text:
§ 7 BbgArchG, Voraussetzungen für die Eintragung in die Architektenliste, Befähigungsnachweis | Gesetze auf anwalt24.de
 § 7 BbgArchG, Voraussetzungen für die Eintragung in die Architektenliste, Befähigungsnachweis Suche
 Brandenburgisches Architektengesetz (BbgArchG)...§ 7 BbgArchG, Voraussetzungen für die Eintragung in die Architektenliste, Befähi...§ 8 BbgArchG, Versagung der Eintragung§ 9 BbgArchG, Löschung der Eintragung§ 10 BbgArchG, Auswärtige Architektinnen und Architekten§ 11 BbgArchG, Architektenkammer§ 12 BbgArchG, Aufgaben der Architektenkammer§ 13 BbgArchG, Versorgungswerk§ 14 BbgArchG, Organe der Architektenkammer§ 15 BbgArchG, Vertreterversammlung§ 16 BbgArchG, Aufgaben der Vertreterversammlung§ 17 BbgArchG, Vorstand der Architektenkammer§ 18 BbgArchG, Satzungen§ 19 BbgArchG, Hauptsatzung§ 20 BbgArchG, Eintragungsausschuss§ 21 BbgArchG, Grundsätze für die Tätigkeit des Eintragungsausschusses§ 22 BbgArchG, Schlichtungsausschuss§ 23 BbgArchG, Finanzwesen§ 24 BbgArchG, Daten, Auskunfts- und Verschwiegenheitspflicht§ 25 BbgArchG, Aufsicht§ 26 BbgArchG, Durchführung der Aufsicht§ 27 BbgArchG, Rügerecht des Vorstandes...§ 34 BbgArchG, In-Kraft-Treten, Außer-Kraft-Treten
 § 7 BbgArchG, Voraussetzungen für die Eintragung in die Architektenliste, Befähigungsnachweis
 § 7 BbgArchGBrandenburgisches Architektengesetz (BbgArchG)Landesrecht BrandenburgTitel: Brandenburgisches Architektengesetz (BbgArchG)Normgeber: BrandenburgAmtliche Abkürzung: BbgArchGReferenz: 932-1Abschnitt: Teil 1 – Schutz der Berufsbezeichnung (1) Die Eintragung geschieht auf Antrag.(2) Sie setzt voraus, 1.dass die antragstellende Person im Land Brandenburg ihre Hauptwohnung, ihren Hauptsitz oder Niederlassung der beruflichen Tätigkeit hat oder ihre überwiegende berufliche Beschäftigung ausübt und2.befähigt ist, die Berufsaufgaben in der jeweiligen Fachrichtung nach § 4 zu erfüllen.(3) Die Befähigung im Sinne des Absatzes 2 Nr. 2 besitzt, wer eine der jeweiligen Fachrichtung entsprechende Ausbildung an einer deutschen Universität, Hochschule, Fachhochschule oder gleichwertigen Lehranstalt erfolgreich abgeschlossen hat und danach eine mindestens zweijährige praktische Tätigkeit in der betreffenden Fachrichtung ausgeübt hat. Die entsprechende Ausbildung für Architektin für Stadtplanung und den Architekten für Stadtplanung ist der erfolgreiche Abschluss eines Studiums der Stadtplanung oder eines Studiums der Architektur oder der Raumplanung mit Schwerpunkt im Städtebau. Die zweijährige praktische Tätigkeit ist gemäß den Regelungen der Architektenkammer nach § 12 Abs. 1 Nr. 12 nachzuweisen.(4) Die Befähigung besitzen auch Staatsangehörige eines Mitgliedstaates der Europäischen Gemeinschaft oder eines anderen Vertragsstaates des Abkommens über den Europäischen Wirtschaftsraum, die ein durch die Richtlinien anerkanntes Diplom, Prüfungszeugnis oder einen dem Recht des jeweiligen Heimat- oder Herkunftsstaates entsprechenden sonstigen Befähigungsnachweis oder eine entsprechende Bescheinigung ihres Heimat- oder Herkunftsstaates vorlegen.(5) Die Befähigung im Sinne der Absätze 3 und 4 besitzt auch, wer, ohne die Voraussetzung des Absatzes 4 zu erfüllen, eine der jeweiligen Fachrichtung entsprechende Ausbildung an einer Hochschule abgeschlossen hat, die einer Ausbildung in einer deutschen Bildungseinrichtung nach Absatz 3 gemäß § 24 des Brandenburgischen Hochschulgesetzes gleichwertig ist und eine zweijährige praktische Tätigkeit in der jeweiligen Fachrichtung ausgeübt hat.(6) Ist die Eintragung in die Architektenliste in der jeweiligen Fachrichtung bei der Architektenkammer in einem Lande der Bundesrepublik Deutschland nur deshalb gelöscht worden, weil die Wohnung, der Hauptsitz oder die Niederlassung der beruflichen Tätigkeit oder die überwiegende berufliche Beschäftigung in diesem Land aufgegeben wurde, so ist die antragstellende Person innerhalb eines Jahres nach Löschung aus der Liste ohne Prüfung der Befähigung nach Absatz 3 in die Architektenliste mit ihrer Fachrichtung einzutragen, sofern keine Versagungsgründe nach § 8 vorliegen. Satz 1 findet auch Anwendung, wenn die Eintragung beibehalten wird.(7) Die gleichzeitige Mitgliedschaft in einer Architektenkammer und einer Ingenieurkammer ist nicht zulässig.(1) Red. Anm.:Außer Kraft am 15. März 2006 durch § 34 Nr. 1 des Gesetzes vom 8. März 2006 (GVBl. I S. 26). Zur weiteren Anwendung s. § 33 des Gesetzes vom 8. März 2006 (GVBl. I S. 26).
 § 6 BbgArchG, Architektenliste§ 8 BbgArchG, Versagung der Eintragung


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,14.8.2020
 COM(2020) 376 final
 2020/0177(NLE)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 lena leagtar síos an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais Eorpaigh sa Choiste Custaim arna bhunú faoin gComhaontú Saorthrádála idir an tAontas Eorpach agus a Bhallstáit, de pháirt, agus Poblacht na Cóiré den pháirt eile, a mhéid a bhaineann le moladh maidir le cur i bhfeidhm Airteagal 27 den Prótacal a bhaineann leis an sainmhíniú ar 'tháirgí tionscnaimh' agus modhanna comhair riaracháin
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.Ábhar an togra
 Baineann an togra seo leis an gcinneadh lena leagtar síos an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais Eorpaigh sa Choiste Custaim arna bhunú leis an gComhaontú Saorthrádála idir an tAontas Eorpach agus a Bhallstáit, de pháirt, agus Poblacht na Cóiré den pháirt eile, a mhéid a bhaineann le moladh maidir le cur i bhfeidhm Airteagal 27 den Phrótacal a bhaineann leis an sainmhíniú ar 'tháirgí tionscnaimh' agus modhanna comhair riaracháin.
 Leagtar síos le hAirteagal 27 forálacha maidir le fíorú cruthúnas ar thionscnamh.
 2.Comhthéacs an togra
 2.1.An Comhaontú Saorthrádála idir an tAontas Eorpach agus a Bhallstáit, de pháirt, agus Poblacht na Cóiré, den pháirt eile.
 Tháinig an Comhaontú Saorthrádála idir an tAontas Eorpach agus a Bhallstáit, de pháirt, agus Poblacht na Cóiré, den pháirt eile, i bhfeidhm go sealadach an 1 Iúil 2011, agus tháinig sé i bhfeidhm an 13 Nollaig 2015.
 2.2.An Coiste Custaim
 Is comhlacht é an Coiste Custaim a bunaíodh i gcomhréir le hAirteagail 6.15 agus 15.2(1)(c) den Chomhaontú. Tá sé comhdhéanta d’ionadaithe ón Aontas agus ó Phoblacht na Cóiré. Glacann an Coiste Custaim a rialacha nós imeachta agus bíonn ionadaí den Aontas agus ionadaí de Phoblacht na Cóiré ina gcomhchathaoirligh ar an gcoiste.
 Le hAirteagal 6.16(5) den Chomhaontú, tugtar de chumhacht don Choiste Custaim moltaí a fhoirmiú, moltaí a mheasann sé a bheith riachtanach chun go mbainfear amach na cuspóirí comhchoiteanna agus chun go bhfeidhmeoidh na sásraí a bunaíodh sa Phrótacal go fónta.
 2.3.An gníomh den Choiste atá beartaithe
 Shainaithin an tAontas Eorpach agus Poblacht na Cóiré (dá ngairtear ‘na Páirtithe’ anseo feasta) an gá atá le comhthuiscint ar phríomhghnéithe an nós imeachta fíorúcháin a leagadh síos in Airteagal 27 den Phrótacal maidir leis an sainmhíniú ar ‘tháirgí tionscnaimh’ agus modhanna comhair riaracháin agus ar chéimeanna difriúla sa nós imeachta sin. Ba cheart go mbeadh comhthuiscint dá leithéid chun leas na n‐údarás custaim a bheidh i gceannas ar chomhlíonadh rialacha tionscnaimh a áirithiú agus ar na hoibreoirí eacnamaíocha atá faoi réir fíorúchán cruthúnas ar thionscnaimh, i ngach Páirtí.
 Mheas na páirtithe gurbh iomchuí go bhfoirmeodh an Coiste Custaim moladh chuige sin, i gcomhréir le hAirteagal 6.16(5) den Chomhaontú.
 3.An seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais
 Beidh an seasamh a ghlacfar thar ceann an Aontais sa Choiste Custaim bunaithe ar an dréachtmholadh ón gCoiste Custaim atá i gceangal leis an gCinneadh seo.
 4.Bunús dlí
 4.1.Bunús dlí don nós imeachta
 4.1.1.Prionsabail
 In Airteagal 218(9) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (CFAE) déantar foráil maidir le cinntí lena mbunaítear ‘na seasaimh a ghlacfar thar ceann an Aontais i gcomhlacht arna chur ar bun le comhaontú nuair a iarrtar ar an gcomhlacht sin gníomhartha a ghlacadh a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo, seachas gníomhartha lena bhforlíonfar nó lena leasófar creat institiúideach an chomhaontaithe.’
 Áirítear ar na ‘gníomhartha a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo’ gníomhartha a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo de bhua rialacha an dlí idirnáisiúnta lena rialaítear an comhlacht i gceist. Áirítear air freisin ionstraimí nach bhfuil éifeacht cheangailteach leo faoin dlí idirnáisiúnta, ach a ‘d'fhéadfadh tionchar cinntitheach a imirt ar ábhar na reachtaíochta a ghlacfaidh reachtóir an Aontais Eorpaigh’
 1
 .
 4.1.2.Cur i bhfeidhm maidir leis an gcás seo
 Beidh an gníomh atá beartaithe ceangailteach faoin dlí idirnáisiúnta i gcomhréir le hAirteagal 6.16(5) den Chomhaontú. Foilseofar in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh é.
 Dá bhrí sin, is é Airteagal 218(9) CFAE bunús dlí nós imeachta an chinnidh atá beartaithe.
 4.2.Bunús dlí substainteach
 4.2.1.Prionsabail
 An bunús dlí substainteach atá le cinneadh faoi Airteagal 218(9) CFAE, braitheann sé go príomha ar chuspóir agus ábhar an ghnímh atá beartaithe agus a bhfuiltear ag glacadh seasamh thar ceann an Aontais ina leith. Má shaothraítear dhá aidhm leis an ngníomh atá beartaithe nó má tá dhá chomhpháirt ann agus más féidir ceann de na haidhmeanna nó de na comhpháirteanna sin a shainaithint mar phríomhaidhm nó mar phríomh‐chomhpháirt agus an ceann eile mar aidhm nó comhpháirt theagmhasach, ní mór an cinneadh faoi Airteagal 218(9) CFAE a bhunú ar bhunús dlí substainteach aonair, is é sin an bunús dlí a éilítear de réir na príomhaidhme nó na príomh‐chomhpháirte.
 4.2.2.Cur i bhfeidhm maidir leis an gcás seo
 Baineann príomhchuspóir agus príomhábhar an mholta atá beartaithe leis an gcomhbheartas tráchtála.
 Dá bhrí sin, is é an chéad fhomhír d'Airteagal 207(4) den CFAE an bunús dlí substainteach atá leis an gcinneadh atá beartaithe.
 4.3.Conclúid
 Is é an chéad fhomhír d'Airteagal 207(4) ba cheart a bheith ina bunús dlí le haghaidh an chinnidh atá beartaithe, i gcomhar le hAirteagal 218(9) CFAE.
 5.Foilsiú an ghnímh atá beartaithe
 Foilseofar an moladh a d’fhoirmigh an Coiste Custaim in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh, sraith C.
 2020/0177 (NLE)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 lena leagtar síos an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais Eorpaigh sa Choiste Custaim arna bhunú faoin gComhaontú Saorthrádála idir an tAontas Eorpach agus a Bhallstáit, de pháirt, agus Poblacht na Cóiré den pháirt eile, a mhéid a bhaineann le moladh maidir le cur i bhfeidhm Airteagal 27 den Prótacal a bhaineann leis an sainmhíniú ar 'tháirgí tionscnaimh' agus modhanna comhair riaracháin
 TÁ COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe an chéad fhomhír d’Airteagal 207(4) de, i gcomhar le hAirteagal 218(9) de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 De bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)Thug an tAontas an Comhaontú Saorthrádála idir an tAontas Eorpach agus a Bhallstáit, de pháirt, agus Poblacht na Cóiré, den pháirt eile, i gcrích le Cinneadh 2011/265/AE ón gComhairle an 16 Meán Fómhair 2010, tháinig sé i bhfeidhm go sealadach an 1 Iúil 2011
 2
 , agus tháinig sé i bhfeidhm an 13 Nollaig 2015.
 (2)Le hAirteagal 6.16(5) den Chomhaontú, tugtar de chumhacht don Choiste Custaim moltaí a fhoirmiú, moltaí a mheasann sé a bheith riachtanach chun go mbainfear amach na cuspóirí comhchoiteanna agus chun go bhfeidhmeoidh na sásraí a bunaíodh sa Phrótacal go fónta.
 (3)Leagtar síos le hAirteagal 27 de Phrótacal an Chomhaontaithe maidir leis an sainmhíniú ar ‘tháirgí tionscnaimh’ agus modhanna comhair riaracháin (dá ngairtear “An Prótacal” anseo feasta), an nós imeachta lena ndéantar cruthúnais ar tionscnaimh a fhíorú agus go háirithe cúraimí agus freagrachtaí údaráis chustaim an Pháirtí allmhairiúcháin agus an Pháirtí onnmhairiúcháin ann.
 (4)Shainaithin an tAontas Eorpach agus Poblacht na Cóiré an gá atá le comhthuiscint ar phríomhghnéithe an nós imeachta fíorúcháin a leagadh síos in Airteagal 27 den Phrótacal agus ar na céimeanna difriúla sa nós imeachta sin. Ba cheart go mbeadh comhthuiscint dá leithéid chun leas na n‐údarás custaim a bheidh i gceannas ar chomhlíonadh rialacha tionscnaimh a áirithiú agus ar na hoibreoirí eacnamaíocha atá faoi réir fíorúcháin, i ngach Páirtí.
 (5)Shainaithin an tAontas Eorpach agus Poblacht na Cóiré gurbh iomchuí go bhfoirmeodh an Coiste Custaim moladh den sórt sin le haghaidh chomh‐thuiscint agus cur chun feidhme fónta na bhforálacha a leagadh síos in Airteagal 27 den Phrótacal.
 (6)Is iomchuí an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais sa Choiste Custaim a bhunú, ós rud é go mbeidh éifeachtaí dlí ag an moladh atá beartaithe san Aontas,
 TAR ÉIS AN CINNEADH SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 Beidh an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais sa Choiste Custaim arna bhunú leis an gComhaontú Saorthrádála idir an tAontas Eorpach agus a Bhallstáit, de pháirt, agus Poblacht na Cóiré, den pháirt eile, bunaithe ar an dréachtmholadh atá i gceangal leis an gCinneadh seo.
 Airteagal 2
 Dírítear an Cinneadh seo chuig an gCoimisiún.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 (1)
 Breithiúnas ó Chúirt Bhreithiúnais an Aontais Eorpaigh an 7 Deireadh Fómhair 2014, an Ghearmáin v an Chomhairle, C‐399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, míreanna 61 go 64.
 (2)
 IO L 127, 14.5.2011, lch. 1–1426
 ---documentbreak---
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,14.8.2020
 COM(2020) 376 final
 IARSCRÍBHINN
 a ghabhann leis an
 Togra le haghaidh Cinneadh ón gComhairle
 lena leagtar síos an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais Eorpaigh sa Choiste Custaim arna bhunú faoin gComhaontú Saorthrádála idir an tAontas Eorpach agus a Bhallstáit, de pháirt, agus Poblacht na Cóiré den pháirt eile, a mhéid a bhaineann le moladh maidir le cur i bhfeidhm Airteagal 27 den Prótacal a bhaineann leis an sainmhíniú ar 'tháirgí tionscnaimh' agus modhanna comhair riaracháin
 MOLADH Uimh. 1/2020 de xxx 2020
 den Choiste Custaim den Chomhaontú Saorthrádála idir an tAontas Eorpach agus a Bhallstáit, de pháirt, agus Poblacht na Cóiré, den pháirt eile
 maidir le cur i bhfeidhm Airteagal 27 den Phrótacal maidir leis an sainmhíniú ar ‘tháirgí tionscnaimh’ agus modhanna comhair riaracháin
 Tá an Coiste Custaim,
 Ag féachaint don Chomhaontú Saorthrádála (dá ngairtear ‘an Comhaontú’ anseo feasta) idir an tAontas Eorpach agus a Bhallstáit, de pháirt, agus Poblacht na Cóiré, den pháirt eile, go háirithe Airteagal 15.2(1)(c) agus Airteagal 6.16(5) de.
 De bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)Leagtar síos le hAirteagal 27 de Phrótacal an Chomhaontaithe maidir leis an sainmhíniú ar ‘tháirgí tionscnaimh’ agus modhanna comhair riaracháin (dá ngairtear ‘an Prótacal’ anseo feasta) an nós imeachta lena ndéantar cruthúnais ar thionscnamh a fhíorú agus go háirithe cúraimí agus freagrachtaí údaráis chustaim an Pháirtí allmhairiúcháin agus an Pháirtí onnmhairiúcháin de.
 (2)Shainaithin an tAontas Eorpach agus Poblacht na Cóiré (dá ngairtear ‘na Páirtithe’ anseo feasta) an gá atá le comhthuiscint ar phríomhghnéithe an nós imeachta fíorúcháin a leagadh síos in Airteagal 27 den Phrótacal maidir leis an sainmhíniú ar ‘tháirgí tionscnaimh’ agus modhanna comhair riaracháin agus ar chéimeanna difriúla sa nós imeachta sin. Ba cheart go mbeadh comhthuiscint dá leithéid chun leas na n‐údarás custaim a bheidh i gceannas ar chomhlíonadh rialacha tionscnaimh a áirithiú agus ar chóir chomhionann na n‐oibreoirí eacnamaíocha de réir fíorúcháin i ngach Páirtí.
 (3)Le hAirteagal 6.16(5) den Chomhaontú, tugtar de chumhacht don Choiste Custaim moltaí a fhoirmiú, moltaí a mheasann sé a bheith riachtanach chun go mbainfear amach na cuspóirí comhchoiteanna agus chun go bhfeidhmeoidh na sásraí a bunaíodh sa Phrótacal go fónta. Shainaithin na Páirtithe gurbh iomchuí go bhfoirmeodh an Coiste Custaim moladh den sórt sin le haghaidh chomhthuiscint agus chun cur chun feidhme fónta na bhforálacha a leagadh síos in Airteagal 27 den Phrótacal.
 AG MOLADH:
 1.Príomhghnéithe den nós imeachta fíorúcháin
 (1)
 Bíonn dhá rud i gceist le príomhghnéithe nós imeachta fíorúcháin Airteagal 27: córas ar a dtugtar “fíorúchán indíreach” atá ann agus tá sé bunaithe ar mhuinín fhrithpháirteach idir údaráis chustaim na bPáirtithe.
 (2)
 Is é is ciall le “fíorúchán indíreach” nach iad na húdaráis chustaim féin a dhéanann an fíorúchán ach go seolann siad iarratas fíorúcháin chuig údaráis chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin agus is iad na húdaráis sin a dhéanann an fíorúchán trí theagmháil a dhéanamh leis an onnmhaireoir. Déanfaidh údaráis chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin toradh an fhíorúcháin a tharchur chuig údaráis chustaim an Pháirtí allmhairiúcháin. Is é atá mar bhonn leis seo gurb iad údaráis chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin, ina ndéantar an cruthúnas ar thionscnaimh (dearbhú tionscnaimh), is fearr a fhíoróidh an cruthúnas sin mar gheall ar a ngaireacht don onnmhaireoir (eolas ar ghníomhaíochtaí an onnmhaireora agus a stair, éascaíocht rochtana ar an bhfaisnéis, cur amach ar an gcóras náisiúnta cuntasaíochta, gan aon teorainn teanga a bheith ann). Dá bhrí sin, is faoi údaráis chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin go príomha a chinneadh an táirgí tionscnaimh iad nó nach ea, de réir na rialacha tionscnaimh is infheidhme.
 (3)
 Déanfar “cruthúnais ar thionscnamh a fhíorú” bunaithe ar mhuinín fhrithpháirteach idir údaráis chustaim na bPáirtithe. Tugann “muinín fhrithpháirteach” le tuiscint gur cheart go ndéanfadh údaráis chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin fíorúchán ar na saincheisteanna a chuir údaráis chustaim an Pháirtí allmhairiúcháin isteach, agus torthaí an fhíorúcháin a chur in iúl d’údaráis chustaim an Pháirtí allmhairiúcháin, a bhraitheann ar thorthaí na hoibre a dhéanann údaráis chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin. Mar sin féin, tá sé de cheart ag údaráis chustaim an Pháirtí allmhairiúcháin tuilleadh faisnéise a iarraidh ón bPáirtí onnmhairiúcháin má mheasann siad nach leor an freagra nó nach gceadaíonn sé tuiscint ar an seasamh a chuir an Páirtí onnmhairiúcháin in iúl. Déanfar na sonraí ar féidir leis an bPáirtí allmhairiúcháin faisnéis ina dtaobh a iarraidh ón bPáirtí onnmhairiúcháin a fhorbairt a thuilleadh faoi rannóga 2.4.2 (Torthaí agus Fíorais) agus 2.4.3 (Faisnéis Leordhóthanach).
 2.Céimeanna difriúla i nós imeacht an fhíorúcháin
 2.1.
 Iarraidh ar fhíorúchán a sheoladh
 (4)
 Féadfaidh údaráis chustaim an Pháirtí allmhairiúcháin iarraidh ar fhíorúchán iardain ar chruthúnais ar thionscnamh a sheoladh nuair a bhíonn amhras réasúnta orthu maidir le:
 -barántúlacht na ndoiciméad. Sampla: amhras an é atá sa sonrasc ina bhfuil an dearbhú tionscnaimh sonrasc bréige a chum an t‐allmhaireoir nó an t‐onnmhaireoir ar mhaithe le leas a bhaint as tionscnamh fabhrach;
 -stádas tionscnaimh na dtáirgí lena mbaineann. Sampla: amhras an gcomhlíonann na táirgí critéir a dtugtar stádas tionscnaimh dá mbarr in Iarscríbhinn II den Phrótacal (na Rialacha Táirgeshonracha);
 nó
 -riachtanais eile an Phrótacail a bhaineann le cruthúnais ar thionscnamh a chomhlíonadh. Sampla: amhras an raibh nó an bhfuil go fóill stádas an onnmhaireora fhormheasta ag an allmhaireoir.
 (5)
 De bhreis ar chás ina bhfuil amhras réasúnta ann maidir leis na gnéithe thuasluaite, ba cheart an fhéidearthacht a bheith ann iarraidh ar fhíorúchán a sheoladh i gcásanna a roghnófar ar bhonn randamach. Cumhdaíonn sé seo na cásanna sin nach dtiteann laistigh de raon feidhme na dtrí ghné thuasluaite a chumhdaítear leis an amhras réasúnta.
 2.2.
 Iarraidh ar fhíorúchán a sheoladh
 (6)
 Ba cheart d’údaráis chustaim an Pháirtí allmhairiúcháin an iarraidh ar fhíorúchán a sheoladh chuig údaráis chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin atá freagrach as cruthúnais ar thionscnamh a fhíorú. Léireoidh an iarraidh an ar bhonn randamach a sheolfar an iarraidh nó ar fhorais amhras réasúnta. Foráiltear in Airteagal 27 mír 3 go léireodh an iarraidh, i gcás inarb iomchuí, an chúis leis an bhfiosrúchán.
 (7)
 Trí chúiseanna an fhíoraithe a léiriú, cuirfear ar chumas údaráis chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin déileáil leis an iarraidh ar an dóigh is éifeachtúla i dtéarmaí costais agus ualach riaracháin.
 (8)
 Ar an taobh eile, má iarrann údaráis chustaim an Pháirtí allmhairiúcháin fiosrúchán randamach, ní gá dóibh cúis a thabhairt leis an bhfiosrú.
 (9)I gcomhréir le mír 3 d'Airteagal 2, áfach, ba cheart na cruthúnais ar thionscnamh nó cóip de na cáipéisí seo a sheoladh chuig údaráis chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin.
 2.3.
 Fíorúchán a Fhorghníomhú
 (10)
 Faoi scéim an fhíorúcháin indírigh, is faoi fhreagracht údaráis chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin atá sé fíorú a dhéanamh ar chruthúnais ar thionscnamh a rinne onnmhaireoirí sa Pháirtí onnmhairiúcháin. Mar sin féin, le cur i bhfeidhm Mhír 8 d’Airteagal 27 (féach 2.9, Fiosrúchán Comhpháirteach, chun tuilleadh sonraí a fháil), féadfaidh údaráis chustaim an Pháirtí allmhairiúcháin, faoi roinnt coinníollacha, a bheith bainteach leis an nós imeachta fíorúcháin i gcríoch an Pháirtí onnmhairiúcháin.
 (11)I gcás gurb é an t‐allmhaireoir a sholathraíonn fíorúchán ar chruthúnais ar thionscnamh, is iad údaráis chustaim an Pháirtí allmhairiúcháin a sheolfadh iarraidh ar fhíorúchán chuig údaráis chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin. Ní iarrfadh údaráis chustaim an Pháirtí allmhairiúcháin ar an allmhaireoir féin an fhaisnéis a sonraíodh i míreanna 2.4.2 agus 2.4.3 a bhailiú.
 (12)Thairis sin, ní fhoráiltear le forálacha Airteagal 27 gur féidir le húdaráis chustaim an Pháirtí allmhairiúcháin a chur de cheangal go díreach ar onnmhaireoirí sonraí nó faisnéis a sholáthar dóibh.
 (13)Mar sin féin, ní chuireann na forálacha sin bac ar allmhaireoirí ná ar onnmhaireoirí an dá pháirtí, de chomhthoil agus ar bhonn deonach, sonraí nó faisnéis a roinnt le chéile agus a chur faoi bhráid údaráis chustaim an Pháirtí allmhairiúcháin. Níl sé éigeantach sonraí den sórt sin a mhalartú ná a chur isteach agus níl aon diúltú ar fhaisnéis a sholáthar ina chúis le deonadh na córa fabhraí a dhiúltú gan fíorúchán a sholáthar. Níl sé ina chuid den nós imeachta fíorúcháin.
 (14)Ní ghlacfar le fianaise ar iompar díreach a tíolacadh i ndáil le hAirteagal 13 mar chruthúnais ar thionscnamh agus mar sin ní bhaineann fíorúchán ar chruthúnais ar thionscnamh in Airteagal 27 leis.
 2.4.
 Cóireáil ar Thorthaí an fhíorúcháin
 (15)Chuirfeadh údaráis Chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin údaráis chustaim an Pháirtí allmhairiúcháin ar an eolas maidir le torthaí an fhíorúcháin, lena n‐áirítear torthaí agus fíorais, chomh luath agus is féidir. Go háirithe, ba cheart d’údaráis Chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin an t‐aga freagartha i ndáil le hiarrataí fíorúcháin lena mbaineann bailíocht stádas onnmhaireora formheasta a laghdú a mhéid is féidir.
 2.4.1.
 Modhanna cumarsáide cúnta
 (16)Is tríd an ngnáthphost a sheolfadh údaráis chustaim an dá Pháirtí iarrataí ar fhíorúchán agus fógraí thorthaí na n‐iarrataí sin eatarthu. I gcomhthráth, féadfaidh údaráis chustaim an dá Pháirtí leas a bhaint as modhanna cúnta amhail ríomhphost chun cumarsáid mhear a dhéanamh agus lena chinntiú go mbainfidh na hiarrataí nó na freagraí amach an seolaí sa Pháirtí ceart.
 2.4.2.
 Torthaí agus fíorais
 (17)Ciallaíonn “torthaí agus fíorais” go mbeadh roinnt sonraí faoin nós imeachta fíorúcháin a d’fhorghníomhaigh údaráis chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin ag gabháil leis an bhfreagra ar an nós imeachta fíorúcháin a sholáthair siad. Tá raon feidhme “torthaí agus fíorais” teoranta do na gnéithe seo a leanas:
 -an cinneadh maidir le barántúlacht na ndoiciméad, stádas tionscnaimh na dtáirgí atá i gceist, nó comhlíonadh riachtanas eile an Phrótacail;
 -cur síos ar an táirge faoi réir scrúdúcháin agus an t‐aicmiú taraife a bhaineann le cur i bhfeidhm na rialach tionscnaimh;
 agus
 -faisnéis ar an dóigh inar tugadh faoin scrúdú a dhéanamh (cén uair agus conas).
 2.4.3.
 Faisnéis leordhóthanach
 (18)I gcás fíorúchán randamach, ní iarrfaidh údaráis chustaim an Pháirtí allmhairithe níos mó faisnéise ná mar a liostaítear faoi phointe 2.4.2 (torthaí agus fíorais) ar údaráis chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin.
 (19)I gcás fíorúchán ar fhorais amhras réasúnta, má mheasann údaráis inniúla an Pháirtí allmhairiúcháin nach leor an fhaisnéis a sholáthair údaráis chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin chun barántúlacht na ndoiciméad a chinneadh nó fíorthionscnamh na dtáirgí a chinneadh, féadfaidh údaráis an Pháirtí allmhairiúcháin tuilleadh faisnéise a iarraidh ó údaráis chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin. Ní fhéadfaidh an tuilleadh faisnéise a iarradh dul thar an liosta seo a leanas:
 -I gcás ina raibh an critéar tionscnaimh “faighte go hiomlán”, an catagóir is infheidhme (amhail buainte, mianadóireacht, iascaireacht , agus láthair táirgthe);
 -I gcás inar bunaíodh an critéar tionscnaimh ar mhodh luacha, luach an táirge deiridh chomh maith le luach gach ábhar neamhthionscnaimh a úsáideadh sa táirgeadh;
 -I gcás inar bunaíodh an critéar tionscnaimh ar athruithe san aicmiú taraife, liosta gach ábhar neamhthionscnaimh lena n‐áirítear a n‐aicmiú taraife (i bhformáid dhá dhigit, ceithre dhigit, nó sé dhigit, ag brath ar an gcritéar tionscnaimh);
 -I gcás inar bunaíodh an critéar tionscnaimh ar mheáchan, ar mheáchan an táirge deiridh chomh maith le meáchan ábhair neamhthionscnaimh ábhartha a úsáideadh sa táirge deiridh;
 -I gcás inar bunaíodh an critéar tionscnaimh ar oibríocht ar leith, cur síos ar an oibríocht ar leith a thug tionscnamh don táirge sonrach sin; agus
 -I gcás ina gcuirtear i bhfeidhm an riail lamháltais, luach nó meáchan na dtáirgí deireanacha agus luach nó meáchan na n‐ábhar neamhthionscnaimh a úsáideadh i dtáirgeadh na dtáirgí deireanacha.
 (20)Mura dtugann freagra an fhaisnéis leordhóthanach thuasluaite chun go gcinnfeadh údaráis chustaim an Pháirtí allmhairiúcháin barántúlacht na ndoiciméad atá i gceist nó fíorthionscnamh na dtáirgí, diúltóidh na húdaráis chustaim teidlíocht tosaíochta, seachas i gcúinsí eisceachtúla (Féach roinn 2.7. ar Chúinsí Eisceachtúla).
 (21)Ní tharchuirfidh údaráis chustaim an Páirtí onnmhairiúcháin chuig údaráis chustaim an Pháirtí allmhairiúcháin faisnéis rúnda ar mheas an t‐onnmhaireoir go gcuirfeadh a nochtadh a leasanna trádála i mbaol. Ní féidir neamhnochtadh faisnéis rúnda a mheas mar an t‐aon chúis chun go ndiúltódh údaráis chustaim an Pháirtí allmhairiúcháin teidlíocht tosaíochta, ar choinníoll go gcuirfeadh údaráis chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin cúiseanna ar fáil gan faisnéis rúnda a tharchur agus stádas tionscnaimh an earra a chruthú, chun sástachta údaráis chustaim an Pháirtí allmhairiúcháin.
 2.5.
 Sprioc‐am le freagra a thabhairt ar iarraidh ar fhíoruchán
 (22)Leagtar amach in Airteagal 27 mír 6 nach mór tórthaí an fhíorúchán a chur in iúl chomh luath agus is féidir.
 (23)Foráiltear in Airteagal 27 mír 7 gur cheart don Pháirtí allmhairiúcháin, i bprionsabal, teidlíocht tosaíochta a dhiúltú, sa chás go gcomhlíontar dhá choinníoll i gcomhthráth:
 -go ndearnadh an iarraidh ar fhíorúchán bunaithe ar amhras réasúnta;
 agus
 -nach bhfaightear freagra laistigh de deich mí ó dháta na hiarrata fíorúcháin nó ní thugann an freagra faisnéis leordhóthanach chun barántúlacht an doiciméid atá i gceist nó fíorthionscnamh na dtáirgí a chinneadh.
 (24)Tugann an fhoráil le fios nach féidir leis an bPáirtí allmhairiúcháin an teidlíocht tosaíochta a dhiúltú gan freagra ón bPáirtí onnmhairiúcháin sna cásanna sin a roghnaíodh ar bhonn randamach le haghaidh fíorúcháin.
 2.5.1.
 Sprioc‐am i gcás fíorúchán randamach
 (25)Déanfaidh údaráis chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin a ndícheall freagra a thabhairt ar fhíorúcháin randamacha laistigh de sprioc‐am 12 mí. Mar sin féin, de bharr nach sainíonn Airteagal 27 sprioc‐am d’fhíorúcháin randamacha, ní dhiúltóidh údaráis chustaim an Pháirtí allmhairiúcháin an tosaíocht ar an gcúis amháin nár fhreagair údaráis chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin laistigh de sprioc‐am 12 mí ar iarraidh ar fhíorúchán ar bhonn randamach.
 2.5.2.
 Sprioc‐am i gcás fíorúcháin le hamhras réasúnta
 (26)I gcásanna a roghnaíodh le hamhras réasúnta, diúltóidh an Páirtí teidlíocht tosaíocht nuair nach mbíonn freagra laistigh de deich mí ó dháta na hiarratas fíorúcháin ach amháin i gcúinsí eisceachtúla.
 2.6.
 Aisiompú na dtorthaí
 (27)Is féidir le húdaráis chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin torthaí an fhíorúcháin a aisiompú i gcásanna eisceachtúla. Déanfar aisiompú an bhunfhreagra laistigh de deich mí ó dháta na hiarrata fíorúcháin.
 2.7.
 Cúinsí eisceachtúla
 (28)Mar sin féin, fiú má chomhlíontar an dá choinníoll thuasluaite chun teidlíocht tosaíochta a dhiúltú, leagtar amach i dtéacs Airteagal 27 mír 7 go bhfuil deonadh na córa fabhraí fós indéanta ar bhonn an chlásail na “gcúinsí eisceachtúla”.
 (29)Go deimhin, is faoin bPáirtí allmhairiúcháin breithiúnas a thabhairt go bhfuil cúinsí eisceachtúla a thugann údar cuí le gan diúltú don teidlíocht tosaíochta dá réir sin.
 (30)Áirítear orthu sin go háirithe na cásanna seo a leanas:
 -Ní féidir leis an bPáirtí onnmhairiúcháin freagra a thabhairt ar an iarraidh ar fhíorúchán a chuir an Páirtí allmhairiúcháin isteach i gcás:
 a)timpistí nach mbeadh an t‐onnmhaireoir ag súil leis le réasún amhail tine, tuilte nó tubaistí nádúrtha eile, nó cogadh, círéib, sceimhle, stailc agus dá réir, a raibh mar thoradh orthu cailleadh páirteach nó cailleadh iomlán doiciméad tacaíochta tionscnaimh nó moill i dtíolacadh na ndoiciméad sin.; nó
 b)moill ar an bhfreagra de dheasca údair nach raibh aon smacht orthu amhail nós imeachta achomhairc riaracháin nó breithiúnach i gcomhréir le dlíthe an Pháirtí agus rialacháin cé go ndearna údaráis chustaim an Pháirtí a ndícheall cuí agus oibleagáidí faoin bPrótacal sin á gcomhlíonadh acu.
 -Fuarthas amach nár bhain an iarraidh nó an freagra ar an iarraidh ceann scríbe de dheasca botúin a rinne na húdaráis lena mbaineann;
 -Theip ar sheoladh na hiarrata nó ar sheoladh an fhreagra ar an iarraidh ar fhíorúchán de dheasca fadhbanna sna cainéil chumarsáide (e.g. athrú seolfaidh an té i gceann ar an bhfíorúchán, aisiompú poist mar gheall ar bhotúin chléireachais na n‐údarás poist, etc.).
 2.8.
 Meabhrúchán
 (31)Nuair bhfuarthas fós freagra, moltar go meabhródh údaráis chustaim an Pháirtí allmhairiúcháin don Pháirtí onnmhairiúcháin roimh dheireadh an tréimhse 10 mí.
 (32)Moltar go ndéanfadh údaráis chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin nach mbeadh inniúil ar fhreagra a thabhairt laistigh den sprioc‐am deich mí é sin a chur in iúl dá n‐údarás iarrthach roimh dhul in éag an spriocdháta, agus measúnú leis ar cá fhad eile a mhairfeadh an nós imeachta fíorúcháin agus cad é an chúis leis an moill ar an bhfreagra.
 2.9.
 Fiosrúchán Comhpháirteach
 (33)Foráiltear i mír 8 d’Airteagal 27 go bhféadfaidh an Páirtí allmhairiúcháin a bheith i láthair ag fíorúchán tionscnaimh atá á reáchtáil ag údaráis chustaim an Pháirtí onnmhairiúcháin agus i gcás den sórt sin, go dtagróidh an dá Pháirtí d’Airteagal 7 den Phrótacal maidir le Cúnamh Riaracháin Frithpháirteach (Prótacal MAA) i gcúrsaí Custaim d’fhorghníomhú na hiarrata ar rannpháirtíocht ón bPáirtí allmhairiúcháin. I gcásanna den sórt sin, beidh feidhm ag coinníollacha Airteagal 7. Go háirithe, leagtar síos in Airteagal 7(4) den Phrótacal MAA nach féidir ach le hoifigigh údaraithe an Pháirtí allmhairiúcháin a bheith i láthair ag fiosruithe a dhéantar ar chríocha an Pháirtí onnmhairiúcháin, agus gurb é an Páirtí onnmhairiúcháin a leagann amach coinníollacha an fhiosrúcháin chomhpháirtigh.
 Arna dhéanamh ag xxx, xxx 2020.
 Do Choiste Custaim AE‐na Cóiré
 Thar ceann an Aontais Eorpaigh
 Thar ceann Phoblacht na Cóiré
 ‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐
 ‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 22000D1005(03)
 ETA:n sekakomitean päätös N:o 67/2000, tehty 2 päivänä elokuuta 2000, ETA-sopimuksen liitteen XI (Telepalvelut) muuttamisesta
 Virallinen lehti nro L 250 , 05/10/2000 s. 0050 - 0050
 ETA:n sekakomitean päätösN:o 67/2000,tehty 2 päivänä elokuuta 2000,ETA-sopimuksen liitteen XI (Telepalvelut) muuttamisestaETA:N SEKAKOMITEA, jokaottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on mukautettuna mainitun sopimuksen mukauttamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä "sopimus", ja erityisesti sen 98 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Sopimuksen liite XI muutettiin 17 päivänä joulukuuta 1999 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 175/1999(1).(2) Komission suositus 2000/263/EY, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2000, yhteenliittämisestä vapautetuilla telemarkkinoilla annetun suosituksen 98/511/EY muuttamisesta (Osa 1: Yhteenliittämisen hinnoittelu)(2) olisi otettava osaksi sopimusta,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaLisätään sopimuksen liitteessä XI olevaan 26g kohtaan (komission suositus 98/195/EY) seuraava luetelmakohta:"- 32000 X 0263: komission suositus 2000/263/EY, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2000 (EYVL L 83, 4.4.2000, s. 30)."2 artiklaSuosituksen 2000/263/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.3 artiklaTämä päätös tulee voimaan 3 päivänä elokuuta 2000, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle(3).4 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.Tehty Brysselissä 2 päivänä elokuuta 2000.ETA:n sekakomitean puolestaG. S. GunnarssonPuheenjohtaja(1) Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.(2) EYVL L 83, 4.4.2000, s. 30.(3) Ei ilmoitusta valtiosäännön asettamista velvoituksista.


text:
26.10.2012
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 297/34
 ES IR ELPA BENDROJO TRANZITO JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 4/2012
 2012 m. birželio 26 d.
 kuriuo iš dalies keičiama 1987 m. gegužės 20 d. Konvencija dėl bendrosios tranzito procedūros
 (2012/663/ES)
 JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į 1987 m. gegužės 20 d. Konvenciją dėl bendrosios tranzito procedūros (1), ypač į jos 15 straipsnio 3 dalies a punktą,
 kadangi:
 (1)
 Turkija pareiškė pageidavimą prisijungti prie 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl bendrosios tranzito procedūros (toliau – Konvencija), ir pagal Konvenciją įsteigto Jungtinio komiteto 2012 m. sausio 19 d. sprendimu ji buvo pakviesta tai padaryti;
 (2)
 Konvencija atitinkamai turėtų būti papildyta joje vartojamų nuorodų atitikmenimis turkų kalba;
 (3)
 šio sprendimo taikymo pradžios data siejama su Turkijos prisijungimo prie Konvencijos data;
 (4)
 norint sudaryti galimybę naudoti garantijos dokumentų blankus, išspausdintus laikantis reikalavimų, galiojusių iki Turkijos prisijungimo prie Konvencijos datos, turėtų būti nustatytas pereinamasis laikotarpis, kurio metu galėtų būti toliau naudojami kiek pakeisti jau išspausdinti dokumentų blankai;
 (5)
 todėl Konvenciją reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Konvencijos dėl bendrosios tranzito procedūros III priedėlis iš dalies keičiamas, kaip išdėstyta šio sprendimo priede.
 2 straipsnis
 1. Šis sprendimas taikomas nuo Turkijos prisijungimo prie Konvencijos datos.
 2. Atlikus reikalingus geografinių pavadinimų ir įstaigų arba įgaliotųjų agentų adresų pakeitimus, blankai, atitinkantys III priedėlio C1, C2, C3, C4, C5 ir C6 prieduose pateiktus pavyzdžius, gali būti toliau naudojami, bet ne ilgiau kaip iki dvylikto mėnesio, einančio po šio sprendimo įsigaliojimo, pabaigos.
 Priimta Briuselyje 2012 m. birželio 26 d.
 Jungtinio komiteto vardu
 Pirmininkas
 Mirosław ZIELIŃSKI
 (1) OL L 226, 1987 8 13, p. 2.
 PRIEDAS
 1.
 B1 priedo 51 langelyje po Šveicarijos įterpiama ši įtrauka:
 „Turkija TR“,
 2.
 B6 priedo III antraštinė dalis iš dalies keičiama taip:
 2.1.
 Pirmojoje lentelės dalyje „Galiojimas apribotas – 99200“ po NO įterpiama ši įtrauka:
 „—
 TR Sınırlı Geçerli“
 2.2.
 Antrojoje lentelės dalyje „Leista neplombuoti – 99201“ po NO įterpiama ši įtrauka:
 „—
 TR Vazgeçme“
 2.3.
 Trečiojoje lentelės dalyje „Alternatyvusis įrodymas – 99202“ po NO įterpiama ši įtrauka:
 „—
 TR Alternatif Kanıt“
 2.4.
 Ketvirtojoje lentelės dalyje „Skirtumai: įstaiga, kuriai pateiktos prekės ... (pavadinimas ir valstybė) – 99203“ po NO įterpiama ši įtrauka:
 „—
 TR Değișiklikler: Eșyanın sunulduğu idare...(adı ve ülkesi)“
 2.5.
 Penktojoje lentelės dalyje „Išvežimui iš ... taikomi apribojimai arba mokesčiai, nustatyti Reglamentu/Direktyva/Sprendimu Nr. ... – 99204“ po NO įterpiama ši įtrauka:
 „—
 TR Eșyanın ... ’dan çıkıșı ... No.lu Tüzük/Direktif/Karar kapsamında kısıtlamalara veya mali yükümlülüklere tabidir“
 2.6.
 Šeštojoje lentelės dalyje „Leista nenustatyti maršruto – 99205“ po NO įterpiama ši įtrauka:
 „—
 TR Zorunlu Güzergahtan Vazgeçme“
 2.7.
 Septintojoje lentelės dalyje „Įgaliotasis siuntėjas – 99206“ po NO įterpiama ši įtrauka:
 „—
 TR İzinli Gönderici“
 2.8.
 Aštuntojoje lentelės dalyje „Leista nepasirašyti – 99207“ po NO įterpiama ši įtrauka:
 „—
 TR İmzadan Vazgeçme“
 2.9.
 Devintojoje lentelės dalyje „Naudoti bendrąją garantiją uždrausta – 99208“ po NO įterpiama ši įtrauka:
 „—
 TR Kapsamlı teminat yasaklanmıștır“
 2.10.
 Dešimtojoje lentelės dalyje „Neapribotas naudojimas – 99209“ po NO įterpiama ši įtrauka:
 „—
 TR Kısıtlanmamıș kullanım“
 2.11.
 Vienuoliktojoje lentelės dalyje „Retrospektyvusis išdavimas – 99210“ po NO įterpiama ši įtrauka:
 „—
 TR Sonradan Düzenlenmiștir“
 2.12.
 Dvyliktojoje lentelės dalyje „Įvairūs – 99211“ po NO įterpiama ši įtrauka:
 „—
 TR Çeșitli“
 2.13.
 Tryliktojoje lentelės dalyje „Nesupakuota – 99212“ po NO įterpiama ši įtrauka:
 „—
 TR Dökme“
 2.14.
 Keturioliktojoje lentelės dalyje „Siuntėjas – 99213“ po NO įterpiama ši įtrauka:
 „—
 TR Gönderici“
 3.
 C1 priedas pakeičiamas taip:
 „C1 PRIEDAS
 BENDROJI/BENDRIJOS TRANZITO PROCEDŪRA
 GARANTIJOS DOKUMENTAS
 VIENKARTINĖ GARANTIJA
 I. Garanto įsipareigojimas
 1.
 Šį dokumentą pasirašęs asmuo (1) ..., kurio buveinė (2) ..., prisiimdamas solidarią atsakomybę, garantijos įstaigai ... maksimalia ... suma garantuoja Europos Sąjungai, kurią sudaro Belgijos Karalystė, Bulgarijos Respublika, Čekijos Respublika, Danijos Karalystė, Vokietijos Federacinė Respublika, Estijos Respublika, Graikijos Respublika, Ispanijos Karalystė, Prancūzijos Respublika, Airija, Italijos Respublika, Kipro Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Liuksemburgo Didžioji Hercogystė, Vengrija, Maltos Respublika, Nyderlandų Karalystė, Austrijos Respublika, Lenkijos Respublika, Portugalijos Respublika, Rumunija, Slovėnijos Respublika, Slovakijos Respublika, Suomijos Respublika, Švedijos Karalystė, Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė, taip pat Kroatijos Respublikai, Islandijos Respublikai, Norvegijos Karalystei, Šveicarijos Konfederacijai, Turkijos Respublikai, Andoros Kunigaikštystei ir San Marino Respublikai (3) už bet kurias pagrindines ir paskesnes mokestines prievoles sudarančias pinigų sumas, nenumatytas ir kitas išlaidas (išskyrus pinigines baudas), tenkančias vykdytojui (4) ..., kuris atsako arba turės atsakyti pirmiau minėtoms šalims už skolą, kurią sudaro muitai ir kiti mokesčiai, taikomi toliau aprašytoms prekėms, kurioms įforminta Bendrijos arba bendroji tranzito procedūra ir kurios gabenamos iš išvykimo muitinės įstaigos ... į paskirties muitinės įstaigą ...
 ...
 Prekių aprašymas:
 ...
 2.
 Pasirašiusysis įsipareigoja, gavęs pirmąjį rašytinį 1 punkte nurodytų šalių kompetentingų institucijų prašymą, sumokėti reikalaujamas pinigų sumas, neturėdamas teisės į mokėjimo atidėjimą ilgesniam kaip 30 dienų laikotarpiui nuo prašymo dienos, išskyrus atvejus, kai iki šio laikotarpio pabaigos jis arba bet kuris kitas suinteresuotasis asmuo kompetentingai institucijai priimtinu būdu įrodo, kad tranzito procedūra užbaigta.
 Kompetentinga institucija, gavusi pasirašiusiojo prašymą, kuriame nurodytas priežastis ji pripažįsta svarbiomis, gali nustatyti ilgesnį kaip 30 dienų terminą, skaičiuojamą nuo mokėjimo prašymo dienos, iki kurio jis privalo sumokėti reikalaujamas pinigų sumas. Išlaidos, atsiradusios dėl tokio papildomo laikotarpio suteikimo, visų pirma bet kurios palūkanos, turi būti skaičiuojamos taip, kad jų suma būtų lygi pinigų sumai, kurią esant panašioms aplinkybėms reikėtų sumokėti atitinkamos šalies pinigų arba finansų rinkoje.
 3.
 Šis įsipareigojimas galioja nuo tos dienos, kai jį priima garantijos įstaiga. Pasirašiusysis lieka atsakingas už bet kurios skolos, atsiradusios atliekant Bendrijos arba bendrojo tranzito operaciją, kuriai taikomas šis įsipareigojimas ir kuri pradėta iki bet kurio garantijos atšaukimo arba panaikinimo įsigaliojimo dienos, sumokėjimą net ir tuo atveju, kai reikalavimas sumokėti pareikštas po šios dienos.
 4.
 Pasirašiusysis šio įsipareigojimo vykdymui nurodo savo įstaigos adresą (5) kiekvienoje kitoje 1 punkte nurodytoje šalyje.
 Šalis
 Vardas ir pavardė arba įmonės pavadinimas ir tikslus adresas
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 Pasirašiusysis pripažįsta, kad visa korespondencija ir pranešimai, taip pat bet kurie formalumai ar procedūros, susiję su šiuo įsipareigojimu ir adresuoti arba raštu atlikti vienu iš jo įstaigų adresų, laikomi deramai jam pristatytais ar atliktais.
 Pasirašiusysis pripažįsta vietų, kuriose yra jo įstaigų adresai, teismų jurisdikciją.
 Pasirašiusysis įsipareigoja nekeisti savo įstaigų adresų, arba, jeigu jam reikėtų pakeisti vieną arba daugiau šių adresų, iš anksto apie tai informuoti garantijos įstaigą.
 Surašyta ... (vieta) ... (data)
 ...
 (parašas) (6)
 II. Priėmimas garantijos įstaigoje
 Garantijos įstaiga ...
 Garanto įsipareigojimas priimtas (data) ... ir taikomas Bendrijos arba bendrojo tranzito operacijai, įformintai (data) ..., tranzito deklaracijos Nr. ... (7)
 ...
 (Antspaudas ir parašas)
 4.
 C2 priedas pakeičiamas taip:
 „C2 PRIEDAS
 BENDROJI/BENDRIJOS TRANZITO PROCEDŪRA
 GARANTIJOS DOKUMENTAS
 VIENKARTINĖ LAKŠTO FORMOS GARANTIJA
 I. Garanto įsipareigojimas
 1.
 Šį dokumentą pasirašęs asmuo (8) ..., kurio buveinė (9) ..., prisiimdamas solidarią atsakomybę, garantijos įstaigai ... garantuoja Europos Sąjungai, kurią sudaro Belgijos Karalystė, Bulgarijos Respublika, Čekijos Respublika, Danijos Karalystė, Vokietijos Federacinė Respublika, Estijos Respublika, Graikijos Respublika, Ispanijos Karalystė, Prancūzijos Respublika, Airija, Italijos Respublika, Kipro Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Liuksemburgo Didžioji Hercogystė, Vengrija, Maltos Respublika, Nyderlandų Karalystė, Austrijos Respublika, Lenkijos Respublika, Portugalijos Respublika, Rumunija, Slovėnijos Respublika, Slovakijos Respublika, Suomijos Respublika, Švedijos Karalystė, Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė, taip pat Kroatijos Respublikai, Islandijos Respublikai, Norvegijos Karalystei, Šveicarijos Konfederacijai, Turkijos Respublikai, Andoros Kunigaikštystei ir San Marino Respublikai (10) už bet kurias pagrindines ir paskesnes mokestines prievoles sudarančias pinigų sumas, nenumatytas ir kitas išlaidas (išskyrus pinigines baudas), tenkančias vykdytojui, kuris atsako arba turės atsakyti pirmiau minėtoms valstybėms už skolą, kurią sudaro muitai ir kiti mokesčiai, taikomi toliau aprašytoms prekėms, kurioms įforminta Bendrijos arba bendroji tranzito procedūra, dėl kurios pasirašiusysis įsipareigojo išduodamas vienkartinės garantijos lakštus maksimaliai 7 000 EUR sumai už vieną garantijos lakštą.
 2.
 Pasirašiusysis įsipareigoja, gavęs pirmąjį rašytinį 1 punkte nurodytų šalių kompetentingų institucijų prašymą, sumokėti reikalaujamas pinigų sumas iki 7 000 EUR už vieną garantijos lakštą, neturėdamas teisės į mokėjimo atidėjimą ilgesniam kaip 30 dienų laikotarpiui nuo prašymo dienos, išskyrus atvejus, kai iki šio laikotarpio pabaigos jis arba bet kuris kitas suinteresuotasis asmuo kompetentingai institucijai priimtinu būdu įrodo, kad tranzito operacija užbaigta.
 Kompetentinga institucija, gavusi pasirašiusiojo prašymą, kuriame nurodytas priežastis ji pripažįsta svarbiomis, gali nustatyti ilgesnį kaip 30 dienų terminą, skaičiuojamą nuo mokėjimo prašymo dienos, iki kurio jis privalo sumokėti reikalaujamas pinigų sumas. Išlaidos, atsiradusios dėl tokio papildomo laikotarpio suteikimo, visų pirma bet kurios palūkanos, turi būti skaičiuojamos taip, kad jų suma būtų lygi pinigų sumai, kurią esant panašioms aplinkybėms reikėtų sumokėti atitinkamos šalies pinigų arba finansų rinkoje.
 3.
 Šis įsipareigojimas galioja nuo tos dienos, kai jį priima garantijos įstaiga. Pasirašiusysis lieka atsakingas už bet kurios skolos, atsiradusios atliekant Bendrijos arba bendrojo tranzito operacijas, kurioms taikomas šis įsipareigojimas ir kurios buvo pradėtos iki bet kurio garantijos atšaukimo arba panaikinimo įsigaliojimo dienos, sumokėjimą net ir tuo atveju, kai reikalavimas sumokėti pareikštas po šios dienos.
 4.
 Pasirašiusysis šio įsipareigojimo vykdymui nurodo savo įstaigos adresą (11) kiekvienoje kitoje 1 punkte nurodytoje šalyje.
 Šalis
 Vardas ir pavardė arba įmonės pavadinimas ir tikslus adresas
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 Pasirašiusysis pripažįsta, kad visa korespondencija ir pranešimai, taip pat bet kurie formalumai ar procedūros, susiję su šiuo įsipareigojimu ir adresuoti arba raštu atlikti vienu iš jo įstaigų adresų, laikomi deramai jam pristatytais ar atliktais.
 Pasirašiusysis pripažįsta vietų, kuriose yra jo įstaigų adresai, teismų jurisdikciją.
 Pasirašiusysis įsipareigoja nekeisti savo įstaigų adresų, arba, jeigu jam reikėtų pakeisti vieną arba daugiau šių adresų, iš anksto apie tai informuoti garantijos įstaigą.
 Surašyta ... (vieta) ... (data)
 ...
 (parašas) (12)
 II. Priėmimas garantijos įstaigoje
 Garantijos įstaiga
 ...
 Garanto įsipareigojimas priimtas (data)
 ...
 ...
 (Antspaudas ir parašas)
 5.
 C4 priedas pakeičiamas taip:
 „C4 PRIEDAS
 BENDROJI/BENDRIJOS TRANZITO PROCEDŪRA
 GARANTIJOS DOKUMENTAS
 BENDROJI GARANTIJA
 I. Garanto įsipareigojimas
 1.
 Šį dokumentą pasirašęs asmuo (13) ..., kurio buveinė (14) ..., prisiimdamas solidarią atsakomybę, garantijos įstaigai ... maksimalia ... suma, kuri yra 100 %, 50 % arba 30 % (15) referencinio dydžio, garantuoja Europos Sąjungai, kurią sudaro Belgijos Karalystė, Bulgarijos Respublika, Čekijos Respublika, Danijos Karalystė, Vokietijos Federacinė Respublika, Estijos Respublika, Graikijos Respublika, Ispanijos Karalystė, Prancūzijos Respublika, Airija, Italijos Respublika, Kipro Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Liuksemburgo Didžioji Hercogystė, Vengrija, Maltos Respublika, Nyderlandų Karalystė, Austrijos Respublika, Lenkijos Respublika, Portugalijos Respublika, Rumunija, Slovėnijos Respublika, Slovakijos Respublika, Suomijos Respublika, Švedijos Karalystė, Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė, taip pat Kroatijos Respublikai, Islandijos Respublikai, Norvegijos Karalystei, Šveicarijos Konfederacijai, Turkijos Respublikai, Andoros Kunigaikštystei ir San Marino Respublikai (16) už bet kurias pagrindines ir paskesnes mokestines prievoles sudarančias pinigų sumas, nenumatytas ir kitas išlaidas (išskyrus pinigines baudas), tenkančias vykdytojui (17), ..., kuris atsako arba turės atsakyti pirmiau minėtoms šalims už skolą, kurią sudaro muitai ir kiti mokesčiai, taikytini prekėms, kurioms įforminta Bendrijos arba bendroji tranzito procedūra.
 2.
 Pasirašiusysis įsipareigoja, gavęs pirmą rašytinį 1 punkte nurodytų šalių kompetentingų institucijų prašymą, sumokėti reikalaujamas pinigų sumas iki pirmiau minėtos maksimalios sumos, neturėdamas teisės į mokėjimo atidėjimą ilgesniam kaip 30 dienų laikotarpiui nuo prašymo dienos, išskyrus atvejus, kai iki šio laikotarpio pabaigos jis arba bet kuris kitas suinteresuotasis asmuo kompetentingai institucijai priimtinu būdu įrodo, kad tranzito operacija užbaigta.
 Kompetentinga institucija, gavusi pasirašiusiojo prašymą, kuriame nurodytas priežastis ji pripažįsta svarbiomis, gali nustatyti ilgesnį kaip 30 dienų terminą, skaičiuojamą nuo mokėjimo prašymo dienos, iki kurio jis privalo sumokėti reikalaujamas pinigų sumas. Išlaidos, atsiradusios dėl tokio papildomo laikotarpio suteikimo, visų pirma bet kurios palūkanos, turi būti skaičiuojamos taip, kad jų suma būtų lygi pinigų sumai, kurią esant panašioms aplinkybėms reikėtų sumokėti atitinkamos šalies pinigų arba finansų rinkoje.
 Iš nurodytosios pinigų sumos neatimamos sumos, kurios jau buvo sumokėtos vykdant šį įsipareigojimą, išskyrus atvejus, kai pasirašiusiajam pareikštas reikalavimas sumokėti skolą, atsiradusią vykdant Bendrijos arba bendrojo tranzito operaciją, pradėtą iki ankstesniojo reikalavimo sumokėti pinigų sumą gavimo dienos arba per 30 dienų nuo tos dienos.
 3.
 Šis įsipareigojimas galioja nuo tos dienos, kai jį priima garantijos įstaiga. Pasirašiusysis lieka atsakingas už bet kurios skolos, atsiradusios atliekant Bendrijos arba bendrojo tranzito operacijas, kurioms taikomas šis įsipareigojimas ir kurios buvo pradėtos iki bet kurio garantijos atšaukimo arba panaikinimo įsigaliojimo dienos, sumokėjimą net ir tuo atveju, kai reikalavimas sumokėti pareikštas po šios dienos.
 4.
 Pasirašiusysis šio įsipareigojimo vykdymui nurodo savo įstaigos adresą (18) kiekvienoje kitoje 1 punkte nurodytoje šalyje.
 Šalis
 Vardas ir pavardė arba įmonės pavadinimas ir tikslus adresas
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 Pasirašiusysis pripažįsta, kad visa korespondencija ir pranešimai, taip pat bet kurie formalumai ar procedūros, susiję su šiuo įsipareigojimu ir adresuoti arba raštu atlikti vienu iš jo įstaigų adresų, laikomi deramai jam pristatytais ar atliktais.
 Pasirašiusysis pripažįsta vietų, kuriose yra jo įstaigų adresai, teismų jurisdikciją.
 Pasirašiusysis įsipareigoja nekeisti savo įstaigų adresų, arba, jeigu jam reikėtų pakeisti vieną arba daugiau šių adresų, iš anksto apie tai informuoti garantijos įstaigą.
 Surašyta ... (vieta) ... (data)
 ...
 (parašas) (19)
 II. Priėmimas garantijos įstaigoje
 Garantijos įstaiga
 ...
 Garanto įsipareigojimas priimtas (data)
 ...
 ...
 (Antspaudas ir parašas)
 6.
 C5 priedo 7 langelyje tarp žodžių „Šveicarija“ ir „Andora“ įterpiamas žodis „Turkija“.
 7.
 C6 priedo 6 langelyje tarp žodžių „Šveicarija“ ir „Andora“ įterpiamas žodis „Turkija“.
 (1) Vardas ir pavardė arba įmonės pavadinimas.
 (2) Tikslus adresas.
 (3) Išbraukti Susitariančiosios Šalies ar šalių arba valstybių (Andoros arba San Marino), per kurių teritoriją nebus vykstama tranzitu, pavadinimus. Nuorodos į Andoros Kunigaikštystę ir San Marino Respubliką taikomos tik Bendrijos tranzito operacijoms.
 (4) Vykdytojo vardas ir pavardė arba įmonės pavadinimas ir tikslus adresas.
 (5) Jeigu šalies teisėje nėra nuostatų, reikalaujančių nurodyti įstaigos adresą, garantas toje šalyje turi paskirti agentą, įgaliotą gauti bet kokius jam adresuotus pranešimus, o 4 punkto antros pastraipos pripažinimas ir ketvirtos pastraipos įsipareigojimai turi būti atitinkamai adaptuoti. Ginčai, susiję su šia garantija, priklauso vietų, kuriose yra garanto arba jo agentų įstaigų adresai, teismų jurisdikcijai.
 (6) Asmuo, pasirašantis dokumentą, privalo prieš savo parašą ranka įrašyti: „Garantuoju už ... sumą“, nurodydamas šią sumą žodžiais.
 (7) Pildo išvykimo muitinės įstaiga.“
 (8) Vardas ir pavardė arba įmonės pavadinimas.
 (9) Tikslus adresas.
 (10) Tik atliekant Bendrijos tranzito operacijas.
 (11) Jeigu šalies teisėje nėra nuostatų, reikalaujančių nurodyti įstaigos adresą, garantas toje šalyje turi paskirti agentą, įgaliotą gauti bet kokius jam adresuotus pranešimus, o 4 punkto antros pastraipos pripažinimas ir ketvirtos pastraipos įsipareigojimai turi būti atitinkamai adaptuoti. Ginčai, susiję su šia garantija, priklauso vietų, kuriose yra garanto arba jo agentų įstaigų adresai, teismų jurisdikcijai.
 (12) Prieš savo parašą pasirašantysis privalo ranka įrašyti: „Garantuoju“.“
 (13) Vardas ir pavardė arba įmonės pavadinimas.
 (14) Tikslus adresas.
 (15) Nereikalinga išbraukti.
 (16) Išbraukti Susitariančiosios Šalies ar šalių arba valstybių (Andoros arba San Marino), per kurių teritoriją nebus vykstama tranzitu, pavadinimus. Nuorodos į Andoros Kunigaikštystę ir San Marino Respubliką taikomos tik Bendrijos tranzito operacijoms.
 (17) Vykdytojo vardas ir pavardė arba įmonės pavadinimas ir tikslus adresas.
 (18) Jeigu šalies teisėje nėra nuostatų, reikalaujančių nurodyti įstaigos adresą, garantas toje šalyje turi paskirti agentą, įgaliotą gauti bet kokius jam adresuotus pranešimus, o 4 punkto antros pastraipos pripažinimas ir ketvirtos pastraipos įsipareigojimai turi būti atitinkamai adaptuoti. Ginčai, susiję su šia garantija, priklauso vietų, kuriose yra garanto arba jo agentų įstaigų adresai, teismų jurisdikcijai.
 (19) Prieš savo parašą pasirašantysis privalo ranka įrašyti: „Garantuoju už ... sumą“, nurodydamas visą šią sumą žodžiais.“


text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2018 04 19
 COM(2018) 204 final
 2018/0099(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasiEEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo(Biudžeto eilutė Nr. 12 02 01 „Bendrosios finansinių paslaugų rinkos įgyvendinimas ir plėtojimas“)
 (Tekstas svarbus EEE)
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai
 Siekdamas užtikrinti reikiamą vidaus rinkos teisinį saugumą ir vientisumą, EEE jungtinis komitetas turi įtraukti visus susijusius ES teisės aktus į EEE susitarimą kuo greičiau po jų priėmimo ir sudaryti sąlygas EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms dalyvauti su EEE susijusiuose ES veiksmuose arba programose.
 EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu (pridedamu prie siūlomo Tarybos sprendimo) siekiama iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, kad EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms (Norvegijai, Islandijai ir Lichtenšteinui) būtų suteikta galimybė dalyvauti Sąjungos veikloje, susijusioje su biudžeto eilute Nr. 12 02 01 „Bendrosios finansinių paslaugų rinkos įgyvendinimas ir plėtojimas“, finansuojama iš 2018 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto.
 •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis
 Pridedamas Jungtinio komiteto sprendimo projektas visiškai atitinka EEE susitarimo tikslą stiprinti tvarius ir subalansuotus Susitariančiųjų Šalių prekybos ir ekonominius ryšius, taikant vienodas konkurencijos sąlygas ir laikantis tokių pačių taisyklių tam, kad būtų sukurta vientisa Europos ekonominė erdvė.
 •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis
 Jungtinio komiteto sprendimas taip pat dera su kitų sričių Sąjungos politika, visų pirma siekiant apsaugoti ES vidaus rinkos vientisumą.
 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI
 •Teisinis pagrindas
 Šio Tarybos pasiūlymo materialinis teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis kartu su jos 218 straipsnio 9 dalimi.
 Procedūrinis teisinis pagrindas yra Tarybos reglamento (EB) Nr. 2894/94
 1
 dėl EEE susitarimo įgyvendinimo tvarkos 1 straipsnio 3 dalis, kurioje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, nustato poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl tokių sprendimų.
 Komisija, bendradarbiaudama su EIVT, teikia EEE jungtinio komiteto sprendimo projektą, kad Taryba jį priimtų kaip Sąjungos poziciją. Komisija tikisi galėsianti juos pateikti EEE jungtiniame komitete artimiausiu metu.
 •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)
 Pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą dėl toliau nurodytos priežasties.
 Šio pasiūlymo tikslo, t. y. užtikrinti vidaus rinkos vientisumą, valstybės narės negali deramai pasiekti, todėl dėl siūlomo veiksmo poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu.
 •Proporcingumo principas
 Pagal proporcingumo principą šiuo pasiūlymu neviršijama to, kas būtina, kad būtų pasiektas jo tikslas – užtikrinti vidaus rinkos vientisumą.
 •Priemonės pasirinkimas
 Pagal EEE susitarimo 98 straipsnį pasirinkta priemonė yra EEE jungtinio komiteto sprendimas. EEE jungtinis komitetas užtikrina veiksmingą EEE susitarimo įgyvendinimą ir veikimą. Todėl Susitarime numatytais atvejais jis priima sprendimus.
 3.POVEIKIS BIUDŽETUI
 EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi finansiškai prisidėti prie Sąjungos biudžeto, biudžeto eilutės Nr. 12 02 01 „Bendrosios finansinių paslaugų rinkos įgyvendinimas ir plėtojimas“. Tiksli suma bus nustatyta vadovaujantis EEE susitarimo nuostatomis, kai bus priimtas šis Tarybos sprendimo projektas.
 4.KITI ELEMENTAI
 Vadovaujantis ES biudžeto politika, dalyvauti ES veikloje leidžiama tik tada, kai sumokamas atitinkamas finansinis įnašas. Tačiau pagal EEE susitarimo 32 protokolą EEE narėmis esančių ELPA valstybių metinis finansinis įnašas kasmet sumokamas iki rugpjūčio mėn. 31 d. po to, kai EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms iki rugpjūčio mėn. 15 d. pateikiamas Europos Komisijos parengtas ES lėšų reikalavimas.
 Todėl, siekiant užpildyti spragą nuo sausio iki rugpjūčio mėn., Jungtinio komiteto sprendimo projektas turi būti taikomas atgaline data nuo sausio mėn. Taip užtikrinama, kad EEE susitarime numatytas bendradarbiavimas nenutrūktų ištisus kalendorinius metus.
 Taikymas atgaline data nedaro poveikio suinteresuotųjų asmenų teisėms bei pareigoms ir nepažeidžia teisėtų lūkesčių principo.
 2018/0099 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi
 EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo
 (Biudžeto eilutė Nr. 12 02 01 „Bendrosios finansinių paslaugų rinkos įgyvendinimas ir plėtojimas“)
 (Tekstas svarbus EEE)
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
 atsižvelgdama į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos
 2
 , ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)Europos ekonominės erdvės susitarimas
 3
 (toliau – EEE susitarimas) įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.;
 (2)pagal EEE susitarimo 98 straipsnį EEE jungtinis komitetas gali nuspręsti, be kita ko, iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą;
 (3)EEE susitarimo 31 protokole nustatytos bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, nuostatos;
 (4)tikslinga tęsti EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą vykdant iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamą Sąjungos veiklą, susijusią su finansinėmis paslaugomis;
 (5)todėl tam, kad šis išplėstas bendradarbiavimas būtų tęsiamas po 2018 m. sausio 1 d., reikėtų iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą;
 (6)Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete dėl siūlomo EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo, grindžiama prie šio sprendimo pridėtu EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu.
 2 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 OL L 305, 1994 11 30, p. 6–8.
 (2)
 OL L 305, 1994 11 30, p. 6.
 (3)
 OL L 1, 1994 1 3, p. 3.
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis,2018 04 19
 COM(2018) 204 final
 PRIEDAS
 prie
 Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo(Biudžeto eilutė Nr. 12 02 01 „Bendrosios finansinių paslaugų rinkos įgyvendinimas ir plėtojimas“)
 PRIEDAS
 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. .../2018
 [data]
 kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo 31 protokolas
 dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis
 EEE JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 86 ir 98 straipsnius,
 kadangi:
 (1)tikslinga tęsti EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą vykdant iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamą Sąjungos veiklą, susijusią su bendrosios finansinių paslaugų rinkos įgyvendinimu ir plėtojimu;
 (2)todėl EEE susitarimo 31 protokolas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad toks išplėstas bendradarbiavimas galėtų būti vykdomas nuo 2018 m. sausio 1 d.,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 EEE susitarimo 31 protokolo 7 straipsnio 11 dalyje žodžiai „ir 2017“ pakeičiami žodžiais „ , 2017 ir 2018“.
 2 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po paskutinio pranešimo perdavimo pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį*.
 1Jis taikomas nuo 2018 m. sausio 1 d.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.
 Priimta Briuselyje
 EEE jungtinio komiteto vardu
 Pirmininkas
 EEE jungtinio komiteto
 sekretoriai
 (1)
 *
 [Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]


text:
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 31.8.2018
 COM(2018) 605 final
 2018/0315(NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 kuljetuksiin liittyviä tullikysymyksiä käsittelevässä Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission työryhmässä ja sisäliikennettä käsittelevässä komiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta suunnitellun uuden kansainvälisessä junaliikenteessä kuljetettavien matkustajien, matkatavaroiden ja matkatavarapalveluna kuljetettavien matkatavaroiden rajanylitysmenettelyjen helpottamista koskevan yleissopimukseen hyväksymiseen
 PERUSTELUT
 1.Ehdotuksen kohde
 Tämä ehdotus koskee päätöstä kuljetuksiin liittyviä tullikysymyksiä käsittelevässä Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission työryhmässä ja mahdollisesti Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission sisäliikennettä käsittelevässä komiteassa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun näiden elinten on määrä hyväksyä kansainvälisessä junaliikenteessä kuljetettavien matkustajien, matkatavaroiden ja matkatavarapalveluna kuljetettavien matkatavaroiden rajanylitysmenettelyjen helpottamista koskeva uusi yleissopimusluonnos.
 2.Ehdotuksen tausta
 2.1.Yleissopimus kansainvälisessä junaliikenteessä kuljetettavien matkustajien, matkatavaroiden ja matkatavarapalveluna kuljetettavien matkatavaroiden rajanylitysmenettelyjen helpottamisesta
 Rautateiden yhteistyöjärjestö OSJD, jossa on jäseninä yhdeksän jäsenvaltiota (Bulgaria, Tšekki, Slovakia, Puola, Liettua, Latvia, Unkari, Viro ja Romania), esitti kansainvälisessä junaliikenteessä kuljetettavien matkustajien, matkatavaroiden ja matkatavarapalveluna kuljetettavien matkatavaroiden rajanylitysmenettelyjen helpottamista koskevan yleissopimusluonnoksen (jäljempänä ’ehdotettu yleissopimusluonnos’), jonka Venäjän federaation hallitus toimitti Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomissiolle.
 Nykyisin on jo voimassa soveltamisalaltaan samankaltainen yleissopimus. Kyseinen sopimus on vuonna 1952 tehty rautateillä kuljetettavien matkustajien ja matkatavaroiden rajanylitysten helpottamista koskeva kansainvälinen yleissopimus, jonka sopimuspuolina on kahdeksan unionin jäsenvaltiota (Alankomaat, Belgia, Italia, Itävalta, Luxemburg, Portugali, Ranska ja Ruotsi
 1
 ). Erilaisten oikeudellisten ja menettelyllisten ongelmien vuoksi kyseistä yleissopimusta ei ollut mahdollista muuttaa sen nykyaikaistamiseksi. Lisäksi rautateiden yhteistyöjärjestön jäsenmaat pitivät tämän alan uuden yleissopimuksen laatimista parempana vaihtoehtona kuin liittymistä vuoden 1952 vanhentuneeseen yleissopimukseen.
 Ehdotettu yleissopimusluonnos kattaa seuraavat kolme tärkeää unionin politiikanalaa: rautatiet, tulli ja rajaturvallisuutta koskeva unionin säännöstö. Sillä pyritään nopeuttamaan ja yksinkertaistamaan matkustajajunien rajatarkastuksia. Yleissopimusluonnos sisältää seuraavat tärkeät uudistukset: rajoilla tehdään koordinoidut yhteistarkastukset eikä kahta tai useampaa peräkkäistä tarkastusta rajan molemmin puolin; tarkastukset tehdään liikkeellä olevissa junissa silloin, kun junien aikataulut ja pysähdyspaikat tämän sallivat; ja yhteistyön yksityiskohdista sovitaan kahdenvälisissä sopimuksissa tai monenvälisin järjestelyin. Tämä ehdotus liittyy rajaturvallisuutta koskevaan unionin politiikkaan. Kahteen muuhun unionin politiikkaan, jotka ovat rautatiet ja tulli, liittyviä näkökohtia käsitellään erillisessä ehdotuksessa.
 2.2.Kuljetuksiin liittyviä tullikysymyksiä käsittelevä UNECE:n työryhmä
 Sisäliikennettä käsittelevän komitean yleisen valvonnan alaisuuteen kuuluva kuljetuksiin liittyviä tullikysymyksiä käsittelevä työryhmä toimii Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission politiikanaloilla. Työryhmän tehtävänä on käynnistää ja toteuttaa toimia, joiden tarkoituksena on yhdenmukaistaa ja yksinkertaistaa eri sisämaan liikennemuotojen rajanylitysmenettelyjä koskevia määräyksiä, säännöksiä, sääntöjä ja asiakirja-aineistoa.
 Unioni on edustettuna kuljetuksiin liittyviä tullikysymyksiä käsittelevässä työryhmässä, jossa kaikki unionin jäsenvaltiot ovat äänioikeutettuja jäseniä.
 2.3.Kuljetuksiin liittyviä tullikysymyksiä käsittelevän työryhmän tuleva päätös
 Kuljetuksiin liittyviä tullikysymyksiä käsittelevä työryhmä kokoontuu vuonna 2018
 12.–14. kesäkuuta ja 16.–19. lokakuuta. Työryhmän on määrä tehdä jommassakummassa kokouksessaan päätös ehdotetun yleissopimuksen hyväksymisestä ja sen saattamisesta kerran vuodessa helmikuussa kokoontuvan sisäliikennettä käsittelevän komitean käsittelyyn virallista hyväksyntää varten.
 Kyseisestä päätöksestä tulee osapuolia sitova yleissopimusluonnoksen 22 artiklan mukaisesti. Kyseisessä artiklassa määrätään seuraavaa: ”1. Tämä yleissopimus tulee voimaan kolmen kuukauden kuluttua siitä päivästä, jona viisi valtiota on tallettanut ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa. 2. Tämä yleissopimus tulee voimaan jokaisen sellaisen valtion osalta, joka viidennen ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjan tallettamisen jälkeen ratifioi tai hyväksyy yleissopimuksen tai liittyy siihen, kolmen kuukauden kuluttua siitä päivästä, jona asianomainen valtio tallettaa ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa.”
 3.Unionin puolesta otettava kanta
 3.1.Unionin kanta
 Unioni yhtyy yleissopimusluonnoksen tavoitteisiin ja tukee rautateiden matkustajaliikenteen helpottamista, mutta sen mukaan yleissopimusluonnos ei tuota lainkaan lisäarvoa eikä hyötyä unionille tai sen jäsenvaltioille. Uusi yleissopimusluonnos ei tekisi jo voimassa olevia kahden- tai monenvälisiä sopimuksia tarpeettomiksi, eikä se välttämättä edes helpottaisi uusien kahden- tai monenvälisten sopimusten tekemistä, koska yleissopimusluonnoksessa ei ole mallia tällaisille sopimuksille. Monet yleissopimusluonnoksen määräykset ovat luonteeltaan ei-sitovia eikä niitä voida panna täytäntöön ilman asianomaisten osapuolten välisiä erillisiä järjestelyjä. Toistaiseksi yleissopimusluonnoksen ainoana tehtävänä voisi olla toimiminen perustana tulevien monen- ja kahdenvälisten sopimusten tekemiselle.
 EU:n rajaturvallisuussäännöstön kannalta yleissopimusluonnos ei nykyisessä muodossaan tarjoa uusia tai hyödyllisiä välineitä, joten se ei tuo EU:lle ja sen jäsenvaltioille lisäarvoa. Lisäksi se sisältää useita määräyksiä, jotka ovat EU:n säännöstön kannalta ongelmallisia ja joita olisi muutettava, jos unioni tai sen jäsenvaltiot haluavat liittyä sopimusluonnokseen jatkossa. Esimerkiksi sopimusluonnoksen 6 artiklassa olisi tarkennettava, että rajatarkastuksista ei voida luopua kahden tai useamman valtion välisillä sopimuksilla: koska Schengenin rajasäännöstöä sovelletaan EU:n ulkorajojen ylittämiseen, kansainvälisillä sopimuksilla voidaan säännellä ainoastaan sitä, miten tarkastukset tehdään, eikä niillä voida puuttua tarkastusten sisältöön.
 Unionin institutionaalisesta näkökulmasta katsoen yleissopimusluonnoksen soveltamisala kattaa sekä unionin yksinomaiseen toimivaltaan että jaettuun toimivaltaan kuuluvia asioita. Yksittäiset jäsenvaltiot eivät voi liittyä yleissopimusluonnoksen niihin osiin, jotka kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Yleissopimusluonnokseen olisi pitänyt sisällyttää institutionaalisia näkökohtia koskevan yleisen politiikan mukaisesti määräys, joka koskee unionin osallistumista alueellisena taloudellisena yhdentymisjärjestönä, jotta unioni voisi liittyä yleissopimukseen.
 Vaikka unionilla ei näytä olevan mitään syytä liittyä ehdotettuun yleissopimukseen, sen institutionaalisia näkökohtia koskevan yleisen politiikan mukaan kaikissa uusissa kansainvälisissä yleissopimuksissa olisi oltava lauseke, joka mahdollistaa alueellisten taloudellisten yhdentymisjärjestöjen osallistumisen.
 Jos kuljetuksiin liittyviä tullikysymyksiä käsittelevä työryhmä hyväksyy yleissopimusluonnoksen, Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission sisäliikennettä käsittelevä komitea voi helmikuussa 2019 pidettävässä 81. istunnossaan tai jossakin myöhemmässä istunnossaan äänestää yleissopimuksen hyväksymisestä ja pyytää sihteeristöä toimittamaan sen tallettajana toimivalle Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille. Sen vuoksi on tärkeää vahvistaa unionin kanta, jotta tällaiseen mahdollisuuteen voidaan valmistautua. Yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvissa asioissa komissio äänestää unionin puolesta.
 Ehdotetun yleissopimuksen valmistelun aikana on kuultu useita julkisen ja yksityisen sektorin asiantuntijoita.
 Jäsenvaltioiden kanssa on järjestetty kuulemisia tullilainsäädäntökomiteassa (Geneve-koordinointi). Yksi kuulemisista käytiin yhdessä yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen komitean asiantuntijoiden, oikeus- ja sisäasioiden neuvosten, liikenneattaseoiden sekä liikenteen ja liikkumisen pääosaston ja muuttoliike- ja sisäasioiden pääosaston edustajien kanssa (23.1.2017). Kuulemisia käytiin myös tulliasiantuntijoiden työryhmän kanssa.
 Lisäksi kuulemisia järjestettiin tullikysymyksiä käsittelevän työryhmän ja Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission rautatieliikenteen työryhmän istuntojen yhteydessä.
 Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission asiaankuuluvilla foorumeilla on käyty keskusteluja, joihin osallistui edustajia joko verotuksen ja tulliliiton pääosastosta tai liikenteen ja liikkumisen pääosastosta. Ennen näitä keskusteluja mainitut pääosastot koordinoivat toimiaan yhdessä muuttoliike- ja sisäasioiden pääosaston kanssa, koska yleissopimusluonnoksessa käsitellään näiden kolmen pääosaston toimivaltaan kuuluvia politiikanaloja.
 Sisäinen koordinointi ja jäsenvaltioiden kanssa tullilainsäädäntökomiteassa ja tulliasiantuntijaryhmässä käydyt yhteiset keskustelut osoittivat selvästi, ettei unionin jäsenvaltioilla eikä itse unionilla ole tarvetta liittyä yleissopimusluonnokseen, koska se ei tuo mitään hyötyä eikä lisäarvoa millään kyseeseen tulevalla alalla eli tämän ehdotuksen kattamilla unionin politiikanaloilla eikä myöskään unionin institutionaalisesta näkökulmasta katsottuna.
 4.Oikeusperusta
 4.1.Menettelyllinen oikeusperusta
 4.1.1.Periaatteet
 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.
 Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
 2
 .
 4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa
 Säädös, jonka hyväksyntää pyydetään kuljetuksiin liittyviä tullikysymyksiä käsittelevältä työryhmältä ja Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission sisäliikennettä käsittelevältä komitealta, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla yleissopimuksen 22 artiklan mukaisesti.
 Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.
 Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.
 4.2.Aineellinen oikeusperusta
 4.2.1.Periaatteet
 SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.
 Kun suunnitellulla säädöksellä on samanaikaisesti useita tavoitteita tai kun siihen sisältyy useita osatekijöitä, joita ei voida erottaa toisistaan ja joista yksikään ei ole toisiin nähden liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellisessa oikeusperustassa on poikkeuksellisesti mainittava kaikki asianmukaiset oikeusperustat.
 4.2.2.Soveltaminen käsitteillä olevassa asiassa
 Suunnitellulla säädöksellä on tavoitteita ja siihen sisältyy osatekijöitä, jotka koskevat rajatarkastuksia, ja sen alaan kuuluu myös matkustajien ja heidän asiakirjojensa tarkastuksia. Sen olisi siksi perustuttava SEUT-sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan b alakohtaan, joka liittyy ”tarkastuksiin, joita tehdään ulkorajoja ylittäville henkilöille”.
 Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellisena oikeusperustana ovat seuraavat määräykset: SEUT-sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan b alakohta.
 4.3.Päätelmä
 Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan b alakohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.
 2018/0315 (NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 kuljetuksiin liittyviä tullikysymyksiä käsittelevässä Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission työryhmässä ja sisäliikennettä käsittelevässä komiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta suunnitellun uuden kansainvälisessä junaliikenteessä kuljetettavien matkustajien, matkatavaroiden ja matkatavarapalveluna kuljetettavien matkatavaroiden rajanylitysmenettelyjen helpottamista koskevan yleissopimukseen hyväksymiseen
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan b alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,
 ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)Venäjän federaatio on ehdottanut kansainvälisessä junaliikenteessä kuljetettavien matkustajien, matkatavaroiden ja matkatavarapalveluna kuljetettavien matkatavaroiden rajanylitysmenettelyjen helpottamista koskevaa Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission, jäljempänä ’UNECE’, uutta yleissopimusta, jolle rautateiden yhteistyöjärjestö, jäljempänä ’OSJD’, on antanut tukensa.
 (2)Sisäliikennettä käsittelevän komitean yleisen valvonnan alaisuuteen kuuluva kuljetuksiin liittyviä tullikysymyksiä käsittelevä työryhmä toimii UNECE:n politiikanaloilla. Työryhmän tehtävänä on käynnistää ja toteuttaa toimia, joiden tarkoituksena on yhdenmukaistaa ja yksinkertaistaa eri sisämaan liikennemuotojen rajanylitysmenettelyjä koskevia määräyksiä, säännöksiä, sääntöjä ja asiakirja-aineistoa.
 (3)Kuljetuksiin liittyviä tullikysymyksiä käsittelevän UNECE:n työryhmän on määrä tehdä 12–14 päivänä kesäkuuta 2018 pidettävässä 149. istunnossaan tai sitä seuraavassa istunnossaan päätös ehdotetun kansainvälisessä junaliikenteessä kuljetettavien matkustajien, matkatavaroiden ja matkatavarapalveluna kuljetettavien matkatavaroiden rajanylitysmenettelyjen helpottamista koskevan yleissopimuksen hyväksymisestä ja sen saattamisesta sisäliikennettä käsittelevän komitean käsittelyyn virallista hyväksyntää varten.
 (4)Unioni on edustettuna kuljetuksiin liittyviä tullikysymyksiä käsittelevässä UNECE:n työryhmässä, jossa unionin 28 jäsenvaltiota ovat äänioikeutettuja jäseniä. Unionin yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvissa asioissa unionin kannan esittää unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta komissio.
 (5)Erityisolosuhteissa ja unionin ja sen jäsenvaltioiden yhtenäisen ulkoisen edustuksen varmistamiseksi komissio voi käydä neuvotteluja, jotka koskevat sekä unionin toimivaltaan kuuluvia asioita että asioita, joiden osalta jäsenvaltiot eivät ole siirtäneet toimivaltaa unionille.
 (6)On aiheellista vahvistaa kuljetuksiin liittyviä tullikysymyksiä käsittelevässä UNECE:n työryhmässä ja sisäliikennettä käsittelevässä komiteassa unionin puolesta otettava kanta, koska ehdotettu yleissopimus koskee sellaisia viisumimuodollisuuksiin liittyviä seikkoja, jotka kuuluvat unionin toimivaltaan.
 (7)Yleissopimukseen sisältyy yleisiä määräyksiä siitä, miten matkustajajunien rajatarkastukset järjestetään. Sitä voidaan pitää perustana kaikille monen- ja kahdenvälisille sopimuksille, joiden puuttuessa mitkään yleissopimuksen kattamista osatekijöistä eivät voisi toimia.
 (8)Unionin jäsenvaltiot voivat tehdä tällaisia kahdenvälisiä sopimuksia myös ilman ehdotettua yleissopimusta. Venäjän ja eräiden muiden OSJD:ssä edustettuina olevien maiden oikeudelliset kehykset näyttävät edellyttävän tällaisen yleissopimuksen tekemistä, jotta monen- ja kahdenvälisiä sopimuksia olisi helpompi tehdä.
 (9)Ehdotetun yleissopimuksen sisällöllä ei vaikuta olevan myönteisiä eikä kielteisiä vaikutuksia unionin jäsenvaltioihin. Sen vuoksi unioni ei puolla ehdotettua yleissopimusta, mutta sillä ei ole mitään syytä estää sen hyväksymistä.
 (10)Vaikka ehdotettuun yleissopimukseen liittyminen ei näytä olevan unionin edun mukaista, sen institutionaalisia näkökohtia koskevan yleisen politiikan mukaan kaikissa uusissa kansainvälisissä yleissopimuksissa olisi oltava lauseke, joka mahdollistaa alueellisten taloudellisten yhdentymisjärjestöjen osallistumisen. Ehdotetussa yleissopimusluonnoksessa ei ole lauseketta, joka mahdollistaisi unionin liittymisen yleissopimukseen.
 (11)Sen vuoksi kuljetuksiin liittyviä tullikysymyksiä käsittelevässä UNECE:n työryhmässä esitettävän unionin kannan olisi oltava neutraali, jos alueellisten taloudellisten yhdentymisjärjestöjen osallistumisen mahdollistava lauseke lisätään yleissopimukseen. Tällaisessa tapauksessa unionin olisi pidättäydyttävä äänestämästä. Muussa tapauksessa unionin olisi äänestettävä ehdotetun yleissopimuksen hyväksymistä vastaan.
 (12)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän päätöksen, saattaako se päätöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.
 (13)Islannin ja Norjan osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen
 3
 ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY
 4
 1 artiklan A kohdassa tarkoitettuun alaan.
 (14)Sveitsin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen
 5
 ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY
 6
 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.
 (15)Liechtensteinin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen
 7
 ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU
 8
 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.
 (16)Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY
 9
 mukaisesti; Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.
 (17)Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY
 10
 mukaisesti; Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.
 (18)Kyproksen, Bulgarian, Romanian ja Kroatian osalta tämän päätöksen säännökset ovat vuoden 2003 liittymisasiakirjan
 11
 3 artiklan 2 kohdassa, vuoden 2005 liittymisasiakirjan
 12
 4 artiklan 2 kohdassa ja vuoden 2011 liittymisasiakirjan
 13
 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja Schengenin säännöstöön perustuvia tai muuten siihen liittyviä säännöksiä,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Kuljetuksiin liittyviä tullikysymyksiä käsittelevän UNECE:n työryhmän ja sisäliikennettä käsittelevän komitean istunnoissa unionin puolesta otettava kanta ehdotettuun uuteen kansainvälisessä junaliikenteessä kuljetettavien matkustajien, matkatavaroiden ja matkatavarapalveluna kuljetettavien matkatavaroiden rajanylitysmenettelyjen helpottamista koskevaan UNECE:n yleissopimukseen on seuraava:
 Unionin kanta yleissopimusluonnokseen on pidättyä äänestämästä, jos alueellisten taloudellisten yhdentymisjärjestöjen osallistumisen mahdollistava lauseke sisällytetään sopimukseen. Jos tällaista lauseketta ei sisällytetä, unioni äänestää yleissopimusluonnosta vastaan.
 2 artikla
 Edellä 1 artiklassa tarkoitetun kannan esittävät ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat jäseninä kuljetuksiin liittyviä tullikysymyksiä käsittelevässä UNECE:n työryhmässä ja sisäliikennettä käsittelevässä komiteassa, toimien yhdessä.
 3 artikla
 Tämä päätös on osoitettu komissiolle ja jäsenvaltioille.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 (1)
 Ruotsi on allekirjoittanut yleissopimuksen, mutta se ei ole ratifioinut sitä.
 (2)
 Euroopan unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.
 (3)
 EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.
 (4)
 Neuvoston päätös 1999/437/EY, tehty 17 päivänä toukokuuta 1999, tietyistä Euroopan unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä (EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31).
 (5)
 EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.
 (6)
 Neuvoston päätös 2008/146/EY, tehty 28 päivänä tammikuuta 2008, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen, Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 53, 27.2.2008, s. 1).
 (7)
 EUVL L 160, 18.6.2011, s. 21.
 (8)
 Neuvoston päätös 2011/350/EU, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2011, Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen, joka koskee Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä tehtävän pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta, siltä osin kuin kyse on tarkastusten poistamisesta sisärajoilta ja henkilöiden liikkumisesta rajojen yli (EUVL L 160, 18.6.2011, s. 19).
 (9)
 Neuvoston päätös 2000/365/EY, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43).
 (10)
 Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).
 (11)
 Asiakirja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33).
 (12)
 Asiakirja Bulgarian tasavallan ja Romanian liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu (EUVL L 157, 21.6.2005, s. 203).
 (13)
 Kroatian tasavallan liittymisehdoista sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukautuksista tehty asiakirja (EUVL L 112, 24.4.2012, s. 21).


type: caselaw

text:
 29.8.2016
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 314/13
 Demande de décision préjudicielle présentée par le Højesteret (Danemark) le 6 juillet 2016 — Assens Havn/Navigators Management (UK) Limited
 (Affaire C-368/16)
 (2016/C 314/18)
 Langue de procédure: le danois
 Juridiction de renvoi
 Højesteret
 Parties dans la procédure au principal
 Partie requérante: Assens Havn
 Partie défenderesse: Navigators Management (UK) Limited
 Questions préjudicielles
 Faut-il interpréter l’article 13, sous 5), considéré conjointement avec l’article 14, sous 2), point a, du règlement (CE) no 44/2001 du Conseil, du 22 décembre 2000, concernant la compétence judiciaire, la reconnaissance et l’exécution des décisions en matière civile et commerciale (1), en ce sens qu’une personne lésée qui a la faculté, en vertu du droit national, d’agir directement contre la compagnie d’assurance de l’auteur du préjudice est, en vertu de l’article 13, sous 5), considéré conjointement avec l’article 14, sous 2), point a, dudit règlement, liée par une clause attributive de jurisdiction régulièrement conclue par l’assureur et le preneur d’assurance?
 (1) JO 2001, L 12, p. 1.


type: wikipedia

text:
Graižas – augalo žiedynas, kurio smulkūs bekočiai žiedai prisitvirtinę prie išsiplėtusios plokščios, įdubusios ar kūgiškos žiedyno ašies viršūnės. Dydis labai įvairus: nuo kelių milimetrų iki kelių dešimčių centimetrų.
 Morfologiniu atžvilgiu graižas yra monopodinis žiedynas. Paplatėjusi ir sustorėjusi ašies viršutinė dalis vadinama žiedynsosčiu, prie jo prisitvirtinę žiedai. Žiedynsostis gali būti plokščias, iškilus, įgaubtas, kūgiškas ir kt. formos. Žiedynsostį gaubia pakitę viršūniniai lapai, vadinami skraistlapiais, kurie sudaro skraistę ().
 Labai retai graižas būna tik su vienu žiedu. Bet ir vienažiedis graižas būna apgaubtas skraiste (pvz., bandrenis). Skraistė gali būti iš vienos arba kelių eilių lapelių. Kartais išorinė skraistlapių eilė iš dalies redukuojasi, kiek atsiskiria nuo kitų skraistlapių ir susidaro poskraistė (pvz., žilė, jurginas). Skraistlapiai būna laisvi, iš dalies ar visai suaugę, kartais jie suauga su žiedais ir vaisiais. Viename graiže esantys žiedai gali būti visi vienodi arba viduriniai skirtis nuo kraštinių.
 Žiedas


text:
Receptīvā estētika ir virziens literatūras teorijā un kritikā, kas, ietekmējoties no fenomenoloģijas, izveidojās un spēcīgi attīstījās Vācijā un arī ASV 20.gs. 60. un 70. gados. Receptīvā estētika literatūras pētniecības un teksta interpretācijas centrā izvirza lasītāju un lasīšanas aktu, teksta iedarbību uz lasītāju; receptīvā estētika uzsver tieši lasītāja lomu teksta nozīmju veidošanā. Saskaņā ar receptīvās estētikas pamatprincipiem, tekstam nav vienas noteiktas nozīmes — nozīme veidojas, mijiedarbojoties tekstam un lasītājam, un literārs darbs eksistē kā literārs darbs tikai lasījumā.
 Nozīmīgākie pārstāvji
 Volfgangs Izers
 Hanss Roberts Jauss
 Stenlijs Fišs
 Normens Hollends
 Literatūras kritika
 Literatūras teorija