakt, millega sõlmitakse ELi nimel kõnealune kahepoolne leping USAga.
 •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega
 ELi kindlustusvaldkonna õigusaktides on sätestatud kindlustusvõtjate kaitse ja finantsstabiilsuse usaldatavusraamistik. Kõnealuse lepinguga aidatakse veelgi kaasa kindlustusvõtjate kõrgema kaitse taseme tagamisele ELis, eelkõige järelevalveasutuste suurema koostöö ja teabevahetuse abil, tagades samuti, et mõlema lepingupoole nõuetekohaselt reguleeritud ja järelevalve all olevatele kindlustus- ja edasikindlustusandjatele ei teki põhjendamatut koormust.
 •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega
 Kõnealune leping soodustab kooskõlas Euroopa investeerimiskava ja kapitaliturgude liidu eesmärkidega edasikindlustusandjate investeeringuid
 2
 .
 Seda lepingut kohaldatakse, ilma et see piiraks USAga Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse teemal peetavaid läbirääkimisi.
 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 •Õiguslik alus
 Euroopa Liidu tegevuse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a.
 •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)
 Käesolev algatus tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
 •Proportsionaalsus
 Käesolev ELi meede, millega kehtestatakse kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded, on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ
 3
 (Solventsus II) põhimõtetega ega lähe selle eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
 3.KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA
 •Konsulteerimine sidusrühmadega
 Läbirääkimiste käigus konsulteeriti liikmesriikidega asjaomase nõukogu erikomitee (nõukogu finantsteenuste töörühm)
 4
 kaudu ja liikmesriikidele anti korrapäraselt teada läbirääkimiste käigus tehtud edusammudest. Läbirääkimiste käigus tehtud edusammudest on teavitatud ka Euroopa Parlamenti
 5
 .
 Mõlema lepingupoole selle sektori sidusrühmad on avaldanud toetust kõnealusele lepingule ning eelkõige piiriüleste kindlustus- ja edasikindlustusgruppide järelevalvele ja edasikindlustuse tagatisnõuete kõrvaldamisele.
 •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 Enne nende läbirääkimiste algust on EL ja USA tähelepanelikult jälginud arenguid üksteise jurisdiktsioonides, vahetanud teavet regulatiivsete muutuste kohta ja teinud kindlaks üksteise õigusraamistiku konkreetsed aspektid, mis võivad olla problemaatilised nende vastaspoole jurisdiktsioonis tegutsevate kindlustus- ja edasikindlustusandjate jaoks.
 See toimus eelkõige ELi-USA dialoogiprojekti kaudu, mis tõi kokku ELi ja USA ametnikud ning ELi ja USA järelevalveasutused.
 Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve osales neis läbirääkimistes vaatlejana.
 4.MÕJU EELARVELE
 Mõju ELi eelarvele puudub.
 5.MUU TEAVE
 •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord
 Lepinguga nähakse ette ühiskomitee loomine, millest saab ELi ja USA jaoks lepingu haldamise ja nõuetekohase rakendamise asjus konsulteerimise ja teabe vahetamise foorum.
 Liikmesriigid peavad ka võtma meetmed, mis on vajalikud kõnealuse lepingu rakendamise tagamiseks.
 •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus
 Artiklis 1 sätestatakse selle ELi ja USA vahelise usaldatavusnõudeid käsitleva lepingu eesmärgid lepinguga hõlmatud valdkondades. Artiklis 2 sätestatakse lepingus kasutatud mõisted.
 Artiklites 3 ja 4 käsitletakse vastavalt edasikindlustust ja kindlustusgrupi järelevalvet. Kui kõnealust lepingut on hakatud täielikult kohaldama, siis ei kehti teise lepingupoole territooriumil tegutsevate ühe lepingupoole edasikindlustusandjate suhtes ükski nõue anda tagatis või asutada filiaal või tütarettevõtja, kui nad vastavad lepingus sätestatud usaldatavusnõuetele, ning teise lepingupoole territooriumil tegutsevate ühe lepingupoole kindlustusgruppide suhtes, mis vastavad nõuetele, ei kehti nõue arvutada kindlustusgrupi solventsus oma ülemaailmse tegevuse kohta ega nende ülemaailmse tegevusega seotud kindlustusgrupi järelevalve muud aspektid. Järelevalveasutused saavad rakendada oma lepingupoole territooriumil tegutseva kindlustusgrupi puhul kindlustusgrupi järelevalvet ja nõuda teabe esitamist ülemaailmse tegevuse kohta, mis võib tõsiselt kahjustada kindlustusvõtjaid nende jurisdiktsioonis või ohustada finantsstabiilsust või tõsiselt kahjustada nende võimet maksta kahjunõudeid.
 Artiklites 5 ja 6 ja lisas käsitletakse järelevalveasutuste vahel teabe vahetamist ja nendega on kehtestatud mõlemale lepingupoolele kohustus kutsuda järelevalveasutusi üles tegema koostööd nende järelevalvefunktsioonidega otseselt seotud teabe vahetamisel.
 Lepingu artikliga 7 nähakse ette ka ühiskomitee loomine, et arutada lepingu kohaldamist ja rakendamist, ning artiklites 11 ja 12 sätestatakse, et lepingupooled saavad lepingut muuta või selle lõpetada, kui täidetakse nendes artiklites sätestatud nõudeid ja järgitakse nendega kehtestatud menetlusi, sealhulgas kohustuslik konsulteerimine lepingu lõpetamise korral.
 Artiklites 8, 9 ja 10 sätestatakse aeg, millal leping jõustub ja seda hakatakse kohaldama, ning lepingu teatavate artiklite ajutine kohaldamine.
 Lepingus on sisuliselt sätestatud lepingupooltele kolm kohaldamise viisi.
 1.Lepingu iga artikli täielik kohaldamine, mis algab kas lepingu allkirjastamisest 60 kuu möödumisel või lepingu jõustumise päeval (nimetatutest varasem) ning artiklite 3, 4 ja 9 puhul juhul, kui on täidetud artikli 10 lõike 2 punktis b sätestatud nõuded.
 Leping jääb täielikult kohaldatavaks, välja arvatud juhul, kui see lõpetatakse vastavalt artiklile 11.
 2.Kui leping jõustub varem kui lepingu allkirjastamisest 60 kuu möödumisel, siis hakatakse lepingu teatavaid osi kohaldama varem:
 artiklit 7 [ühiskomitee], artiklit 11 [lõpetamine ja kohustuslik konsulteerimine] ja artiklit 12 [muudatused] kohaldatakse alates lepingu jõustumise kuupäevast. EL ja võimaluste piires USA kohaldavad vastavalt artikli 10 lõike 2 punktile a alates sellest kuupäevast ka artiklit 4.
 Artikli 3 lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse USA osariigis ELi edasikindlustusandjate suhtes alates USA osariigis nende sätetega kooskõlas oleva meetme vastuvõtmise kuupäevast või mis tahes ülimuslikkuse kindlaksmääramise kohaldamise kuupäevast vastavalt artikli 10 lõike 2 punktile d.
 Artikli 3 lõiget 3 rakendatakse ELis ja seda hakatakse seal kohaldama, kui allkirjastamise kuupäevast on möödunud 24 kuud, vastavalt artikli 10 lõike 2 punktile g.
 3.Enne lepingu jõustumist kohaldatakse lepingu teatavaid osi ajutiselt. Ajutiselt kohaldatakse järgmisi artikleid:
 –artikkel 4 vastavalt artikli 10 lõike 2 punktile a ja
 –artikkel 7.
 Ajutine kohaldamine algab sellele kuupäevale järgneva kuu seitsmendal päeval, kui lepingupooled on üksteist teavitanud, et nende sisenõuded ja -menetlused, mis on vajalikud ajutiseks kohaldamiseks, on täidetud. Ajutine kohaldamine kestab kuni lepingu jõustumise kuupäevani (või kuni üks lepingupool annab teisele lepingupoolele teada oma kavatsusest mitte täita oma sisenõudeid, mis on vajalikud lepingu jõustumiseks).
 Lepingu I lisa sisaldab üksikasjalikke sätteid järelevalveasutuste vahelise teabevahetuse vastastikuse mõistmise memorandumi kohta, mida lepingupooled kutsuvad mõlema poole järelevalveasutusi üles järgima, vastavalt lepingu artiklile 6.
 2017/0075 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 kindlustuse ja edasikindlustusega seotud usaldatavusnõudeid käsitleva Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise kahepoolse lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 loetuna koostoimes artikli 218 lõikega 6,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Vastavalt nõukogu otsusele [XXX]
 6
 allkirjastasid Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid kindlustuse ja edasikindlustusega seotud usaldatavusnõudeid käsitleva kahepoolse lepingu, eeldusel et see sõlmitakse hiljem.
 (2)Lepingu sõlmimise tulemusena suureneb Euroopa Liidus ja Ameerika Ühendriikides tegutsevate kindlustus- ja edasikindlustusandjate õiguskindlus kindlustuse ja edasikindlustuse õigusraamistike kohaldamisel ning paraneb kindlustusvõtjate ja teiste tarbijate kaitse tänu teabevahetuse valdkonnas järelevalveasutuste tehtavale koostööle.
 (3)Leping tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline kindlustuse ja edasikindlustuse usaldatavusnõudeid käsitlev kahepoolne leping kiidetakse liidu nimel heaks.
 Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.
 Artikkel 2
 Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel ja kooskõlas lepingu artikliga 8 teatama menetluse lõpuleviimisest, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 Nõukogu 31. märtsi 2015. aasta otsus, millega antakse luba alustada Euroopa Liidu nimel Ameerika Ühendriikidega läbirääkimisi edasikindlustust käsitleva lepingu sõlmimise üle (ST 7320 2015 INIT).
 (2)
 ELi edasikindlustusandjate hinnangul on nad andnud USAs ligikaudu 40 miljardi USA dollari väärtuses tagatist, mida saaks tõhusamalt kasutada teistes investeeringutes. Alternatiivkulu on hinnanguliselt ligikaudu 400 miljonit USA dollarit aastas.
 (3)
 ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.
 (4)
 Nõukogu erikomiteega konsulteeriti 14. märtsil, 13. juunil, 29. juunil, 7. septembril, 30. septembril, 18. oktoobril, 9. novembril, 29. novembril, 9. detsembril, 16. detsembril ja 19. detsembril 2016 ning 10. jaanuaril 2017.
 (5)
 Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni esimehele ja liikmetele anti selle küsimuse kohta ülevaade 29. juunil, 11. oktoobril, 16. novembril ja 30. novembril 2016 toimunud kinnistel koosolekutel.
 (6)
 ELT L , , lk .
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,4.4.2017
 COM(2017) 164 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
 kindlustuse ja edasikindlustusega seotud usaldatavusnõudeid käsitleva Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise kahepoolse lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta
 LISA
 KAHEPOOLNE LEPING EUROOPA LIIDU
 JA AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE VAHEL KINDLUSTUSE JA EDASIKINDLUSTUSEGA SEOTUD USALDATAVUSNÕUETE KOHTA
 Preambul
 Käesoleva lepingu osalised Euroopa Liit (edaspidi „EL“) ja Ameerika Ühendriigid (edaspidi „USA“),
 jagades eesmärki, milleks on kaitsta kindlustus- ja edasikindlustusvõtjaid ning teisi tarbijaid, austades kummagi lepingupoole kindlustuse ja edasikindlustuse järelevalve- ja õigussüsteemi;
 kinnitades, et Ameerika Ühendriikide jaoks saavutavad Euroopa Liidus kohaldatavad usaldatavusnõuded koos käesolevas lepingus sätestatud nõuete ja kohustustega retrotsessioonide ja kindlustusgrupi järelevalve valdkonnas kindlustusvõtjate ja teiste tarbijate kaitse taseme, mis on kooskõlas 2010. aasta föderaalse kindlustusameti seadusega (Federal Insurance Office Act);
 kinnitades üha suuremat vajadust ELi ja USA järelevalveasutuste vahelise koostöö, sealhulgas konfidentsiaalse teabe vahetamise järele, võttes arvesse kindlustus- ja edasikindlustusturgude üha suuremat globaliseerumist;
 võttes arvesse, et piiriülese koostööga seotud praktilised menetlused on üliolulised kindlustusandjate ja edasikindlustusandjate järelevalve tagamiseks nii stabiilsetel kui ka kriisiaegadel;
 võttes arvesse kummagi lepingupoole õigusraamistiku kohta vahetatud teavet ning olles hoolikalt kaalunud kõnealuseid raamistikke;
 võttes teadmiseks kindlustuse ja edasikindluse õigusraamistike kohaldamisel õiguskindluse suurendamisest saadavad hüved kummagi lepingupoole territooriumil tegutsevate kindlustusandjate ja edasikindlustusandjate jaoks;
 kinnitades edasikindlustuslepingute riskimaandamise mõju piiriüleses kontekstis, kui täidetud on kohaldatavad usaldatavusnõuded, ja võttes arvese kindlustusvõtjate ja teiste tarbijate kaitset;
 kinnitades, et kindlustusandjate ja edasikindlustusandjate kindlustusgrupi järelevalve võimaldab järelevalveasutustel teha mõistlikke otsuseid kõnealuste kindlustusgruppide finantsseisundi kohta;
 kinnitades vajadust mõlema lepingupoole territooriumil tegutsevasse kindlustusgruppi kuuluvate kindlustusandjate ja edasikindlustusandjate hindamise või kindlustusgrupi kapitalinõude järele ning et kindlustusgrupi kapitalinõue või hindamine ülemaailmse emaettevõtja tasandil saab põhineda päritoluriigist lepingupoole lähenemisviisil;
 kinnitades spetsifikatsioonide olulisust kindlustusgrupi kapitalinõude jaoks või kindlustusgrupi järelevalve hindamise jaoks ning vajaduse korral selle olulisust, et järelevalveasutus võtab kõnealuse nõude või hindamise alusel parandus- või vältimismeetmed või muud vastumeetmed, ning
 julgustades järelevalveasutusi vahetama teavet, et teha kindlustusandjate ja edasikindlustusandjate järelevalvet kindlustusvõtjate ja teiste tarbijate huvides,
 on kokku leppinud järgmises:
 Artikkel 1 – Eesmärgid
 Käesolevas lepingus käsitletakse järgmist:
 (a)eritingimuste alusel ülevõtvale edasikindlustusandjale, mille peakontor asub või mille tegevuskoht on teise lepingupoole territooriumil, lepingupoole või tema järelevalveasutuste kehtestatud selle kohapeal viibimise nõude kehtetuks tunnistamine, mis on edasikindlustusvõtjaga, mille peakontor asub või mille tegevuskoht on selle lepingupoole territooriumil, edasikindlustuslepingu sõlmimise või edasikindlustusvõtjal kõnealuse edasikindlustuslepingu riski maandamise krediidi või edasikindlustuse krediidi arvesse võtmise lubamise eeltingimus;
 (b)eritingimuste alusel ülevõtvale edasikindlustusandjale, mille peakontor asub või mille tegevuskoht on teise lepingupoole territooriumil, lepingupoole või tema järelevalveasutuste kehtestatud nende tagatisnõuete kehtetuks tunnistamine, mis on edasikindlustusvõtjaga, mille peakontor asub või mille tegevuskoht on selle lepingupoole territooriumil, edasikindlustuslepingu sõlmimise või edasikindlustusvõtjal kõnealuse edasikindlustuslepingu riski maandamise krediidi või edasikindlustuse krediidi arvesse võtmise lubamise eeltingimus;
 (c)vastuvõtva ja lähtekohast lepingupoole järelevalveasutuste roll seoses sellise kindlustus- või edasikindlustusgrupi usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega, mille ülemaailmne emaettevõtja asub lähtekohast lepingupoole territooriumil, sealhulgas eritingimuste alusel i) vastuvõtva lepingupoole ülemaailmse emaettevõtja tasandil kindlustuse solventsuse ning kapitali, juhtimise ja aruandluse usaldatavusnõuete kõrvaldamine ning ii) kehtestamine, et lähtekohast lepingupoole järelevalveasutus ja mitte vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutus teeb kindlustusgrupi ülemaailmset usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, piiramata kindlustus- või edasikindlustusgrupi vastuvõtva lepingupoole poolt oma territooriumil tehtavat kindlustusgrupi järelevalvet emaettevõtja tasandil, ning
 (d)lepingupoolte vastastikune toetus kummagi lepingupoole järelevalveasutuste vahel teabe vahetamisele ja kõnealuse teabevahetuse jaoks soovitatavad tavad.
 Artikkel 2 – Mõisted
 Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:
 (a)„edasikindlustusvõtja“ – kindlustusandja või edasikindlustusandja, kes on edasikindlustuslepingu alusel teenust osutava ülevõtva edasikindlustusandja vastaspool;
 (b)„tagatis“ – varad, näiteks raha ja akreditiivid, mille edasikindlustusandja on pantinud edasikindlustusvõtjale või teisele edasikindlustusandjale, et garanteerida või tagada edasikindlustuslepingu alusel ülevõtvale edasikindlustusandjale tekkivad kohustused edasikindlustusvõtja ees;
 (c)„edasikindlustuslepingute riski maandamise krediit või edasikindlustuse krediit“ – edasikindlustusvõtja õigus tunnustada usaldatavusnõuete õigusraamistiku alusel ülevõtvate edasikindlustusandjate tasumisele kuuluvaid summasid, mis on seotud edasikindlustatud riskide tasutud ja tasumata kahjudega, vastavalt varadena või kohustuste vähendamisena;
 (d)„kindlustusgrupp“ – kaks või enam ettevõtjat, kellest vähemalt üks on kindlustusandja või edasikindlustusandja, kusjuures ühel neist on kontroll ühe või enama kindlustusandja või edasikindlustusandja või muu reguleerimata ettevõtja üle;
 (e)„kindlustusgrupi järelevalve“ – järelevalveasutuse poolt kindlustusgrupi või edasikindlustusgrupi regulatiivse või usaldatavusnõuete täitmise järelevalve tegemine, et kaitsta kindlustusvõtjaid ja teisi tarbijaid ning edendada finantsstabiilsust ja ülemaailmset koostööd;
 (f)„lähtekohast lepingupool“ – lepingupool, mille territooriumil asub kindlustusgrupi, edasikindlustusgrupi, kindlustusandja või edasikindlustusandja ülemaailmse emaettevõtja peakontor või tegutseb kõnealune emaettevõtja;
 (g)„lähtekohast lepingupoole järelevalveasutus“ – lähtekohaks oleva lepingupoole territooriumilt pärit järelevalveasutus;
 (h)„vastuvõttev lepingupool“ – lepingupool, mille territooriumil kindlustusgrupp, edasikindlustusgrupp, kindlustusandja või edasikindlustusandja tegutseb, aga mille territooriumil ei asu kindlustusgrupi, edasikindlustusgrupi, kindlustusandja või edasikindlustusandja ülemaailmse emaettevõtja peakontor ega tegutse kõnealune emaettevõtja;
 (i)„vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutus“ – vastuvõtjaks oleva lepingupoole territooriumilt pärit järelevalveasutus;
 (j)„kindlustusandja“ – ettevõtja, kellel on luba või litsents alustada otsekindlustustegevust või sellega tegeleda;
 (k)„emaettevõtja“ – reguleeritud või reguleerimata ettevõtja, kes otseselt või kaudselt omab või kontrollib teist ettevõtjat;
 (l)„isikuandmed“ – kõik andmed tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta;
 (m)„edasikindlustusandja“ – ettevõtja, kellel on luba või litsents alustada edasikindlustustegevust või sellega tegeleda;
 (n)„edasikindlustustegevus“ – tegevus, mis seisneb kindlustusandja või teise edasikindlustusandja edasi antud riskide ülevõtmises;
 (o)„edasikindlustusleping“ – leping, mille alusel on ülevõttev edasikindlustusandja võtnud üle kindlustusandja või edasikindlustusandja riski;
 (p)„järelevalveasutus“ – kindlustus- ja edasikindlustustegevuse mis tahes järelevalvaja Euroopa Liidus või Ameerika Ühendriikides;
 (q)„ettevõtja“ – mis tahes üksus, mis tegeleb majandustegevusega;
 (r)„USA osariik“ – Ameerika Ühendriikide mis tahes osariik, ühendus, territoorium või valdus, Columbia ringkond, Puerto Rico Ühendus, Põhja-Mariaani Ühendus, Ameerika Samoa, Guam või Ühendriikide Neitsisaared;
 (s)„ülemaailmne“ – kindlustusgrupi kõik toimingud ja tegevused, olenemata nende toimumiskohast, ning
 (t)„ülemaailmne emaettevõtja“ – kindlustusgrupi lõplik emaettevõtja.
 Artikkel 3 – Edasikindlustus
 1.Lõikega 4 kehtestatud tingimustel ei tee lepingupool ülevõtvale edasikindlustusandjale, mille peakontor asub või mille tegevuskoht on teise lepingupoole territooriumil, (artiklis 3 edaspidi „lähtekohast lepingupoole ülevõttev edasikindlustusandja“) edasikindlustusvõtjaga, mille peakontor asub või mille tegevuskoht on asjaomase lepingupoole territooriumil, (artiklis 3 edaspidi „vastuvõtva lepingupoole edasikindlustusvõtja“) edasikindlustuslepingu sõlmimise lubamise eeltingimusena järgmist ja tagab, et tema järelevalveasutused või mis tahes teised pädevad asutused ei tee seda samuti:
 (a)mis tahes nõude säilitamine või vastuvõtmine, mille kohaselt tuleb anda tagatis seoses vastuvõtva lepingupoole edasikindlustusvõtja riskide ülekandega lähtekohast lepingupoole ülevõtvale edasikindlustusandjale, ning mis tahes nõude säilitamine või vastuvõtmine, mille kohaselt tuleb kõnealuse kõrvaldatud tagatise kohta esitada aruandeid, või
 (b)mis tahes uue nõude säilitamine või vastuvõtmine, millel on lähtekohast lepingupoole ülevõtvale edasikindlustusandjale sisuliselt sama regulatiivne mõju kui käesoleva lepingu alusel kõrvaldatud tagatisnõuetel, ning mis tahes nõude säilitamine või vastuvõtmine, mille kohaselt tuleb kõnealuse kõrvaldatud tagatise kohta esitada aruandeid,
 mille tulemusena koheldakse punktis a või b kirjeldatud juhul lähtekohast lepingupoole ülevõtvaid edasikindlustusandjaid vähem soodsalt kui ülevõtvaid edasikindlustusandjaid, mille peakontor asub või mille tegevuskoht on vastuvõtva lepingupoole edasikindlustusvõtjaga sama järelevalveasutuse territooriumil. Käesoleva lõikega ei keelata lepingupoolel, kelle territooriumil asub edasikindlustusvõtja peakontor või kus edasikindlustusvõtja tegutseb, (artiklis 3 edaspidi „vastuvõttev lepingupool“) või tema järelevalveasutustel kohaldada nõudeid, mille alusel lubatakse lähtekohast lepingupoole ülevõtvatel edasikindlustusandjatel sõlmida edasikindlustuslepinguid vastuvõtva lepingupoole edasikindlustusvõtjaga, kui sellise edasikindlustusvõtja ja sellise ülevõtva edasikindlustusandja vaheliste lepingute suhtes, mille peakontor asub või mis tegutsevad sama järelevalveasutuse territooriumil, kohaldatakse samu nõudeid.
 2.Lõikega 4 kehtestatud tingimustel ei tee vastuvõttev lepingupool vastuvõtva lepingupoole edasikindlustusvõtjale lähtekohast lepingupoole ülevõtva edasikindlustusandjaga sõlmitud edasikindlustuslepingute riski maandamise krediidi või edasikindlustuse krediidi võtmise lubamise eeltingimusena järgmist ja tagab, et tema järelevalveasutused või mis tahes teised pädevad asutused ei tee seda samuti:
 (a)mis tahes nõude säilitamine või vastuvõtmine, mille kohaselt tuleb anda tagatis seoses vastuvõtva lepingupoole edasikindlustusvõtja riskide ülekandega lähtekohast lepingupoole ülevõtvale edasikindlustusandjale, ning mis tahes nõude säilitamine või vastuvõtmine, mille kohaselt tuleb kõnealuse kõrvaldatud tagatise kohta esitada aruandeid, või
 (b)mis tahes uue nõude säilitamine või vastuvõtmine, millel on lähtekohast lepingupoole ülevõtvale edasikindlustusandjale sisuliselt sama regulatiivne mõju kui käesoleva lepingu alusel kõrvaldatud tagatisnõuetel, ning mis tahes nõude säilitamine või vastuvõtmine, mille kohaselt tuleb kõnealuse kõrvaldatud tagatise kohta esitada aruandeid,
 mille tulemusena koheldakse punktis a või b kirjeldatud juhul lähtekohast lepingupoole ülevõtvaid edasikindlustusandjaid vähem soodsalt kui ülevõtvaid edasikindlustusandjaid, mille peakontor asub või mille tegevuskoht on vastuvõtva lepingupoole edasikindlustusvõtjaga sama järelevalveasutuse territooriumil. Käesoleva lõikega ei keelata vastuvõtval lepingupoolel ega selle järelevalveasutustel kohaldada nõudeid, mille alusel lubatakse vastuvõtva lepingupoole edasikindlustusvõtjal võtta lähtekohast lepingupoole ülevõtva edasikindlustusandjaga sõlmitud edasikindlustuslepingute riski maandamise või edasikindlustuse krediiti, kui sellise edasikindlustusvõtja ja sellise ülevõtva edasikindlustusandja vaheliste lepingute suhtes, mille peakontor asub või mis tegutsevad sama järelevalveasutuse territooriumil, kohaldatakse samu nõudeid.
 3.Lõikega 4 kehtestatud tingimustel ei tee vastuvõttev lepingupool vastuvõtva lepingupoole edasikindlustusvõtjaga edasikindlustuslepingu sõlmimise eeltingimusena või vastuvõtva lepingupoole edasikindlustusvõtjal kõnealuse edasikindlustuslepingu riski maandamise krediidi või edasikindlustuse krediidi arvesse võtmise lubamise eeltingimusena järgmist ja tagab, et tema järelevalveasutused või mis tahes teised pädevad asutused ei tee seda samuti:
 (a)mis tahes nõude säilitamine või vastuvõtmine, mille kohaselt peab lähtekohast lepingupoole ülevõttev edasikindlustusandja viibima kohapeal, või
 (b)mis tahes uue nõude säilitamine või vastuvõtmine, millel on lähtekohast lepingupoole ülevõtvale edasikindlustusandjale sama regulatiivne mõju kui kohapeal viibimisel,
 mille tulemusena koheldakse punktis a või b kirjeldatud juhul lähtekohast lepingupoole ülevõtvat edasikindlustusandjat vähem soodsalt kui ülevõtvat edasikindlustusandjat, mille peakontor asub või mille tegevuskoht on vastuvõtva lepingupoole edasikindlustusvõtjaga sama järelevalveasutuse territooriumil või mille peakontor asub või mille tegevuskoht on vastuvõtva lepingupoole territooriumil ning mis on saanud litsentsi või loa tegutseda vastuvõtva lepingupoole edasikindlustusvõtja järelevalveasutuse territooriumil. USA osariigi puhul tähendab käesoleva sätte otstarbel „luba tegutseda“ tegutsemise lubamist kõnealuses osariigis.
 4.Lõikeid 1–3 kohaldatakse järgmistel tingimustel:
 (a)ülevõtval edasikindlustusandjal on järgmine ja ta säilitab seda pidevalt:
 i)kui edasikindlustusvõtja peakontor asub ELis, siis vähemalt 226 miljonit eurot, ja kui edasikindlustusvõtja tegevuskoht on Ameerika Ühendriikides, siis vähemalt 250 miljonit USA dollarit omavahendeid või kapitali ja ülejääki, mis on arvutatud selle lähtekoha jurisdiktsiooni metoodika kohaselt, või
 ii)kui ülevõttev edasikindlustusandja kuulub ühendusse, kuhu kuuluvad ka inkorporeeritud ja üksikud inkorporeerimata liikmed:
 (A)minimaalsed kapitali ja ülejäägi ekvivalendid (ilma kohustusteta) või omavahendid vähemalt 226 miljonit eurot, kui edasikindlustusvõtja peakontor asub ELis, või 250 miljonit USA dollarit, kui edasikindlustusvõtja tegevuskoht on Ameerika Ühendriikides, mis on arvutatud kooskõlas selle lähtekoha jurisdiktsioonis kohaldatava metoodikaga, ning
 (B)keskfond, mille bilanss on vähemalt 226 miljonit eurot, kui edasikindlustusvõtja peakontor asub ELis, või 250 miljonit USA dollarit, kui edasikindlustusvõtja tegevuskoht on Ameerika Ühendriikides;
 (b)ülevõtval edasikindlustusandjal on järgmine ja ta säilitab seda pidevalt:
 i)solventsuse suhtarv 100 % solventsuskapitalinõudest Solventsus II alusel või 300 % autoriseeritud kontrolli tasandi riskipõhist kapitali, nagu on kohaldatav sellel territooriumil, kus asub ülevõtva edasikindlustusandja peakontor või kus ta tegutseb, või
 ii)kui ülevõttev edasikindlustusandja on ühendus, kuhu kuuluvad inkorporeeritud ja inkorporeerimata individuaalsed liikmed, siis solventsuse suhtarv 100 % solventsuskapitalinõudest Solventsus II alusel või 300 % autoriseeritud kontrolli tasandi riskipõhist kapitali, nagu on kohaldatav sellel territooriumil, kus asub ülevõtva edasikindlustusandja peakontor või kus ta tegutseb;
 (c)ülevõttev edasikindlustusandja nõustub andma edasikindlustusvõtja territooriumil asuvale järelevalveasutusele võimalikult kiiresti kirjalikult teada järgmisest ja seda selgitama:
 i)tema kapital ja ülejääk või omavahendid langevad alla punktis a märgitud kohaldatava miinimumi või tema solventsuse või kapitali suhtarv langevad alla punktis b märgitud kohaldatava miinimumi või
 ii)tema vastu võetakse kohaldatava õiguse tõsise rikkumise tõttu regulatiivmeetmeid;
 (d)ülevõttev edasikindlustusandja esitab vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutusele kirjaliku kinnituse, et ta nõustub selle territooriumi kohtute jurisdiktsiooniga, kus asub edasikindlustusvõtja peakontor või kus ta tegutseb, kooskõlas kõnealuse nõusoleku andmise suhtes kohaldatavate selle territooriumi nõuetega. Midagi käesolevas lepingus ei piira ega muuda ühelgi viisil edasikindlustuslepingu osaliste võimet leppida kokku alternatiivsetes vaidluste lahendamise mehhanismides;
 (e)kui seda kohaldatakse kohtukutsete esitamise suhtes, siis kinnitab ülevõttev edasikindlustusandja kirjalikult vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutusele, et ta nõustub sellega, et kõnealune järelevalveasutus nimetatakse kohtukutsete otstarbel esindajaks. Vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutus võib nõuda, et talle antakse kõnealune nõusolek ja see lisatakse tema jurisdiktsiooni alla kuuluvasse igasse edasikindlustuslepingusse;
 (f)ülevõttev edasikindlustusandja esitab kirjaliku kinnituse, et ta nõustub tasuma kõigile edasikindlustusvõtja kasuks tehtud lõplikele otsustele vastavad summad, mis kuuluvad täitmisele otsuse tegemise territooriumil, kui nõutakse nende täitmist;
 (g)ülevõttev edasikindlustusandja nõustub iga edasikindlustuslepingu puhul, mille suhtes kohaldatakse käesolevat lepingut, et ta annab tagatise 100 % ulatuses ülevõtva edasikindlustusandja kohustustest, mis tulenevad vastavalt kõnealusele lepingule üle antud edasikindlustusest, kui ülevõttev edasikindlustusandja väldib lõpliku otsuse täitmist, mis on täidetav selle tegemise territooriumi õigusaktide alusel, või vahekohtuotsuse nõuetekohast täitmist, olenemata sellest, kas see tehti edasikindlustusvõtja või selle kriisilahendusasutuse kasuks, kui see on kohaldatav;
 (h)ülevõttev edasikindlustusandja või selle õiguseellane või -järglane esitab vajaduse korral vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutusele tema taotluse alusel järgmised dokumendid:
 i)edasikindlustuslepingu sõlmimisele eelneva kahe aasta kohta ja seejärel igal aastal oma auditeeritud raamatupidamise aastaaruanded kooskõlas oma peakontori asukoha territooriumil kohaldatava õigusega, sealhulgas välisauditi aruanne;
 ii)edasikindlustuslepingu sõlmimisele eelneva kahe aasta kohta solventsuse ja finantsseisundi aruanne või aktuaari arvamus, kui see esitatakse ülevõtva edasikindlustusandja järelevalveasutusele;
 iii)enne edasikindlustuslepingu jõustumist ja seejärel maksimaalselt kaks korda aastas ajakohastatud loetelu kõigist 90 päeva või rohkem tähtajaks tasumata ja vaidlustatud edasikindlustusnõuetest seoses edasikindlustusvõtjalt üle võetud edasikindlustusega edasikindlustusvõtja jurisdiktsioonis ning
 iv)enne edasikindlustuslepingu jõustumist ja seejärel maksimaalselt kaks korda aastas teave ülevõtva edasikindlustusandja edasikindlustuse kohta edasikindlustusvõtjate alusel, ülevõetud edasikindlustuse kohta ülevõtvate edasikindlustusandjate alusel ning tasutud ja tasumata kahjule vastava sissenõutava edasikindlustuse kohta ülevõtvate edasikindlustusandjate alusel, et oleks võimalik hinnata lõike 4 punktis i märgitud kriteeriume;
 (i)ülevõttev edasikindlustusandja tasub edasikindlustuslepingute alusel tekkivad nõuded alati võimalikult kiiresti. Nõue ei ole tasutud võimalikult kiiresti, kui esineb mõni järgmistest asjaoludest:
 i)järelevalveasutusele teatatud andmete kohaselt on vaidlustatud ja ollakse võlgu rohkem kui 15 % edasikindlustuse sissenõutavatest summadest;
 ii)rohkem kui 15 % edasikindlustusandja edasikindlustusvõtjatest või edasikindlustusandjatest on 90 päeva või rohkem võlgu edasikindlustuse sissenõutavaid summasid, mis ei ole vaidlustatud ja mis ületavad iga edasikindlustusvõtja puhul 90 400 eurot, kui ülevõtva edasikindlustusandja peakontor asub ELis, või 100 000 USA dollarit, kui ülevõtva edasikindlustusandja tegevuskoht on Ameerika Ühendriigid, või
 iii)vaidlustamata tasutud kahju edasikindlustuse sissenõutavate summade koondsumma, mida ollakse võlgu 90 päeva või rohkem, ületab 45 200 000 eurot, kui ülevõtva edasikindlustusandja peakontor asub ELis, või 50 000 000 USA dollarit, kui ülevõtva edasikindlustusandja tegevuskoht on Ameerika Ühendriikides;
 (j)ülevõttev edasikindlustusandja kinnitab, et ta ei osale parajasti üheski maksejõuetuseelses restruktureerimismenetluses (solvent scheme of arrangement), mis hõlmab vastuvõtva lepingupoole edasikindlustusvõtjaid, ning nõustub teavitama edasikindlustusvõtjat ja selle järelevalveasutust ning andma edasikindlustusvõtjale 100 % tagatise kooskõlas menetluse tingimustega, kui ülevõttev edasikindlustusandja peaks sellesse sattuma;
 (k)kui tema suhtes kohaldatakse kriisilahenduse, pankrotivara haldamise või lõpetamismenetlust, siis võib edasikindlustusvõtja või tema esindaja nõuda ning kui asjaomane kohus, kus on menetlemisel kriisilahenduse, pankrotivara haldamise või lõpetamismenetlus, peab seda asjakohaseks, siis saada kohtult määruse, millega nõutakse, et ülevõttev edasikindlustusandja annaks tagatise kõigile tasumata üleantud kohustustele, ning
 (l)ülevõtva edasikindlustusandja lähtekohast lepingupoole järelevalveasutus kinnitab vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutusele igal aastal, et ülevõttev edasikindlustusandja täidab punkti b nõudeid.
 5.Miski käesolevas lepingus ei välista seda, et ülevõttev edasikindlustusandja annab järelevalveasutusele vabatahtlikult teavet.
 6.Kui ta on vastuvõttev lepingupool, siis tagab kumbki lepingupool seoses oma järelevalveasutustega, et kui vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutus teeb kindlaks, et lähtekohast lepingupoole ülevõttev edasikindlustusandja ei vasta enam ühele lõikes 4 loetletud tingimusele, siis kehtestab vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutus lõigetes 1–3 käsitletud mis tahes nõude ainult juhul, kui vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutus järgib allpool punktides a–c sätestatud menetlust:
 (a)enne mis tahes sellise nõude kehtestamist võtab vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutus ühendust ülevõtva edasikindlustusandjaga ja kui ei ole tegemist eriolukorraga, mille puhul on kindlustusvõtja jaoks ja teistel tarbijakaitse kaalutlustel vajalik lühem periood, siis ta annab ülevõtvale edasikindlustusandjale 30 päeva alates puudujäägi kõrvaldamise kava esitamise esialgse teate saatmisest ning 90 päeva alates puudujäägi kõrvaldamise esialgsest teatest ning teavitab lähtekohast lepingupoole järelevalveasutust;
 (b)vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutus võib kehtestada mõne lõigetes 1–3 sätestatud nõuetest ainult juhul, kui kõnealuse 90 päeva või punktis a sätestatu kohaselt eriolukorras lühema aja möödumisel on vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutus seisukohal, et ülevõttev edasikindlustusandja ei ole võtnud asjakohaseid või piisavaid meetmeid, ning
 (c)lõigetes 1–3 sätestatud mis tahes nõude kehtestamist on selgitatud kirjalikult ja sellest on antud teada asjaomasele ülevõtvale edasikindlustusandjale.
 7.Kohaldatava õiguse ja käesoleva lepingu tingimuste kohaselt ei piira ega muuda miski käesolevas artiklis ühelgi viisil edasikindlustuslepingu osaliste võimet leppida kokku tagatise nõuetes või edasikindlustuslepingu teistes tingimustes.
 8.Käesolevat lepingut kohaldatakse ainult nende edasikindlustuslepingute suhtes, mis on sõlmitud, mida on muudetud või uuendatud vastavalt käesolevale artiklile tagatist vähendava meetme jõustumise kuupäeval või pärast seda ja ainult seoses kantud kahjuga ja teatatud eraldistega enne ja pärast i) meetme võtmise kuupäeva või ii) kõnealuse uue edasikindlustuslepingu või edasikindlustuslepingu muudatuse või uuenduse jõustumiskuupäeva (nimetatud kuupäevadest hilisem). Midagi käesolevas lepingus ei piira ega muuda ühelgi viisil edasikindlustuslepingu osaliste võimet pidada kõnealuse edasikindlustuslepingu asjus uusi läbirääkimisi.
 9.Käesoleva lepingu lõpetamise korral suurema selguse tagamiseks ei takista miski käesolevas lepingus järelevalveasutustel või teistel pädevatel asutustel nõudmast vastuvõtva lepingupoole ülevõtvate edasikindlustusandjate kohapeal viibimist või nõudmast, et antaks tagatis ja kehtestataks sellega seotud nõuded või täidetaks kohaldatava õiguse muid sätteid, mis on seotud käesolevas lepingus kirjeldatud edasikindlustuslepingutega kehtestatud mis tahes kohustustega.
 Artikkel 4 – Kindlustusgrupi järelevalve
 Artiklite 9 ja 10 kohaldamiseks kehtestavad lepingupooled kindlustusgrupi järelevalve järgmised tavad.
 (a)Piiramata punktide c–h kohaldamist ja osalemist järelevalvekolleegiumites, kohaldavad lähtekohast lepingupoole järelevalveasutused lähtekohast lepingupoole kindlustusgrupi või edasikindlustusgrupi suhtes ainult ülemaailmse kindlustusgrupi usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, mis hõlmab ülemaailmse kindlustusgrupi juhtimist, solventsust, kapitali ja vastavat aruandlust, ning ükski vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutus ei kohalda kindlustusgrupi või edasikindlustusgrupi ülemaailmse emaettevõtja tasandil kindlustusgrupi järelevalvet.
 (b)Piiramata punkti a kohaldamist võib vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutus kasutada lähtekohast lepingupoole kindlustusgrupi või edasikindlustusgrupi järelevalvet, nagu on sätestatud punktides c–h. Vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutused võivad teha vajaduse korral kindlustusgrupi järelevalvet seoses lähtekohast lepingupoole kindlustusgrupi või edasikindlustusgrupiga järelevalveasutuste territooriumil asuva emaettevõtja tasandil. Vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutused ei tee muul viisil ülemaailmse kindlustusgrupi järelevalvet seoses lähekohast lepingupoole kindlustusgrupi või edasikindlustusgrupiga, piiramata kindlustusgrupi või edasikindlustusgrupi järelevalvet vastuvõtva lepingupoole territooriumil oleva emaettevõtja tasandil.
 (c)Kui kohaldatava õiguse alusel kohaldatakse lähtekohast lepingupoole kindlustusgrupi või edasikindlustusgrupi suhtes ülemaailmset riskijuhtimissüsteemi, mida tõendab ülemaailmse kindlustusgrupi oma riskide ja maksevõime hinnangu (edaspidi „ORSA“) esitamine, siis esitab ORSAt vajav lähtekohast lepingupoole järelevalveasutus ülemaailmse kindlustusgrupi ORSA kokkuvõtte
 i)viivitamatult vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutustele, kui nad on kindlustusgrupi või edasikindlustusgrupi järelevalvekolleegiumi liikmed, ning
 ii)kõnealuse kindlustusgrupi märkimisväärsete tütarettevõtjate või filiaalide vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutustele kõnealuste järelevalveasutuste taotluse korral.
 Kui kohaldatava õiguse alusel ei kohaldata lähtekohast lepingupoole kindlustusgrupi või edasikindlustusgrupi suhtes ülemaailmset kindlustusgrupi ORSAt, siis esitab USA osariigi või ELi liikmesriigi asjaomane järelevalveasutus võrdväärsed dokumendid, mis on koostatud kooskõlas lähtekohast lepingupoole järelevalveasutusele kohaldatava õigusega, nagu on osutatud eespool alapunktides i ja ii.
 (d)Ülemaailmse kindlustusgrupi ORSA kokkuvõte või võrdväärsed dokumendid, nagu on sätestatud punktis c, sisaldavad järgimisi elemente:
 i)kindlustusgrupi või edasikindlustusgrupi riskijuhtimise raamistiku kirjeldus,
 ii)kindlustusgrupi või edasikindlustusgrupi riskipositsiooni hinnang ning
 iii)kindlustusgrupi riskikapitali hinnang ja ettevaatav solventsuse hinnang.
 (e)Piiramata punkti a kohaldamist, kui ülemaailmse kindlustusgrupi ORSA kokkuvõte või kui see on kohaldatav, siis võrdväärsed dokumendid, nagu on sätestatud punktis c, näitavad mis tahes tõsist ohtu kindlustusvõtja kaitsele või finantsstabiilsusele vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutuse territooriumil, siis võib kõnealune vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutus võtta vältimis-, parandus- või muid vastumeetmeid seoses vastuvõtvas lepingupooles asuvate kindlustusandjate või edasikindlustusandjatega.
 Enne kõnealuste meetmete võtmist konsulteerib vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutus kindlustusgrupi või edasikindlustusgrupi asjaomase lähtekohast lepingupoole järelevalveasutusega. Lepingupooled julgustavad järelevalveasutusi jätkama kindlustusgrupi usaldatavusnõuete täitmise järelevalve küsimustega tegelemist järelevalvekolleegiumides.
 (f)Kindlustusgrupi usaldatavusnõuete täitmise järelevalve aruandlusnõuded, mis on kehtestatud vastuvõtva lepingupoole territooriumil kohaldatava õigusega, ei kehti kindlustusgrupi või edasikindlustusgrupi ülemaailmse emaettevõtja tasandil, välja arvatud juhul, kui need on otseselt seotud riskiga, et tõsiselt kahjustatakse kindlustusgrupi või edasikindlustusgrupi ettevõtjate võimet maksta kahjunõudeid vastuvõtva lepingupoole territooriumil.
 (g)Vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutusele jääb võimalus küsida ja saada kindlustusgrupi usaldatavusnõuete täitmise järelevalve otstarbel teavet tema territooriumil tegutsevalt kindlustusandjalt või edasikindlustusandjalt, mille ülemaailmse emaettevõtja peakontor asub lähtekohast lepingupoole territooriumil, kui vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutus peab kõnealust teavet vajalikuks, et kaitsta kindlustusvõtjaid tõsise kahju või finantsstabiilsusele avalduva tõsise ohu eest või märkimisväärse mõju eest kindlustusandja või edasikindlustusandja võimele tasuda kahjunõudeid vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutuse territooriumil. Vastuvõtjaks olev järelevalveasutus tugineb kõnealuse teabe küsimisel usaldatavusnõuete täitmise järelevalve kriteeriumidele ning väldib võimaluse korral koormavate ja liiaste taotluste esitamist. Taotlust esitav järelevalveasutus annab kõnealusest taotlusest teada järelevalvekolleegiumile.
 Piiramata punkti a kohaldamist, kui kindlustusandja või edasikindlustusandja ei täida kõnealust teabenõuet, siis võidakse vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutuse territooriumil võtta vältimis-, parandus- või muid vastumeetmeid.
 (h)Seoses lähtekohast lepingupoole kindlustus- või edasikindlustusgrupi tegevusega vastuvõtva lepingupoole territooriumil, mille suhtes kohaldatakse kindlustusgrupi sellist kapitalihindamist lähtekohast lepingupoole territooriumil, mis vastab järgmistele tingimustele:
 i)kindlustusgrupi kapitalihinnang hõlmab ülemaailmset kindlustusgrupi kapitaliarvutust, mis väljendab riski kogu kindlustusgrupi tasandil, sealhulgas kindlustusgrupi või edasikindlustusgrupi ülemaailmse emaettevõtja tasandil, mis võib mõjutada kindlustus- või edasikindlustustegevust ja teise lepingupoole territooriumil toimuvat tegevust, ning
 ii)selle lepingupoole territooriumil asuv järelevalveasutus, kus koostatakse kindlustusgrupi kapitalihinnang, nagu on märgitud eespool alapunktis i, võib võtta hinnangu alusel vältimis-, parandus- või muid vastumeetmeid, sealhulgas nõuda vajaduse korral kapitalimeetmete võtmist,
 ei nõua vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutus kindlustusgrupi kapitalihinnangut ega -nõuet kindlustusgrupi või edasikindlustusgrupi ülemaailmse emaettevõtja tasandil, kooskõlas selle territooriumil kohaldatava õigusega.
 Kui lähtekohast lepingupoole kindlustusandja või edasikindlustusandja suhtes kohaldatakse kindlustusgrupi kapitalinõuet lähtekohast lepingupoole territooriumil, siis ei kehtesta vastuvõtva lepingupoole järelevalveasutus kindlustusgrupi kapitalinõuet või -hinnangut kindlustusgrupi või edasikindlustusgrupi ülemaailmse emaettevõtja tasandil.
 (i)Piiramata käesoleva lepingu sätete kohaldamist ei piira käesolev leping ega ole mõeldud piirama ELi järelevalveasutuste võimet kasutada oma järelevalve ja reguleerimise volitusi selliste üksuste või kindlustusgruppide suhtes, mis omavad või kontrollivad ELis krediidiasutusi, mis tegelevad ELis pangandusega või mille märkimisväärsed finantsprobleemid või tegevuse olemus, ulatus, suurus, mastaap, kontsentratsioon, omavaheline seotus või tegevuste komplekt võivad tõendatult ohustada ELi finantsstabiilsust, muu hulgas rakendades järgmisi õigusakte: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ, 92/49/EMÜ, 92/96/EMÜ, 93/6/EMÜ ja 93/22/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/78/EÜ ja 2000/12/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, ning nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga, või muud asjakohased õigusaktid ja määrused.
 Piiramata käesoleva lepingu sätete kohaldamist ei piira käesolev leping ega ole mõeldud piirama USA asjaomase järelevalveasutuse võimet kasutada oma järelevalve ja reguleerimise volitusi selliste üksuste või kindlustusgruppide suhtes, mis omavad või kontrollivad Ameerika Ühendriikides depositooriume, mis tegutsevad Ameerika Ühendriikides pangandusega või mille märkimisväärsed finantsprobleemid või tegevuse olemus, ulatus, suurus, mastaap, kontsentratsioon, omavaheline seotus või tegevuste komplekt võivad tõendatult ohustada Ameerika Ühendriikide finantsstabiilsust, muu hulgas rakendades volitusi vastavalt Ameerika Ühendriikide panga valdusettevõtja seadusele (Bank Holding Company Act – 12 U.S.C., § 1841 jj), koduomanike laenu seadusele (Home Owners’ Loan Act – 12 U.S.C., § 1461 jj), rahvusvahelise panganduse seadusele (International Banking Act – 12 U.S.C., § 3101 jj), Dodd-Franki Wall Streeti reformi ja tarbijakaitse seadusele (Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act – 12 U.S.C., § 5301 jj) või muudele asjakohastele õigusaktidele ja määrustele.
 Artikkel 5 – Teabevahetus
 1.Lepingupooled julgustavad järelevalveasutusi oma vastavates jurisdiktsioonides tegema koostööd, kui nad vahetavad teavet vastavalt lisaga kehtestatud tavadele. Lepingupooled mõistavad, et kõnealuste tavade kasutamine tõhustab koostööd ja teabe jagamist, tagades konfidentsiaalsuse kaitse kõrge taseme.
 2.Miski käesolevas lepingus ei käsitle nõudeid, mis võivad kehtida järelevalveasutuste poolsele isikuandmete vahetamisele.
 Artikkel 6 – Lisa
 Käesoleva lepingu lisa on lepingu lahutamatu osa.
 Artikkel 7 – Ühiskomitee
 1.Lepingupooled asutavad ühiskomitee, mis koosneb Ameerika Ühendriikide esindajatest ja Euroopa Liidu esindajatest ning millest saab lepingupoolte jaoks lepingu haldamise ja nõuetekohase rakendamise asjus konsulteerimise ja teabe vahetamise foorum.
 2.Lepingupooled konsulteerivad ühiskomitees käesoleva lepingu asjus järgmiselt:
 (a)lepingupoolte vastastikusel kokkuleppel, kui üks lepingupooltest teeb konsulteerimise ettepaneku;
 (b)vähemalt korra 180 päeva jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumise või ajutise kohaldamise kuupäeva (nimetatutest varasem) ning seejärel kord aastas, kui lepingupooled ei otsusta vastupidist;
 (c)kui üks lepingupooltest esitab kohustusliku konsulteerimise kirjaliku taotluse ning
 (d)kui üks lepingupooltest esitab kirjaliku teate lepingu lõpetamise kavatsuse kohta.
 3.Ühiskomitee võib käsitleda
 (a)lepingu täitmisega seotud küsimusi;
 (b)lepingu mõju lepingupoolte jurisdiktsioonidele, kindlustuse ja edasikindlustuse tarbijatele ning kindlustusandjate ja edasikindlustusandjate äritegevusele;
 (c)käesoleva lepingu mis tahes muudatusi, mille kohta on teinud ettepaneku üks lepingupooltest;
 (d)mis tahes küsimusi, mille puhul on konsulteerimine kohustuslik;
 (e)teadaannet käesoleva lepingu lõpetamise kavatsuse kohta ning
 (f)lepingupoolte otsustatud muid küsimusi.
 4.Ühiskomitee võib vastu võtta oma kodukorra.
 5.Ühiskomitee eesistuja on aasta kaupa kumbki lepingupool, kui ei otsustata teisiti. Ühiskomitee eesistuja võib ühiskomitee kokku kutsuda lepingupoolte otsustatud ajal ja viisil.
 6.Ühiskomitee võib oma töö lihtsustamiseks kokku kutsuda mis tahes töörühma.
 Artikkel 8 – Jõustumine
 Käesolev leping jõustub seitsmendal päeval pärast kuupäeva, mil lepingupooled teavitavad üksteist kirjalikult oma vastavate kohaldatavate sisenõuete täitmisest ja sisemenetluste lõpuleviimisest, või mõnel muul kuupäeval, milles lepingupooled kokku lepivad.
 Artikkel 9 – Lepingu täitmine
 1.Alates käesoleva lepingu jõustumise või ajutise kohaldamise kuupäevast (nimetatutest varasem) kutsuvad lepingupooled asjaomaseid asutusi üles mitte võtma mingeid meetmeid, mis ei ole kooskõlas lepingu mõne tingimuse või kohustusega, sealhulgas seoses tagatise kõrvaldamisega ja kohapeal viibimise nõuetega vastavalt artiklile 3. See võib vajaduse korral hõlmata asjaomaste asutuste kirjavahetust käesolevat lepingut käsitlevatel teemadel.
 2.Alates käesoleva lepingu jõustumise või ajutise kohaldamise kuupäevast (nimetatutest varasem) võtavad lepingupooled kõik vajalikud meetmed, et täita ja kohaldada käesolevat lepingut võimalikult kiiresti kooskõlas artikliga 10.
 3.Alates käesoleva lepingu jõustumise või ajutise kohaldamise kuupäevast (nimetatutest varasem) julgustavad Ameerika Ühendriigid iga USA osariiki võtma võimalikult kiiresti järgmisi meetmeid:
 (a)käesoleva lepingu jõustumise või ajutise kohaldamise kuupäevale järgneval igal aastal edasikindlustuse täieliku krediidi võimaldamiseks iga USA osariigi nõutud tagatissumma vähendamine 20 % võrra sellest tagatisest, mida USA osariik nõudis enne käesoleva lepingu allkirjastamist 1. jaanuari seisuga, ning
 (b)artikliga 3 kooskõlas olevate asjaomase USA osariigi edasikindlustuse krediidi õigusaktide ja määruste rakendamine kõnealuse artikli lõigete 1 ja 2 kohaselt meetmete võtmise meetodina.
 4.Kui käesolev leping on jõustunud, siis alustavad Ameerika Ühendriigid hiljemalt käesoleva lepingu allkirjastamisele järgneva 42. kuu esimesel päeval oma õigusaktide ja määruste alusel võimaliku ülimuslikkuse kindlaks määramise hindamist seoses mis tahes USA osariigi kindlustusmeetmega, mis ei ole Ameerika Ühendriikide hinnangul kooskõlas käesoleva lepinguga ja mis põhjustab ELi kindlustusandjate või edasikindlustusandjate vähem soodsa kohtlemise võrreldes USA kindlustusandjate või edasikindlustusandjatega, mis tegutsevad kõnealuses USA osariigis, mis on saanud seal tegevusloa või millel on muul moel luba seal tegutseda. Kui käesolev leping on jõustunud, siis viivad Ameerika Ühendriigid hiljemalt käesoleva lepingu allkirjastamisele järgneva 60. kuu esimeseks päevaks oma õigusaktide ja määruste alusel ellu mis tahes vajaliku ülimuslikkuse kindlaks määramise seoses kõnealusele hindamisele kuuluva USA osariigi kindlustusmeetmega. Käesoleva lõike otstarbel seavad Ameerika Ühendriigid võimaliku ülimuslikkuse kindlaks määramise otstarbel prioriteediks need osariigid, millel on brutoarvestuses kõige rohkem üle antud edasikindlustust.
 Artikkel 10 – Lepingu kohaldamine
 1.Kui ei ole märgitud teisiti, siis hakatakse käesolevat lepingut kohaldama selle jõustumise kuupäeval või 60 kuu möödumisel käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäevast (nimetatutest hilisem).
 2.Piiramata artikli 8 ja käesoleva artikli lõike 1 kohaldamist, kehtib järgmine:
 (a)Euroopa Liit kohaldab käesoleva lepingu artiklit 4 ajutiselt kuni käesoleva lepingu jõustumise kuupäevani ning kohaldab seejärel artiklit 4, tagades et järelevalveasutused ja teised pädevad asutused järgivad sellega kehtestatud tavasid alates selle kuu seitsmendast päevast, mis järgneb kuupäevale, kui lepingupooled on üksteist teavitanud, et käesoleva lepingu ajutiseks kohaldamiseks vajalikud sisenõuded ja -menetlused on täidetud.
 Ameerika Ühendriigid kohaldavad käesoleva lepingu artiklit 4 ajutiselt kuni käesoleva lepingu jõustumise kuupäevani ning kohaldavad seejärel artiklit 4, tehes selleks suurimaid jõupingutusi ja julgustades järelevalveasutusi ja teisi pädevaid asutusi järgima sellega kehtestatud tavasid alates selle kuu seitsmendast päevast, mis järgneb kuupäevale, kui lepingupooled on üksteist teavitanud, et käesoleva lepingu ajutiseks kohaldamiseks vajalikud sisenõuded ja -menetlused on täidetud;
 (b)käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval või 60 kuu möödumisel lepingu allkirjastamisest (nimetatutest hilisem):
 i)kohaldatakse artikli 3 lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 9 sätestatud lepingupoole kohustusi ainult juhul, kui teise lepingupoole järelevalveasutused teevad artiklis 4 sätestatu kohaselt järelevalvet ja täidavad artikli 3 lõikes 3 sätestatud kohustusi, ning seega ainult kõnealuse järelevalve tegemise ja kõnealuste kohustuste täitmise ajal;
 ii)kohaldatakse artiklis 4 sätestatud lepingupoole tavasid ning artikli 3 lõikes 3 sätestatud kohustusi ainult juhul, kui teise lepingupoole järelevalveasutused täidavad artikli 3 lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustusi, ning seega ainult kõnealuste kohustuste täitmise ajal ning
 iii)kohaldatakse artikli 3 lõikes 3 sätestatud lepingupoole kohustusi ainult juhul, kui teise lepingupoole järelevalveasutused teevad artiklis 4 sätestatu kohaselt järelevalvet ja täidavad artikli 3 lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustusi, ning seega ainult kõnealuse järelevalve tegemise ja kõnealuste kohustuste täitmise ajal;
 (c)kui asjaomased USA järelevalveasutused võtavad artikli 4 punkti i alusel väljaspool Ameerika Ühendriikide territooriumi meetmeid seoses ELi kindlustus- või edasikindlustusgrupiga, mille tegevus või probleemid võivad USA finantsstabiilsuse järelevalve nõukogu (Financial Stability Oversight Council) hinnangul ohustada Ameerika Ühendriikide finantsstabiilsust, kohaldades Dodd-Franki Wall Streeti reformi ja tarbijakaitse seadust (12 U.S.C., § 5301 jj), siis võib kumbki lepingupool lõpetada käesoleva lepingu kiirendatud kohustusliku konsulteerimise ja lõpetamise menetluse alusel. Kui ELi järelevalveasutus võtab artikli 4 punkti i alusel väljaspool Euroopa Liidu territooriumi meetmeid seoses USA kindlustus- või edasikindlustusgrupiga ELi finantsstabiilsuse ohustamise tõttu, siis võib kumbki lepingupool lõpetada käesoleva lepingu kiirendatud kohustusliku konsulteerimise ja lõpetamise menetluse alusel;
 (d)kuni punktis b sätestatud kuupäevani ja piiramata sellega kehtestatud mehhanisme, kohaldatakse artikli 3 lõigetega 1 ja 2 kehtestatud edasikindlustuse nõudeid USA osariigis tegutsevate ELi edasikindlustusandjate suhtes järgmistest kuupäevadest kõige varasemal kuupäeval:
 i)kõnealuse USA osariigi poolt artikli 3 lõigetega 1 ja 2 kooskõlas oleva meetme vastuvõtmise kuupäev või
 ii)Ameerika Ühendriikide poolt selle õigusaktide ja määruste alusel tehtud mis tahes sellise otsuse jõustumise kuupäev, mille kohaselt välditakse USA osariigi kindlustusmeetme võtmist, kuna see ei ole kooskõlas käesoleva lepinguga ja põhjustab ELi kindlustusandja või edasikindlustusandja ebasoodsa kohtlemise võrreldes USA kindlustusandja või edasikindlustusandjaga, kelle tegevuskoht on kõnealuses USA osariigis, kes on saanud seal tegevusloa või muul viisil tegutsemise loa;
 (e)alates punktis a sätestatud ajutise kohaldamise kuupäevast ja artikli 4 punkti h kohaldades sellele järgneva 60 kuu jooksul ei kehtesta Euroopa Liidu järelevalveasutused kindlustusgrupi kapitalinõuet kindlustusgrupi või edasikindlustusgrupi ülemaailmse emaettevõtja tasandil seoses Euroopa Liidus tegutseva USA kindlustusgrupi või edasikindlustusgrupiga;
 (f)kui lepingupool ei täida alates käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäevast punktis b osutatud 60 kuulise ajavahemiku vältel kohapeal viibimise nõuetega seoses artikliga 3 kehtestatud kohustusi, siis võivad teise lepingupoole järelevalveasutused pärast kohustuslikku konsulteerimist kehtestada kindlustusgrupi kapitalihinnangu või kapitalinõude sellise kindlustusgrupi või edasikindlustusgrupi ülemaailmse emaettevõtja tasandil, mille peakontor asub või mille tegevuskoht on teise lepingupoole territooriumil;
 (g)artikli 3 lõiget 3 rakendatakse ja kohaldatakse ELi territooriumil hiljemalt 24 kuu möödumisel käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäevast, kui lepingut on ajutiselt kohaldatud või see on jõustunud;
 (h)punktidega b ja d kehtestatud tingimustel rakendatakse ja kohaldatakse täismahus artikli 3 lõikeid 1 ja 2 mõlema lepingupoole kogu territooriumil hiljemalt 60 kuu möödumisel sellest, kui mõlemad lepingupooled on allkirjastanud käesoleva lepingu, tingimusel et leping on jõustunud, ning
 (i)mõlemad lepingupooled kohaldavad artikleid 7, 11 ja 12 alates käesoleva lepingu jõustumise või ajutise kohaldamise kuupäevast (nimetatutest varasem).
 3.Kui lepingupool ei täida lõikega 2 kehtestatud nõudeid seal sätestatud tähtpäevadeks, siis võib teine lepingupool nõuda ühiskomitees kohustuslikku konsulteerimist.
 Artikkel 11 – Lõpetamine ja kohustuslik konsulteerimine
 1.Pärast kohustuslikku konsulteerimist võib kumbki lepingupool lõpetada käesoleva lepingu igal ajal, teatades sellest kirjalikult teisele lepingupoolele, järgides käesolevas artiklis kirjeldatud menetlusi. Kui lepingupooled ei ole teisiti kokku leppinud, siis jõustub kõnealune lõpetamine 180 päeva või artikli 10 lõike 2 punktis c kirjeldatud lõpetamine 90 päeva pärast kõnealuse teate esitamist. Lepingupooled võivad eelkõige lõpetada käesoleva lepingu, kui üks lepingupooltest ei ole täitnud talle käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi või on võtnud meetmeid, mis ei ole kooskõlas käesoleva lepingu eesmärkidega.
 2.Enne käesoleva lepingu lõpetamise otsusest teatamist, sealhulgas seoses artikli 10 sätetega, teavitab lepingupool ühiskomitee eesistujat.
 3.Lepingupooled võtavad vajalikke meetmeid, et teavitada huvitatud isikuid lepingu lõpetamise mõjust kindlustusandjatele ja edasikindlustusandjatele oma vastavates jurisdiktsioonides.
 4.Kohustuslikku konsulteerimist ühiskomitee kaudu nõutakse juhul, kui üks lepingupooltest esitab vastava taotluse ühiskomitee esimehele, ja see algab hiljemalt 30 päeva või, kui esitatakse artikli 10 lõike 2 punktis c kirjeldatud taotlus, siis 7 päeva pärast kõnealuse taotluse esitamist, kui lepingupooled ei ole leppinud kokku vastupidises. Kohustusliku konsulteerimise taotluse esitanud lepingupool esitab kirjaliku teate kohustusliku konsulteerimise põhjuste kohta. Kohustuslik konsulteerimine võidakse korraldada lepingupoolte kindlaks määratud kohas ja kui lepingupooled ei suuda asukohas kokku leppida, siis pakub kohustusliku konsulteerimise taotluse esitanud lepingupool välja kolm neutraalset kohta väljaspool kummagi lepingupoole territooriumi ja teine lepingupool valib ühe välja pakutud kolmest neutraalsest kohast.
 5.Kohustuslikku konsulteerimist nõutakse enne käesoleva lepingu lõpetamist, sealhulgas seoses artikli 10 sätetega.
 6.Kui lepingupool keeldub osalemast kohustuslikul konsulteerimisel, nagu on kehtestatud käesoleva artikliga, siis võib lepingut lõpetada sooviv lepingupool jätkata lepingu lõpetamist, nagu on ette nähtud käesoleva artikli lõikes 1.
 Artikkel 12 – Muudatused
 1.Lepingupooled võivad kirjalikult kokku leppida käesoleva lepingu muutmises.
 2.Kui lepingupool soovib käesolevat lepingut muuta, siis esitab ta teisele lepingupoolele kirjaliku taotluse lepingu muutmise läbirääkimiste alustamiseks.
 3.Lepingu muutmise läbirääkimiste alustamise taotlusest teatatakse ühiskomiteele.
 LISA – Järelevalveasutuste vahelise teabevahetuse nõuete vastastikuse mõistmise näidismemorandum
 Artikkel 1. Eesmärk
 1.Käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastanud (USA osariigi) järelevalveasutus ja (ELi liikmesriigi) riiklik järelevalveasutus (edaspidi „asutused“), kinnitavad vajadust teha teabevahetuse valdkonnas koostööd.
 2.Asutused kinnitavad, et piiriülese koostöö ja teabevahetusega seotud praktilised menetlused on hädavajalikud nii kriisiolukordades kui ka igapäevase järelevalve jaoks.
 3.Käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumi eesmärk on edendada kohaldatava õigusega lubatud piirides ning kooskõlas järelevalve ja regulatiivsete eesmärkidega asutustevahelist koostööd teabevahetuse valdkonnas.
 4.Asutused kinnitavad, et miski käesolevas vastastikuse mõistmise memorandumis ei käsitle nõudeid, mis võivad kehtida järelevalveasutuste poolsele isikuandmete vahetamisele.
 5.Asutuste territooriumil kehib konfidentsiaalse teabe vahetamist ja kaitset käsitlev kohaldatav õigus, et kaitsta käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumi alusel asutuste vahetatud teabe konfidentsiaalset olemust. Muu hulgas on kõnealuse kohaldatava õiguse eesmärk tagada järgmist:
 (a)konfidentsiaalset teavet vahetatakse ainult asutuste järelevalvefunktsiooni täitmisega otseselt seotud otstarbel ning
 (b)kõik isikud, kes saavad oma ülesannete täitmise raames juurdepääsu kõnealusele konfidentsiaalsele teabele, säilitavad kõnealuse teabe konfidentsiaalsuse, välja arvatud artiklis 7 sätestatud teatavatel kindlaks määratud asjaoludel.
 Artikkel 2. Mõisted
 1.Käesolevas vastastikuse mõistmise memorandumis kasutatakse järgmisi mõisteid:
 (a)„kohaldatav õigus“ – mis tahes õigusakt, määrus, haldusnorm või muu õiguspraktika, mida kohaldatakse asutuse jurisdiktsioonis ja mis on seotud kindlustuse ja edasikindlustuse järelevalve, järelevalvealase teabe vahetamise, konfidentsiaalsuse kaitse ning teabe töötlemise ja avalikustamisega;
 (b)„konfidentsiaalne teave“ – mis tahes esitatud teave, mida käsitatakse taotluse saanud asutuse jurisdiktsioonis konfidentsiaalsena;
 (c)„kindlustusandja“ – ettevõtja, kellel on luba või litsents alustada otsekindlustustegevust või sellega tegeleda;
 (d)„isik“ – füüsiline isik, juriidiline isik, partnerlus või juriidilise isiku õigusteta ühendus;
 (e)„isikuandmed“ – kõik andmed tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta;
 (f)„esitatud teave“ – mis tahes teave, mille taotluse saanud asutus esitab taotlevale asutusele teabenõude alusel;
 (g)„reguleeritud ettevõtja“ – kindlustusandja või edasikindlustusandja, kes on saanud tegevusloa Euroopa Liidu või Ameerika Ühendriikide järelevalveasutuselt või kelle järelevalvet teeb kõnealune asutus;
 (h)„edasikindlustusandja“ – ettevõtja, kellel on luba või litsents alustada edasikindlustustegevust või sellega tegeleda;
 (i)„taotluse saanud asutus“ – asutus, millele esitatakse teabenõue;
 (j)„taotlev asutus“ – asutus, mis esitab teabenõude;
 (k)„järelevalveasutus“ – kindlustus- ja edasikindlustustegevuse mis tahes järelevalvaja Euroopa Liidus või Ameerika Ühendriikides ning
 (l)„ettevõtja“ – mis tahes üksus, mis tegeleb majandustegevusega.
 Artikkel 3. Koostöö
 1.Taotluse saanud asutus peaks kohaldatava õiguse alusel kaaluma tõsiselt taotleva asutuse esitatud taotlusi ning ta peaks reageerima neile õigel ajal. Taotluse saanud asutus peaks andma taotleva asutuse teabenõudele võimalikult tervikliku vastuse kooskõlas oma regulatiivse funktsiooniga.
 2.Kohaldatava õiguse kohaselt peaksid nii taotluse saanud kui ka taotlevad asutused käsitama mis tahes teabenõude olemasolu ja sisu konfidentsiaalsena, välja arvatud juhul, kui mõlemad asutused otsustavad ühiselt vastupidist.
 Artikkel 4. Esitatud teabe kasutamine
 1.Taotlev asutus peaks esitama teabenõuded ainult juhul, kui tal on selle esitamiseks õiguspärane regulatiivne või järelevalvealane põhjus, mis on otseselt seotud seadusliku järelevalvega, mida taotlev asutus teeb reguleeritud ettevõtja üle. Üldjuhul ei peeta õiguspäraseks regulatiivseks või järelevalvealaseks otstarbeks seda, kui taotlev asutus küsib teavet üksikisikute kohta, välja arvatud juhul, kui taotlus on otseselt seotud järelevalvefunktsiooni täitmisega.
 2.Taotlev asutus peaks kasutama esitatud teavet ainult seaduslikel otstarvetel, mis on seotud ameti regulatiivsete, järelevalve-, finantsstabiilsuse või usaldatavusfunktsioonidega.
 3.Kohaldatava õiguse alusel kuulub mis tahes vahetatud teave taotluse saanud asutusele ja jääb selle omandisse.
 Artikkel 5. Teabenõue
 1.Taotleva asutuse teabenõuded peaksid olema kirjalikud või kui need on kiireloomulised, siis vastama lõike 2 nõuetele, ning sisaldama järgmisi elemente:
 (a)asjakohases järelevalve valdkonnas osalevad asutused ja teabe küsimise eesmärk;
 (b)asjaomase isiku või reguleeritud ettevõtja nimi;
 (c)taotluse üksikasjad, mis võivad hõlmata taotluse aluseks olevate faktide kirjeldust, uurimisaluseid konkreetseid küsimusi ja teavet taotluse tundlikkuse kohta;
 (d)soovitud teave;
 (e)teabenõude esitamise kuupäev ja mis tahes asjakohased õiguslikud tähtajad ning
 (f)kui see on asjakohane, siis kas, kuidas ja kellele võib kooskõlas artikliga 7 teavet edastada.
 2.Kiireloomuliste taotluste puhul võib taotluse esitada suuliselt ja sellele peaks põhjendamatute viivitusteta järgnema kirjalik kinnitus.
 3.Taotluse saanud asutus peaks käsitlema taotlust järgmiselt.
 (a)Taotluse saanud asutus peaks kinnitama taotluse laekumise.
 (b)Taotluse saanud asutus peaks hindama iga taotlust juhtumipõhiselt, et määrata suurimas võimalikus ulatuses kindlaks teabe, mida saab esitada käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumi tingimuste ja taotluse saanud asutuse jurisdiktsioonis kohaldatavate menetluste alusel. Taotluse rahuldamise kohta ja selle ulatuse kohta otsuse tegemisel võib taotluse saanud asutus võtta arvesse järgmist:
 i)kas taotlus vastab vastastikuse mõistmise memorandumile;
 ii)kas taotluse rahuldamine oleks sedavõrd koormav, et see häiriks taotluse saanud asutuse ülesannete nõuetekohast täitmist;
 iii)kas soovitud teabe esitamine oleks muul viisil vastuolus taotluse saanud asutuse jurisdiktsioonis kehtivate oluliste huvidega;
 iv)mis tahes muud küsimused, mis on kindlaks määratud taotluse saanud asutuse jurisdiktsioonis kohaldatava õiguse alusel (eelkõige soeses konfidentsiaalsuse ja ametisaladuse, andmekaitse ja eraelu puutumatuse ning õiglase menetlusega), ning
 v)kas taotluse rahuldamine võib muul viisil kahjustada taotluse saanud asutust või selle ülesannete täitmist.
 (c)Kui taotluse saanud asutus keeldub kogu või osa soovitud teabe esitamisest või ei ole suuteline seda tegema, siis peaks taotluse saanud asutus kohaldatava õiguse alusel praktilises ja asjakohases ulatuses selgitama teabe esitamata jätmise põhjuseid ja kaaluma võimalikke alternatiivsid viise taotleva asutuse järelevalvealase eesmärgi saavutamiseks. Taotluse saanud asutus võib eelkõige keelduda teabenõude rahuldamisest, kui taotluse saanud asutus peaks selle rahuldamiseks käituma viisil, millega rikutakse selle suhtes kohaldatavat õigust.
 Artikkel 6. Konfidentsiaalse teabe töötlemine
 1.Üldreeglina tuleks käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumi alusel laekunud teavet käsitada konfidentsiaalse teabena, kui ei ole märgitud teisiti.
 2.Taotlev asutus peaks võtma kõik seaduslikud ja mõistlikult rakendatavad meetmed konfidentsiaalse teabe konfidentsiaalsuse säilitamiseks.
 3.Kooskõlas artikli 7 ja kohaldatava õigusega peaks taotlev asutus andma juurdepääsu taotluse saanud asutuselt saadud konfidentsiaalsele teabele ainult taotleva asutuse töötajatele või tema nimel tegutsevatele isikutele, kelle puhul kehtib järgmine:
 (a)nende suhtes kehtivad taotleva asutuse jurisdiktsioonis taotleva asutuse kohustused vältida konfidentsiaalse teabe lubamatut avaldamist;
 (b)nad on taotleva asutuse järelevalve ja kontrolli all;
 (c)nad vajavad kõnealust teavet, mis on kooskõlas ja otseselt seotud seadusliku regulatiivse või järelevalvealase eesmärgiga, ning
 (d)nende suhtes kehtivad pärast taotlevas asutuses ametist lahkumist jätkuvalt konfidentsiaalsusnõuded.
 Artikkel 7. Esitatud teabe edasine jagamine
 1.Taotlev asutus ei tohiks edastada kolmandale isikule taotluse saanud asutuse esitatud teavet, välja arvatud artikli 7 lõike 2 sätestatud juhtudel ja järgmistel juhtudel:
 (a)taotlev asutus on saanud taotluse saanud asutuselt eelneva kirjaliku nõusoleku kõnealuse teabe jagamiseks, välja arvatud juhul, kui taotlus on kiireloomuline, mille korral võib selle esitada suuliselt, millele järgneb viivitamatu kirjalik kinnitus, ning
 (b)kolmas isik võtab endale kohustuse järgida piiranguid, mille puhul säilitatakse sisuliselt sarnane konfidentsiaalsuse tase, mis kehtib taotlevale asutusele käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumi kohaselt.
 2.Kui kohaldatava õiguse alusel esitatakse taotlevale asutusele seaduse alusel nõue või tal tekib seaduslik kohustus esitatud teabe avaldamiseks, siis peaks taotlev asutus taotluse saanud asutusele mõistlikkuse piires kõnealusest nõudest ja sellega seotud menetlustest võimalikult pikalt ette teatama, et taotluse saanud asutus saaks sekkuda ja kasutada oma eelisõigust. Kui taotluse saanud asutus ei nõustu esitatud teabe edastamisega, siis peaks taotlev asutus võtma kõik mõistlikud meetmed, kui see on asjakohane, et vältida avaldamist, sealhulgas palkama õiguslikud esindajad kõnealuse avaldamise vältimiseks ning kinnitama võimalikule avaldamisele kuuluva mis tahes konfidentsiaalse teabe konfidentsiaalsust ja seda kaitsma.


type: wikipedia

text:
A The Pleasure Principle Janet Jackson amerikai énekesnő hatodik kislemeze harmadik, Control című albumáról. A dalt Monte Moir írta; egyike volt annak a mindössze két számnak az albumon, amit nem Jimmy Jam és Terry Lewis írt. Videóklipje több más híres énekes klipjére is hatással volt. A borítófotót David LaChappelle divatfotós fényképezte.
 Fogadtatása
 A The Pleasure Principle a Control albumról az USA-ban megjelent egyetlen olyan kislemez volt, ami nem került a Top 5-be a Billboard Hot 100-on, de a tizennegyedik helyig eljutott, ezzel ez lett Jackson hatodik Top 20 dala a slágerlistán. A R&B slágerlistán listavezető lett, ezzel Jackson volt az első előadó, akinek öt listavezető száma volt az R&B-slágerlistán. 1987 legsikeresebb R&B/hiphopdalai közül a 34. lett a dal. Külföldön is a legtöbb országban bekerült a Top 40-be a dal, ahol kiadták.
 A dalt 1988-ban jelölték a Soul Train Music Awardra az év női előadó által előadott dala kategóriában.
 Jackson előadta a dalt a Rhythm Nation 1814 turnén, a The Velvet Rope turnén és a Rock Witchu turnén, valamint a Number Ones: Up Close and Personal turnén, de a janet. turnén és az All for You turnén nem.
 Videóklip és remixek
 A The Pleasure Principle klipjéhez, amit Dominic Sena rendezett, a dal Shep Pettibone által készített remixét használták. A klipben Janet egy raktárépületben gyakorolja a tánclépéseket. Egy sokat utánozott jelenetben egy székkel táncol, felugrik rá, majd leugrik róla; a székes képsort átvette többek közt Karyn White a Secret Rendezvous és Britney Spears a Stronger videóklipjéhez. A klip 1988-ban elnyerte a MTV Video Music Awardot legjobb koreográfia kategóriában, és jelölték a díjra a legjobb női előadótól származó videóklip kategóriában is.
 Az MTV első MTV Icon műsorában (2001) Janet Jacksont választották MTV Iconnak, és több énekes, köztük Pink, Usher és Mýa is fellépett a tiszteletére. Mýa a The Pleasure Principle klip egy jelenetét adta elő. A klip 2007. április 27. óta letölthető az iTunes Store-ról.
 Hivatalos remixek, változatok listája
 1986/1987
 Album version (4:57)
 A cappella (4:23)
 7" Vocal / The Shep Pettibone Mix (4:19)
 Long Vocal (7:23)
 Dub Edit (4:19)
 12" Dub (6:58)
 1996
 Banji Dub (6:53)
 Danny Tenaglia’s Twilo Dub (9:00)
 Danny Tenaglia Legendary Club Mix (8:15)
 Danny Tenaglia Legendary Radio Mix (4:17)
 Design of a Decade edit (4:13)
 Nuflava Vocal Dub (7:04)
 Számlista
 7" kislemez (USA, Németország)
 The Pleasure Principle – 4:58
 Fast Girls – 3:20
 7" kislemez (Japán)
 The Pleasure Principle – 4:58
 Control (7" Edit of the Video Mix)
 7" kislemez (Egyesült Királyság)
 The Pleasure Principle (7" Vocal – The Shep Pettibone Remix) – 4:19
 The Pleasure Principle (Dub Edit – The Shep Pettibone Remix) – 5:10
 12" maxi kislemez (USA)
 The Pleasure Principle (Long Vocal) – 7:28
 The Pleasure Principle (12" Dub) – 6:58
 The Pleasure Principle (7" Vocal) – 4:19
 12" maxi kislemez (Egyesült Királyság)
 Kazetta (Németország)
 The Pleasure Principle (Long Vocal) – 7:28
 The Pleasure Principle (Dub Edit) – 5:10
 The Pleasure Principle (A Cappella) – 4:23
 12" maxi kislemez (USA, Németország)
 The Pleasure Principle (Long Vocal) – 7:23
 The Pleasure Principle (A Cappella) – 4:23
 The Pleasure Principle (12" Dub) – 6:58
 The Pleasure Principle (7" Vocal) – 4:19
 CD és 12" kislemez (Egyesült Királyság) –
 The Pleasure Principle/Alright – Danny Tenaglia/Todd Terry Mixes
 The Pleasure Principle (Legendary Club Mix) – 8:16
 The Pleasure Principle (NuFlava Vocal Dub) – 7:21
 The Pleasure Principle (Banji Dub) – 7:10
 The Pleasure Principle (D.T.’s Twilo Dub) – 9:04
 Alright (Tee’s Club Mix) – 6:22
 Alright (Tee’s Beats) – 3:25
 Helyezések
 Jegyzetek
 Janet Jackson-kislemezek
 1987 kislemezei


text:
 Wahlkreise
 Die Wahlkreise für die Reichstagswahlen im Deutschen Kaiserreich wurden bereits zu den Wahlen zum Norddeutschen Reichstag 1867 festgelegt und deckten sich nicht mit den heutigen Verwaltungsgrenzen. Die 1867 festgelegten Wahlkreisgrenzen wurden bis zum Ende des Kaiserreiches nicht mehr verändert, so dass auf Grund der Bevölkerungszunahme in den industrialisierten Wahlkreisen des Ruhrgebietes der Anteil der Wahlberechtigten stark anstieg.
 Das zentrale Ruhrgebiet umfasste folgende Wahlkreise mit den damaligen Verwaltungseinheiten, jeweils angegeben sind Städte und Gemeinden mit mehr als 2000 Einwohnern (Stand 1900):
 Arnsberg 4: Hagen – Schwelm = Hagen, Haspe, Eckesey, Wetter, Boele, Herdecke, Bommern, Breckerfeld, Ende, Vorhalle, Dahl, Delstern, Wengern, Schwelm, Gevelsberg, Langerfeld, Vörde, Mühlinghausen, Haßlinghausen, Niedersprockhövel, Nächstebreck, Öklinghausen, Gennebreck
 1910 umfasste der Wahlkreis folgende Kreise: Stadtkreis Hagen, Landkreis Hagen und Kreis Schwelm.
 1880 lag der Anteil der städtischen Bevölkerung im Wahlkreis bei 82,2 %. Der evangelische Bevölkerungsanteil lag 1880 bei 82,7 %, er sank bis 1890 auf 80,3 %, betrug 1905 75,8 % und 1910 74,2 %. Bei allen Reichstagswahlen lag der Anteil der protestantischen Bevölkerung bei über 70 %.
 Arnsberg 5: Bochum – Gelsenkirchen – Hattingen – Witten = Bochum, Witten, Herne, Langendreer, Weitmar, Hamme, Wiemelhausen, Werne, Baukau, Holstede, Altenbochum, Laer, Riemke, Hordel, Harpen, Horsthausen, Grumme, Stockum, Gerthe, Querenbeurg, Gelsenkirchen, Schalke, Wanne, Eickel, Ückendorf, Bismarck, Wattenscheid, Bulmke, Röhlinghausen, Holsterhausen, Hüllen, Heßler, Höntrop, Gümigfeld, Westenfeld, Eppendorf, Dahlhausen, Hattingen, Linden, Heven, Stiepel, Freisenbruch, Horst, Königsteele, Altendorf, Welper, Westherbede
 Der Anteil der städtischen Bevölkerung betrug 1880 84,4 %. Der Anteil der protestantischen Bevölkerung, der 1880 53,5 % betragen hatte, blieb bis 1900 stabil (53,4 %) und sank bis 1910 auf 51,2 %. Während aller Reichstagswahlen hatte der Wahlkreis eine evangelische Bevölkerungsmehrheit.
 Arnsberg 6: Dortmund – Hörde = Dortmund, Lütgendortmund, Eving, Kastrop, Marken, Lünen, Dorstfeld, Brackel, Asseln, Huckarde, Kirchlinde, Mengede, Rauxel, Giesenberg-Sodingen, Oberkastrop, Wickede, Öspel, Altenderne-Oberbecker, Habinghorst, Kirchderne, Liundenhorst, Hörde, Schwerte, Kirchhörde, Annen-Wulfen, Aplerbeck, Berghofen, Holzwickede, Sölde, Schüren, Hacheney, Barop, Rüdinghausen, Menglinghausen, Eichlinghofen, Lücklemberg, Westhofen
 Der Anteil der städtischen Bevölkerung stieg von 1880 = 77,8 % auf 1900 = 89,4 %. Das Gebiet gehörte in Mittelalter und früher Neuzeit zur Reichsstadt Dortmund und zur Grafschaft Mark, beides waren protestantische Territorien. Betrug 1880 der Anteil der protestantischen Bevölkerung 62,4 %, so sank dieser Anteil bis 1900 auf 55,7 %, 1910 lag der Anteil bei 53,3 %. Bei allen Wahlen verfügte der Wahlkreis über eine deutliche Mehrheit von Wählern protestantischer Konfession.
 Düsseldorf 5: Essen – Werden = Essen, Altendorf, Borbeck, Altenessen, Rotthausen, Katernberg, Rüttenscheid, Steele, Werden, Kray, Kupferdreh, Stoppenberg, Rellinghausen, Schonnebeck, Kettwig, Zweihonnschaften, Siebenhonnschaften, Karnap, Überruhr, Heisingen, Huttrop, Byfang
 Der Anteil der städtischen Bevölkerung lag 1900 bei 82,9 %. Die Bevölkerung des Wahlkreises war überwiegend katholisch, da das Gebiet seit dem Mittelalter zum Reichsstift Essen bzw. zum Reichsstift Werden gehörte. Im Verlaufe der Industrialisierung ging der Anteil der katholischen Bevölkerung leicht zurück, 1880 = 69,5 %, 1900 = 60,7 %, 1910 = 58,6 %. Der Wahlkreis Essen verfügte bei allen Wahlen über eine deutliche Mehrheit an Wahlberechtigten katholischer Konfession.
 Düsseldorf 6: Duisburg – Mülheim an der Ruhr – Ruhrort – Oberhausen = Duisburg, Oberhausen, Mülheim an der Ruhr, Alstaden, Styrum, Dümpten, Heißen, Broich, Speldorf, Saarn, Holthausen, Meiderich, Hamborn, Beeck, Sterkrade, Ruhrort, Hiesfeld, Buschhausen, Dinslaken, Walsum, Spellen, Holten
 Der Wahlkreis hatte – trotz der eher ländlich strukturierten Gebiete im Norden des Wahlkreises – bereits früh ein relativ hohes Maß an Urbanität entwickelt, so betrug 1880 der Anteil der städtischen Bevölkerung 91,6 % und stieg bis 1900 auf 97,6 %. Der Wahlkreis war gemischtkonfessionell mit einer leichten protestantischen Mehrheit: 1880 = 55,7 %, 1890 = 53,0 %. Auf Grund der Zuwanderung veränderte sich das Verhältnis: 1900 = 48,1 % Protestanten zu 50,7 % Katholiken. In den Folgejahren stieg der Anteil der Katholiken weiter von 1905 = 53,1 % auf 1910 = 54,5 %.
 Reichstagsabgeordnete
 Abkürzungen der Parteien: F = Deutsche Fortschrittspartei, FrVp = Freisinnige Volkspartei, NL = Nationalliberale Partei, LB = Gruppe Loewe-Berger, RP = Deutsche Reichspartei, SPD = Sozialdemokraten, Z = Zentrumspartei
 Anmerkungen
 Literatur
 Fritz Specht, Paul Schwabe: Die Reichstagswahlen von 1867 bis 1907. Eine Statistik der Reichstagswahlen nebst den Programmen der Parteien und einem Verzeichnis der gewählten Abgeordneten. 2., durch einen Anhang ergänzte Auflage. Nachtrag. Die Reichstagswahl von 1907 (12. Legislaturperiode). Verlag Carl Heymann, Berlin 1908.
 A. Phillips (Hrsg.): Die Reichstagswahlen von 1867 bis 1883. Statistik der Wahlen zum Konstituierenden und Norddeutschen Reichstage, zum Zollparlament, sowie zu den fünf ersten Legislatur-Perioden des Deutschen Reichstages. Verlag Louis Gerschel, Berlin 1883.
 Kaiserliches Statistisches Amt (Hrsg.): Zur Statistik der Wahlen für die zweite Legislaturperiode des Deutschen Reichstags. In: Vierteljahreshefte zur Statistik des Deutschen Reichs für das Jahr 1874. (= Statistik des Deutschen Reichs. Band 8). Heft II, Verlag des Königlichen Statistischen Bureaus, Berlin 1875, S. 73–111. (Bemerkung: Darin auch die Ergebnisse der Reichstagswahl 1871 in Übersicht II auf den Seiten 102 bis 110)
 Kaiserliches Statistisches Amt (Hrsg.): Statistik der Reichstagswahlen von 1907. Verlag von Puttkammer & Mühlbrecht, Berlin 1907. (Sonderveröffentlichung zu den Vierteljahresheften zur Statistik des Deutschen Reiches)
 Kaiserliches Statistisches Amt (Hrsg.): Die Reichstagswahlen von 1912. (= Statistik des Deutschen Reichs. Band 250). Heft 1–3, Verlag von Puttkammer & Mühlbrecht, Berlin 1913.
 Wolfgang Jäger: Bergarbeitermilieus und Parteien im Ruhrgebiet. Zum Wahlverhalten des katholischen Bergarbeitermilieus bis 1933. Beck, München 1996.
 Karl Rohe: Konfession, Klasse und lokale Gesellschaft als Bestimmungsfaktoren des Wahlverhaltens. Überlegungen und Problematisierungen am Beispiel des historischen Ruhrgebiets. In: Lothar Albertin, Werner Link (Hrsg.): Politische Parteien auf dem Weg zur parlamentarischen Demokratie in Deutschland. Entwicklungslinien bis zur Gegenwart. Droste Verlag, Düsseldorf 1981, S. 109–126.
 Karl Rohe: Die „verspätete“ Region. Thesen und Hypothesen zur Wahlentwicklung im Ruhrgebiet vor 1914. In: Peter Steinbach (Hrsg.): Probleme politischer Partizipation im Modernisierungsprozess. (= Geschichte und Theorie der Politik. Band, Unterreihe A, Geschichte 5). Klett-Cotta, Stuttgart 1982, ISBN 3-12-912230-3, S. 231–252.
 Carl-Wilhelm Reibel: Handbuch der Reichstagswahlen 1890–1918. Bündnisse, Ergebnisse, Kandidaten (= Handbücher zur Geschichte des Parlamentarismus und der politischen Parteien. Band 15). Halbband 1, Droste, Düsseldorf 2007, ISBN 978-3-7700-5284-4.
 Ruhrgebiet
 Geschichte (Ruhrgebiet)


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 22003D0115
 Besluit van het Gemengd Comité van de EER nr. 115/2003 van 26 september 2003 tot wijziging van bijlage IX (Financiële diensten) bij de EER-overeenkomst
 Publicatieblad Nr. L 331 van 18/12/2003 blz. 0034 - 0035
 Besluit van het Gemengd Comité van de EERnr. 115/2003van 26 september 2003tot wijziging van bijlage IX (Financiële diensten) bij de EER-overeenkomstHET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER,Gelet op de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, aangepast bij het Protocol tot aanpassing van de overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, hierna "de overeenkomst" genoemd, inzonderheid op artikel 98,Overwegende hetgeen volgt:(1) Bijlage IX bij de overeenkomst werd gewijzigd bij Besluit nr. 47/2003 van het Gemengd Comité van de EER van 16 mei 2003(1).(2) Richtlijn 2002/92/EG van het Europees Parlement en de Raad van 9 december 2002 betreffende verzekeringsbemiddeling(2) dient in de overeenkomst te worden opgenomen,BESLUIT:Artikel 1In bijlage IX bij de overeenkomst wordt na punt 13a (Richtlijn 2001/17/EG van de Raad) het volgende punt ingevoegd:"13b. 32002 L 0092: Richtlijn 2002/92/EG van het Europees Parlement en de Raad van 9 december 2002 betreffende verzekeringsbemiddeling (PB L 9 van 15.1.2003, blz. 3).".Artikel 2De in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken teksten in de IJslandse en de Noorse taal van Richtlijn 2002/92/EG zijn authentiek.Artikel 3Dit besluit treedt in werking op 27 september 2003, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de overeenkomst bedoelde kennisgevingen aan het Gemengd Comité van de EER(3) hebben plaatsgevonden.Artikel 4Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie.Gedaan te Brussel, 26 september 2003.Voor het Gemengd Comité van de EERDe voorzitterZ.D.H. Prins Nikolaus von Liechtenstein(1) PB L 193 van 31.7.2003, blz. 18.(2) PB L 9 van 15.1.2003, blz. 3.(3) Grondwettelijke vereisten zijn aangegeven.


type: caselaw

text:
 21.7.2007
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 170/27
 Acțiune introdusă la 16 mai 2007 — Professional Tennis Registry/OAPI — Registro Profesional de Tenis (PTR PROFESSIONAL TENNIS REGISTRY)
 (Cauza T-168/07)
 (2007/C 170/55)
 Limba în care a fost formulată acțiunea: engleza
 Părțile
 Reclamantă: Professional Tennis Registry, Inc. (Hilton Head Island, Statele Unite) (reprezentant: M. Vanhegan, barrister)
 Pârât: Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale)
 Cealaltă parte în procedura în fața camerei de recurs: Registro Profesional de Tenis, SL (Madrid, Spania)
 Concluziile reclamantei
 —
 anularea primului paragraf din decizia Camerei întâi de recurs din 28 februarie 2007 (cauza R 1050/2005-1), prin care s-a respins cererea reclamantei nr. 2 826 709 de înregistrare a mărcii comunitare pentru produse și servicii din clasele 16 și 41;
 —
 respingerea în întregime a opoziției privind cererea reclamantei nr. 2 826 709 de înregistrare a mărcii comunitare;
 —
 admiterea cererii reclamantei nr. 2 826 709 de înregistrare a mărcii comunitare cu privire la toate produsele și serviciile din clasele 16, 25 și 41; și
 —
 obligarea pârâtului la plata cheltuielilor de judecată efectuate în fața camerei de recurs și a Tribunalului de Primă Instanță.
 Motivele și principalele argumente
 Persoana care solicită înregistrarea mărcii comunitare: reclamanta.
 Marca comunitară vizată: marca figurativă „PTR PROFESSIONAL TENNIS REGISTRY” pentru produse și servicii din clasele 16, 25 și 41 — cererea nr. 2 826 709.
 Titularul mărcii sau al semnului invocat în sprijinul opoziției: Registro Profesional de Tenis, SL.
 Marca sau semnul invocat în sprijinul opoziției: mărcile figurative naționale „RPT Registro Profesional de Tenis, S.L” și „RPT European Registry of Professional Tennis” pentru servicii din clasa 41.
 Decizia diviziei de opoziție: respinge în întregime opoziția.
 Decizia camerei de recurs: anulează în parte decizia diviziei de opoziție și respinge cererea de înregistrare a mărcii pentru produse și servicii din clasele 16 și 41.
 Motivele invocate: încălcarea articolului 8 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul nr. 40/94 al Consiliului deoarece camera de recurs a concluzionat că există similitudine între marca comunitară pentru care reclamanta a solicitat înregistrarea și mărcile anterioare ale Registro Profesional de Tenis, similitudine care poate genera confuzie. Camera de recurs nu a analizat în mod corespunzător principiile aplicabile atunci când mărcile în discuție sunt mărci complexe.


text:
Ríocht de chuid na nGael ba ea Dál Riata, a bhí suite in aice na farraige in iarthar Gharbhchríocha na hAlban agus i gcuid de Chúige Uladh.
 Ag barr a réime sa 6ú agus 7ú haoiseanna, chuimsigh sí críocha móra aige i gceantair mar atá inniu i nEarra-Ghaidheal agus Bòd i nAlbain, chuid de Dheisceart Thír na gCruithneach, agus cuid de Chontae Aontroma i dTuaisceart Éireann. Tar éis tréimhse leata, d'éirigh sé páirteach became i ndeireadh na dála le ríocht Gaelach na hAlban.<ref>{{
 cite book |
 title = The Archaeology of Celtic Britain and Ireland c. AD 400–1200 |
 publisher = Cambridge University Press |
 author = Laing, Lloyd Robert | year = 2006 |
 page = 324 |
 isbn = 978-0521838627 |
 quote = The inhabitants of what is now Co. Antrim, Ireland, were known as the Scots, a name they transported to what is now Argyll and the adjacent islands where they established the kingdom of Dál Riata.
 }}</ref>
 Sanasaíocht
 Fréamhaithe is ea Dál, cine nó críocha, ón bPrótai-Cheiltis *dālom. I measc focal gaolmhar an lae inniu, tá dole agus deal an Bhéarla, Teil na Gearmáinise, taille na Fraincise agus taglia na hIodáilise. Creidtear gur ainm pearsanta is ea Riada.
 Ainmníodh an tsraith gheolaíoch Dálriadach as an Dál Riada ag Archibald Geikie sa bhliain 1891, toisc go bhfuil achar beagnach mar an gcéanna aici mar a raibh ag an iar-ríocht.
 Stair
 Deirtear gur bhunaigh an rí seanscéalach, Fearghas Mór, an Dál Riada sa 5ú haois. Bhain an ríocht barr a réime amach faoi Áedán mac Gabráin (réim 574 - 608). Agus é i gcoróin, rinne an Dál Riada eachtraí mara go dtí na hInse Orc agus Oileán Mhanann, agus ionsaí ar ríochta Srath Chluaidh agus Bernicia. Chuir rí Æthelfrith na Berniciae cosc ar a leathnú ámh, ag Cath Degsastan sa bhliain 603.
 Cuireadh deireadh le ré órga an Dáil Riada tar éis clistí troma in Éirinn agus i nAlbain i rith réimse Domhnaill Bhric (bás 642). Bhí an dál ina thuath de chuid Northumbria ar feadh tamaill. Sna 730í, bhí Óengus I, rí na gCruithneach, i gceannas i mbun feachtas in aghaidh an dáil, agus chuir sé faoina smacht é faoin mbliain 741.
 Níltear ar aon ghuth maidir le cinniúint na ríochta ón 8ú haois ar aghaidh. Mar shampla, níltear ar an aon tuairim ar tháinig borradh faoi chumhacht an Dáil Riada tar éis tréimhse faoi cheannas iasachta (c. 637 go c. 750–760), agus Aodh Fionn i gcoróin (736–778). Deirtear roinnt fiú gur ghabh an Dál Riada ríocht Foirtreann.
 Ón bhliain 795 ar aghaidh, bhí ionsaithe Lochlannacha thall is abhus i nDál Riada. San aois dár gcionn, b'fhéidir é gur tógadh le chéile corónacha an Dáil Riada agus na gCruithneach. De réir foinsí áirithe, bhí Cináed mac Ailpín ina rí an Dáil Riada sular éirigh sé ina rí na gCruithneach sa bhliain 843, i ndiaidh gur bhuail Lochlannaigh go dona iad. Tháinig neamhspleáchas na ríochta chun deiridh nuair a chumaisc an dá ríocht chun Ríocht na hAlban a bhunú.
 Dùn Ad ab ea príomhchathair an Dáil Riada, meastar. I measc dúnta ríoga eile, tá Dùn Ollaigh, Dùn Abhartaigh agus Dún Sobhairce.
 Ríocht mór farraige ab ea an Dál Riada, agus bhí cabhlach mór aige.
 Cineáil
 Faightear i Seanchas Fear Alban trí phríomhchineál an Dáil Riada suite i nEarra Gael.
 Cuireadh ceathrú ceann níos deireanaí:
 Cineál Loairn i dtuaisceart ar lár Earra Gael. Ainmníodh an ceantar Lorn, Alba astu.
 Cineál Aonghasa, lonnaithe ar Ìle
 Cineál Gabhráin, lonnaithe i gCinn Tíre
 Cineál Comhghaill, lonnaithe in Strath Éireann. Creidtear gur ainmníodh an ceantar Cowal astu.
 Ní fhaightear sa Seanchas cineál ar bith as Éirinn.
 Críostaíocht
 Ní chaomhnaítear taifid scríofa faoin Dál Riada roimh theacht na Críostaíochta, nuair a thosaigh croiniceoirí ar Í Cholm Cille agus i mainistreacha Gaelacha eile ag obair. Cuireann Beatha Naoimh Choilm Cille le Adomnán in iúl gur Chríostaí ab ea an Dál Riada, ach ní fios go cruinn an fíor é seo.
 Bhí mainistir Í féin laistigh de chríocha an Dáil. Ionad foghlama ríthábhachtach a bhí ann, ó thaobh leathadh Críostaíochta Ceiltí de ar fud tuaisceart na Breataine, agus fosta forbairt ealaín na n-oileán agus lámhscríbhinní dathmhaisithe..
 Cé gur leis an gCineál Conaill den Uí Néill an Tuaisceart é an Mhainistir Í, agus ní leis an Dál Riada féin, bhíodh dlúthghaol aici leis an gCineál Gabhráin, rud a thugann le fios nach neamhchlaonta iad na hanála.Le haghaidh fianaise thionchar Í ar logainmneacha, féach Taylor, "Iona abbots".
 Dá mba rud é gur lárionad creidimh é Í Choilm Cille, níorbh uathúil é. Bhí Lios Mór, suite i gcríocha Chineál Loairn, tábhachtach go léir sin go bhfaightear go minic básanna a abaí sna hannála. I meán mainistreacha eile aitheanta óna hannála, tá Obar Crosain agus Ceann Garadh. I nÉirinn, ba é Oirthear Maí an príomhionad eaglasta, gaolta le Naomh Pádraig agus Naomh Olcán.
 Ealaín
 Is dócha é gur tosaíodh ar a laghad an lámhscríbhinn dathmhaisaithe mór le rá, an Leabhar Cheanannais, ar Oileáin Í, ach ní le Colm Cille mar a insítear sa seanscéal, toisc go dtéann sí siar ach go dtí c. 800. De réir seanchas eile, cruthaíodh an lámhscríbhinn le haghaidh chomóradh 200 bliain bhás an naoimh sa bhliain 597. Cé acu ar scríobhadh nó nár scríobhadh ann í, is léir gurbh ionad tábhachtach é Oileán Í i bhforbairt Ealaín na nOileán, lena hábhair Mheánmhuirí, Angla-Sachsanacha, Cheilteacha agus Cruithneacha, stíl dá bhfuil Leabhar Cheanannais ina shampla déanach.
 Maidir le healaín eile, caomhnaítear roinnt dealbh a chuireann an Dál Riada i gcuimhne dúinn. Is é Cros Naoimh Mháirtín ar Oileán Í an ardchros is fearr atá againn, spreagtha is dócha ag crosa saorsheasaimh Northumbria, amhail is an Ruthwell Cross, cé go bhfaightear a leithéid de chros in Éirinn (Áth Eine, Contae Thiobraid Árann). Is mar a choir í Cros Chill Daltain ar Ìle.
 [[Íomhá:St Martins Cross on Iona.jpg|mion|200px|9th-century Naoimh Mháirtín den 9ú haois ar Í Cholm Cille.]]
 Tá leac dhealbhaithe le fáil i slab nArdchathan ina fheictear tionchar na gCruithneach, siúd is go moltar go bhfuil tionchar na nGael le feiceáil ar an ''Dupplin Cross.
 Creidtear gur cruthaíodh i nDùn Ad mínmhiotalóireacht Ghael-Sacsanach amhail is penannular brooches.
 Ríthe
 Fearghas, 495-501
 Domangart I, 501-507
 Comgall, 507-538
 Gabhran, 538-558
 Conall, 558-574
 Aedan, 574-608
 Eochaid, 608-629
 Connad, 629
 Domnal, 629-642
 Ferchar, 642-650
 Dunchad, 650-654
 Conall II, 650-660
 Domangart II, 660-673
 Maelduin, 673-688
 Domnall, 688-695
 Ferchar II, 695-697
 Eochaid II, 697
 Ainbcellach, 697-698
 Fiannamail, 698-700
 Selbach, 700-723
 Dungal, 723-726
 Eochaid III, 726-733
 Alpin, 733
 Muiredach, 733-736
 Eogan, 736-739
 Aed, 739-778
 Fergus II, 778-781
 Eochaid IV, 781
 Constantine, 781-820
 Oengus, 820-834
 Drust, 834-837
 Eoganan, 837-839
 Alpin II, 839-841
 Coinneach, 841-843
 Féach freisin
 Í Chaluim Chille
 Duan Albanach
 Seanchas Fear Alban
 Stair na hÉireann
 Dáirine
 Petrosomatoglyph
 Naisc
 CELT: Corpus of Electronic Texts, Coláiste na hOllscoile, Corcaigh
 Annals of Clonmacnoise, Cornell
 Tagairtí
 Ulaid
 Íle
 Earra-Ghàidheal agus Bòd