type: contracts

text:
 3.3.2011
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 58/80
 SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP
 št. 122/2010
 z dne 10. novembra 2010
 o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP
 SKUPNI ODBOR EGP JE –
 ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Priloga XIII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 108/2010 z dne 1. oktobra 2010 (1).
 (2)
 Priporočilo Komisije 2010/19/EU z dne 13. januarja 2010 o varni izmenjavi elektronskih podatkov med državami članicami za preverjanje enkratnosti vozniških kartic, ki jih te izdajajo (2), je treba vključiti v Sporazum –
 SKLENIL:
 Člen 1
 Za točko 36a (Direktiva 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta) Priloge XIII k Sporazumu se vstavi naslednja točka:
 „AKTI, S KATERIMI SE SEZNANIJO POGODBENICE
 Pogodbenice se seznanijo z vsebino naslednjih aktov:
 36b.
 32010 H 0019: Priporočilo Komisije 2010/19/EU z dne 13. januarja 2010 o varni izmenjavi elektronskih podatkov med državami članicami za preverjanje enkratnosti vozniških kartic, ki jih te izdajajo (UL L 9, 14.1.2010, str. 10).“
 Člen 2
 Besedilo Priporočila 2010/19/EU v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.
 Člen 3
 Ta sklep začne veljati 11. novembra 2010 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (3).
 Člen 4
 Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.
 V Bruslju, 10. novembra 2010
 Za Skupni odbor EGP
 Predsednik
 Stefán Haukur JÓHANNESSON
 (1) UL L 332, 16.12.2010, str. 58.
 (2) UL L 9, 14.1.2010, str. 10.
 (3) Navedena ni nobena ustavna zahteva.


type: wikipedia

text:
Titouan Le Bosq, né le , est un planchiste français originaire de Fouesnant.
 Biographie
 Originaire de Fouesnant, Titouan Le Bosq commence par le kitesurf puis a commencé la planche à voile B293 à ses , avec la section sportive de son collège.
 Ses performances lui ont permis de rentrer en 2015 au voile de Brest au lycée Kerichen en classe de première en RS:X. Cette structure lui a permis de s'entraîner plus intensivement tout en suivant ses études. Titouan Le Bosq progressait rapidement grâce aux nombreux entraînements et préparations physiques mises en place (athlétisme, natation, musculation...). Ce qui lui a permis de se qualifier et de remporter le championnat du monde ISAF jeune qui se déroulait en Malaisie pendant la fin d'.
 Après avoir été champion d'Europe 2016 en Finlande, il a intégré le pôle France voile de Brest.
 Il a récemment remporté la en .
 Son ambition est de participer aux Jeux olympiques de 2024.
 Palmarès
 Notes et références
 Véliplanchiste français
 Naissance en juin 1998
 Article créé à l'occasion du Wikiconcours lycéen 2018-2019


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
10.10.98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 312/13
 3) Tämän komission päätöksen täytäntöönpanoa lykä- ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa kanteen
 tään siihen asti, että ensimmäisen oikeusasteen tuo- Euroopan unionin neuvostoa ja Euroopan yhteisöjen
 mioistuin antaa tuomion pääasiassa. komissiota vastaan. Kantajan edustajana on asianajaja
 Gerrit Schohe, Hampuri (Saksan liittotasavalta), prosessi-
 4) Oikeudenkäyntikuluista päätetään myöhemmin. osoite Luxemburgissa asianajotoimisto Marc Baden, 34 b
 rue Philippe II.
 Kantajat vaativat, että ensimmäisen oikeusasteen tuomiois-
 tuin:
 ENSIMM3⁄4ISEN OIKEUSASTEEN
 TUOMIOISTUIMEN PRESIDENTIN M3⁄43⁄4R3⁄4YS,
 15 päivänä heinäkuuta 1998,
 Ð toteaa, että vastaajat ovat velvollisia korvaamaan kan-
 asiassa T-73/98 R, SocieÂteÂ chimique Prayon-Rupel SA tajille sen vahingon, jonka kantajat ovat kärsineet tai
 vastaan Euroopan yhteisöjen komissio kärsivät banaanialan yhteisestä markkinajärjestelystä
 (Valtiontuet Ð Välitoimimenettely Ð Väliintulo Ð Väli- annetun neuvoston asetuksen (ETY) 404/93 ja erityi-
 toimet Ð Välitoimien kiireellisyyttä koskeva edellytys ei sesti sen 17Ð19 ja 21 artiklan 2 kohdan ja banaanien
 täyty) tuontia yhteisöön koskevan järjestelmän soveltamista
 koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun
 (98/C 312/35)
 komission asetuksen (ETY) N:o 1442/93 soveltamisen
 seurauksena siltä osin kuin näissä asetuksissa ja erityi-
 (Oikeudenkäyntikieli: ranska)
 sesti asetuksen (ETY) 404/93 19 artiklan 2 kohdassa
 Asiassa T-73/98 R, SocieÂteÂ chimique Prayon-Rupel SA, ensinnäkin kantajien ottamisen edellytykseksi oluok-
 kotipaikka Engis (Belgia), edustajanaan asianajaja Bernard kaan Ao kuuluvaan suljettuun taloudellisten toimijoi-
 van de Walle de Ghelcke, Bryssel, prosessiosoite Luxem- den joukkoon (asetuksen (ETY) N:o 1442/93 2 artiklan
 burgissa asianajotoimisto Freddy Brausch, 11 rue Goethe, a alakohta) asetetaan se, että kantajat ovat pitäneet
 vastaan Euroopan yhteisöjen komissio (asiamiehenään vuosina 1989Ð1991 kaupan kolmansien maiden
 Dimitris Triantafyllou), jossa kantaja vaatii yhteisöjen banaaneja, toiseksi kantajille oluokan Ao yhteydessä
 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta määräämään kuuluvien tuontitodistusten määrä tehdään riippuvai-
 valtiontuista N 198/97 ja NN 81/97 Ð Saksa Ð Chemi- seksi siitä, minkä viitemäärän kantajat ovat saaneet
 sche Werke Piesteritz GmbH:lle myönnettävä rahoitus teh- kootuksi vuosina 1989Ð1991 ja kolmanneksi, että
 dyn komission päätöksen SG(98) D/631 täytäntöönpanon taloudelliset toimijat, joiden kotipaikka oli vuosina
 lykättäväksi ja päättämään muista välitoimista, Euroopan 1989Ð1991 entisen DDR:n alueella, pystyivät kokoa-
 yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presi- maan viitemäärää vasta siitä ajankohdasta (Saksan
 dentti on antanut 15 päivänä heinäkuuta 1998 määräyk- yhdistyminen 3.10.1990 alkaen, jona entisen DDR:n
 sen, jonka määräysosa on seuraava: alue tuli silloisen Euroopan talousyhteisön osaksi,
 1) Saksan liittotasavalta hyväksytään väliintulijaksi tuke-
 maan komission vaatimuksia. Ð ilmoittaa asianosaisille, että niiden on ilmoitettava
 yhteisöjen tuomioistuimen vahvistamassa, tuomion
 2) Välitoimimenettelyn osalta hyväksytään SocieÂteÂ chimi- antamisesta alkavassa määräajassa, mistä maksetta-
 que Prayon-Rupel SA:n esittämä, tiettyjen täytäntöön- vasta määrästä ne ovat sopineet tai, jollei sopimusta
 panon lykkäämistä koskevaan hakemukseen sisältyvien ole saatu aikaan, ilmoittamaan samassa määräajassa
 seikkojen luottamuksellista käsittelyä koskeva vaati- yhteisöjen tuomioistuimelle vaatimansa määrät
 mus. lukuina,
 3) Välitoimihakemus hylätään.
 4) Oikeudenkäyntikuluista päätetään myöhemmin. Ð päättää oikeudenkäyntikuluista myöhemmin.
 Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut
 Hameico Stuttgart GmbH ym:n 30.6.1998 Euroopan
 Kantajat kuuluvat Atlanta-ryhmään ja niiden kotipaikka
 unionin neuvostoa ja Euroopan yhteisöjen komissiota
 on entisen Saksan demokraattisen tasavallan (DDR) alu-
 vastaan nostama kanne
 eella tai niillä oli kotipaikka siellä vuosina 1989Ð1991.
 (Asia T-99/98) Ne vaativat muun muassa vahingonkorvausta niille siitä
 (98/C 312/36) aiheutuneesta vahingosta, että ne eivät pystyneet yhteisön
 markkinajärjestelystä annetun säädöksen mukaan kokoa-
 (Oikeudenkäyntikieli: saksa) maan viitemääriä koko viiteajanjakson (1989Ð1991)
 ajan, vaan aloitusviitejakson määrien kokoaminen oli
 Hameico Stuttgart GmbH ym., Stuttgart (Saksan liittotasa- mahdollista vasta ajanjakson 3.10.1990Ð31.12.1991
 valta) ovat nostaneet 30.6.1998 Euroopan yhteisöjen aikana.
 ---pagebreak--- C 312/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10.10.98
 Kantajat väittävät, että ne ovat saaneet markkinajärjeste- Kantaja vaatii, että ensimmäisen oikeusasteen tuomiois-
 lyn takia liian pienet määrät, koska markkinajärjestely ei tuin
 sisällä siirtymäkauden säännöksiä, joiden nojalla kolman-
 sien maiden taloudelliset toimijat olisivat voineet sopeut-
 taa pienin erin liiketoimintansa markkinajärjestelyyn ja
 Ð velvoittaa vastaajan maksamaan kantajalle 7 923 791
 saada poistetuksi ennen markkinajärjestelyn voimaantuloa
 Yhdysvaltain dollaria 25.9.1991 alkaen laskettuine
 maahantuomiensa määrien perusteella tekemänsä inves-
 10 prosentin korkoineen ja
 toinnit. Kantajat pystyivät käyttämään aloitusviiteajanjak-
 soa 1989Ð1991 vain vähäisessä määrin viitemäärien
 kokoamiseen. Ne saavat paljon vähemmän tuontitodistuk-
 sia, kuin jos niillä Ð kuten kaikilla muilla kolmansien Ð velvoittaa vastaajan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
 maiden taloudellisilla toimijoilla Ð olisi ollut käytössään
 kolmen vuoden viiteajanjakso.
 Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut
 Kantajien mukaan niiden puolustautumisoikeuksia on lou-
 kattu, koska komissio on hylännyt pyynnön kolmansien Kantaja, joka on rakennus- ja kiinteistöalalla toimiva Ita-
 maiden taloudellisten toimijoiden kuulemisesta niin kauan lian oikeuden mukaan perustettu osakeyhtiö, on osallistu-
 kuin nämä eivät lausu asiassa yhdessä yhteisön ja AKT- nut vastaajan kanssa tehdyn sopimuksen perusteella Soma-
 maiden taloudellisten toimijoiden kanssa oyhdellä liaa varten luotuun, kolmanteen LomeÂn yleissopimukseen
 äänelläo. Lisäksi asiassa on rikottu EY:n perustamissopi- perustuvaan oBaardaheere Agricultural Experimental Sta-
 muksen 40 artiklan 3 kohdan syrjintäkieltoa sekä luotta- tiono -kehitysapuhankkeeseen ja kuudenteen Euroopan
 muksensuojan periaatetta kolmansien maiden taloudellis- kehitysrahastoon kuuluvan hankkeen täytäntöönpanoon
 ten toimijoiden osalta yleensä (joilla ei ollut mahdolli- Somaliassa.
 suutta sopeutua vähittäin paljon pienempiin määriin). Sitä
 paitsi markkinajärjestelyn soveltamisella kantajiin on lou-
 kattu niiden taloudellista toimintavapautta.
 Vastaajan on kantajan mukaan tämän kehitysrahaston hal-
 linnoijana ja sen alaisuudessa toimivan asiainhoitajan eli
 sen Somaliassa toimivan edustajan päämiehenä vastuussa
 Kantajien mukaan Maailman kauppajärjestön (WTO) rii- tämän edustajan lainvastaisesta ja vahingonkorvausvas-
 tojenratkaisuelimen päätöstä on vielä rikottu siinä, että tuun synnyttävästä toiminnasta. Sisällissodan kaltaisista
 yhteisen markkinajärjestelyn olennaiset säännökset, erityi- levottomuuksista vuosina 1990Ð1991 huolimatta tämä
 sesti sen todistusjärjestelmä, on tullitariffeja ja kauppaa edustaja oli määrännyt kantajan Ð sen ilmaisemista
 koskevan yleissopimuksen ja palvelukaupan yleissopimuk- maassa pysymistä koskevista epäilyistä välittämättä Ð
 sen vastainen. Yhteisön on asetettava siten kantajat vahin- panemaan sen vastaajan kanssa tekemän sopimuksen täy-
 gonkorvausta suorittamalla sellaiseen asemaan kuin ne oli- täntöön. Sopimuksen täytäntöönpanon lisäksi edustaja oli
 sivat, jos WTO:n vastainen yhteinen markkinajärjestely ei velvoittanut kantajan ylläpitämään rakennetut laitokset ja
 olisi tullut koskaan voimaan. valvomaan niitä vähintään kahden kuukauden ajan. Kan-
 taja on vaatinut vastaajalta vahingonkorvausta kirjallisesti
 vuodesta 1991 lähtien, koska sissijärjestön sotatoimet
 (aineiston ja koneiden tuhoaminen ja varastaminen, toi-
 miston ja työtilojen tuhoaminen ja ryövääminen) ja tästä
 aiheutuneet kustannukset (evakuointikustannukset, ulko-
 maalaisten työntekijöiden vaatimat korvaukset jne.) olivat
 aiheuttaneet kantajalle yhteensä 7 923 791 Yhdysvaltain
 Fratelli Murri S.p.A:n 13.7.1998 Euroopan yhteisöjen dollarin vahingot.
 komissiota vastaan nostama kanne
 (Asia T-106/98)
 Kantaja katsoo vastaajan toimineen lainvastaisesti, koska
 (98/C 312/37) sen edustaja oli Somalian valtiollisen rakenteen muutosten
 ennalta-arvattavuudesta huolimatta toistuvasti määrännyt
 kantajan panemaan sopimuksen täytäntöön sekä jatka-
 (Oikeudenkäyntikieli: saksa) maan hanketta ja valvomaan sitä. Tietoisena tästä tilan-
 teesta, mutta mahdollisesti tilanteen kehityksen väärin
 arvioiden se ei ollut sallinut sitä, että työt olisi lopetettu
 sovittua aiemmin ja että koneet ja laitteet olisi viety
 Fratelli Murri S.p.A., Rooma (Italia), on nostanut ajoissa pois maasta. Kantajan mukaan näin on loukattu
 13.7.1998 Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen suhteellisuusperiaatetta. Edustajan olisi asiaa koskevia int-
 tuomioistuimessa kanteen Euroopan yhteisöjen komissiota ressejä oikein ja lainmukaisesti arvioimalla pitänyt ymmär-
 vastaan. Kantajan edustajana on asianajaja Karl-Gustav tää, että kehitysapuhanke ei ollut pysyvästi varmistettu ja
 von Luschka, Plauen (Saksan liittotasavalta), ja prosessi- että se oli siten mennyt hukkaan, varsinkin, kun kantaja
 osoite Luxemburgissa c/o asianajaja Claude Medernach, oli toistuvasti nimenomaisesti vedonnut tilanteen vaaralli-
 asianajotoimisto Arendt & Medernach, 8Ð10 rue Mathias suuteen. Sitä vastoin edustaja oli pakottanut määräyksil-
 Hardt, Luxemburg. lään kantajan panemaan täytäntöön sopimuksen, jonka


type: legislation

text:
 2.10.2020
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 320/1
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2020/... НА СЪВЕТА
 от 1 октомври 2020 година
 за прилагане на член 21, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2016/44 за ограничителни мерки с оглед на положението в Либия
 СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕС) 2016/44 на Съвета от 18 януари 2016 г. за ограничителни мерки с оглед на положението в Либия и за отмяна на Регламент (ЕС) No 204/2011 (1), и по-специално член 21, параграф 2 от него,
 като взе предвид предложението на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност,
 като има предвид, че:
 (1)
 На 18 януари 2016 г. Съветът прие Регламент (ЕС) 2016/44.
 (2)
 Въз основа на направения от Съвета преглед вписванията за две лица следва да бъдат заличени.
 (3)
 Поради това приложение III към Регламент (ЕС) 2016/44 следва да бъде съответно изменено,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Приложение III към Регламент (ЕС) 2016/44 се изменя в съответствие с приложението към настоящия регламент.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 1 октомври 2020 година.
 За Съвета
 Председател
 M. ROTH
 (1) ОВ L 12, 19.1.2016 г., стр. 1.
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 В приложение III („Списък на физическите и юридическите лица, образуванията и органите, посочени в член 6, параграф 2“) вписване 17 (относно SALEH ISSA GWAIDER, Agila) и вписване 19 (относно ABU SAHMAIN, Nuri) се заличават от списъка, съдържащ се в част А („Лица“).


type: other

text:
Home - Interpretacje podatkowe - 2019.11.08 - Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej - 0111-KDIB1-1.4010.371.2019.1.MF
 0111-KDIB1-1.4010.371.2019.1.MF
 Na podstawie art. 13 § 2a, art. 14b § 1 ustawy z dnia 29 sierpnia 1997 r. Ordynacja podatkowa (t.j. Dz.U. z 2019 r., poz. 900 z późn. zm.), Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej, stwierdza, że stanowisko Wnioskodawcy przedstawione we wniosku z 26 sierpnia 2019 r. (data wpływu 9 września 2019 r.), o wydanie interpretacji przepisów prawa podatkowego dotyczącej podatku dochodowego od osób prawnych, w zakresie ustalenia, czy wniesienie dopłat bezzwrotnych lub zwrotnych do spółki osobowej przez pozostałych wspólników będzie stanowić dla Wnioskodawcy przychód - jest nieprawidłowe.
 W dniu 9 września 2019 r. do Organu wpłynął wniosek o wydanie interpretacji indywidualnej dotyczącej podatku dochodowego od osób prawnych, w zakresie ustalenia, czy wniesienie dopłat bezzwrotnych lub zwrotnych do spółki osobowej przez pozostałych wspólników będzie stanowić dla Wnioskodawcy przychód.
 Wnioskodawca jest spółką z ograniczoną odpowiedzialnością - polskim rezydentem podatkowym, podatnikiem podatku dochodowego od osób prawnych oraz zarejestrowanym czynnym podatnikiem VAT.
 Wnioskodawca zamierza utworzyć spółkę osobową (komandytową) Wnioskodawca wraz z pozostałymi wspólnikami rozważa zasilenie finansowe spółki osobowej na późniejszym etapie jej funkcjonowania; rozważane są następujące możliwości:
 wniesienie do spółki osobowej dopłat przez wspólników w wysokości proporcjonalnej do udziału w zysku poszczególnych wspólników; dopłaty będą miały charakter zwrotny (dalej: dopłaty zwrotne);
 wniesienie do spółki środków pieniężnych na kapitał rezerwowy, proporcjonalnie do udziału w zysku poszczególnych wspólników; środki te nie będą zwiększać udziału kapitałowego wspólników oraz nie będą podlegać zwrotowi (dalej: dopłaty bezzwrotne).
 Podstawą do wniesienia dopłat zwrotnych lub bezzwrotnych będzie uchwała wspólników.
 Czy wniesienie dopłat bezzwrotnych lub zwrotnych do spółki osobowej przez pozostałych wspólników będzie stanowić dla Wnioskodawcy przychód?
 Zdaniem Wnioskodawcy, zarówno wniesienie dopłat zwrotnych jak i bezzwrotnych nie będzie stanowić przychodu z tytułu nieodpłatnych świadczeń dla Wnioskodawcy.
 Dopłaty, to forma dokapitalizowania spółki. Kwestie związane z dokonywaniem dopłat do spółki z o.o. zostały uregulowane w przepisach art. 177-179 kodeksu spółek handlowych (dalej: k.s.h.). Przepisy k.s.h. nie przewidują analogicznych regulacji w przypadku spółek osobowych. Mianem dopłat do takiej spółki określa się czasem świadczenia o charakterze pożyczkowym (świadczenia zwrotne), ewentualnie tzw. świadczenia definitywne (interpretacja indywidualna Dyrektora Izby Skarbowej w Katowicach z 1 października 2014 r., Znak: IBPBI/2/423-780/14/IŻ).
 W przypadku dopłat zwrotnych, biorąc pod uwagę transparentność podatkową spółki osobowej, wspólnicy dokonując nieoprocentowanej dopłaty udostępniają środki finansowe samym sobie. W związku z brakiem trwałego przysporzenia po stronie wspólników, nie powstanie przychód. Przychód nie powstanie również z tytułu nieodpłatnego korzystania z kapitału, ponieważ korzystanie przez spółkę ze środków wpłaconych przez poszczególnych wspólników jest równoważone ciężarem finansowym ponoszonym przez Wnioskodawcę (który również udziela dopłaty). Nie można zatem mówić o braku ekwiwalentności świadczeń.
 Stanowisko to potwierdza m.in. interpretacja indywidualna Dyrektor Izby Skarbowej w Katowicach z dnia 30 czerwca 2015 r., Znak: IBPBI/1/4511-378/15/JS, interpretacja indywidualna Dyrektora Izby Skarbowej w Katowicach z dnia 1 października 2014 r., Znak: IBPBI/2/423-780/14/IŻ oraz interpretacja indywidualna Dyrektora Izby Skarbowej w Warszawie z 18 listopada 2011 r., Znak: IPPB3/423-642/11-4/AG.
 W przypadku dopłat bezzwrotnych wnoszonych na kapitał rezerwowy, nie zwiększających udziału kapitałowego wspólników, również nie można mówić o powstaniu przychodu po stronie Wnioskodawcy. Wnioskodawca ponosi ciężar ekonomiczny w postaci przeniesienia na spółkę osobową własności środków pieniężnych, co powoduje zwiększenie majątku spółki o taką samą wartość; ponieważ dopłaty wnoszone są przez wspólników proporcjonalnie do udziału w zysku, wniesienie takich wkładów nie spowoduje zwiększenia majątku po stronie pozostałych wspólników.
 Ponadto przyjmuje się, że wniesienie wkładu pieniężnego do spółki osobowej nie stanowi dla wspólników przychodu, z uwagi na brak przepisu wskazującego na powstanie przychodu w związku z wniesieniem do spółki osobowej wkładu pieniężnego. Potwierdza to m.in. wyrok Naczelnego Sądu Administracyjnego z 8 lipca 2014 r., sygn. akt II FSK 1744/12: „Samo bowiem wniesienie wkładu nie jest źródłem przychodu spółki, a poniesione z tego tytułu wydatki nie są związane z pozostałymi przychodami uzyskiwanymi przez osobę prawną z działalności bezpośrednio przez nią prowadzonej”. Skoro wniesienie wkładu pieniężnego zwiększającego udział kapitałowy w spółce nie stanowi przychodu, to również wniesienie takiego wkładu na kapitał rezerwowy nie stanowi przychodu.
 Zasady tworzenia, organizacji, funkcjonowania i likwidacji spółek regulują przepisy ustawy z dnia 15 września 2000 r. Kodeks spółek handlowych (t.j. Dz.U. z 2019 r., poz. 505 ze zm., dalej „ksh”). Zgodnie z art. 4 § 1 pkt 1 ksh, spółka komandytowa jest spółką osobową. W myśl art. 8 § 1 i 2 ksh, spółka osobowa może we własnym imieniu nabywać prawa, w tym własność nieruchomości i inne prawa rzeczowe, zaciągać zobowiązania, pozywać i być pozywana. Spółka osobowa prowadzi przedsiębiorstwo pod własną firmą. Z przepisu tego wynika m.in., że majątek takiej spółki stanowi jej wyłączną własność. Jednocześnie jednak spółki osobowe prawa handlowego nie są podatnikami podatku dochodowego; takimi podatnikami w zakresie dochodów uzyskiwanych z działalności prowadzonej przez spółkę osobową są wspólnicy takiej spółki. W zależności od tego, czy wspólnicy są osobami fizycznymi, czy prawnymi podlegają opodatkowaniu albo podatkiem dochodowym od osób fizycznych albo podatkiem dochodowym od osób prawnych.
 Jeżeli wspólnikiem spółki komandytowej jest spółka kapitałowa, to do jej opodatkowania mają zastosowanie przepisy art. 5 ustawy z dnia 15 lutego 1992 r. o podatku dochodowym od osób prawnych (t.j. Dz.U. z 2019 r., poz. 865 ze zm., dalej „updop”). Zgodnie z tym przepisem przychody z udziału w spółce niebędącej osobą prawną, ze wspólnej własności, wspólnego przedsięwzięcia, wspólnego posiadania lub wspólnego użytkowania rzeczy lub praw majątkowych łączy się z przychodami każdego wspólnika proporcjonalnie do posiadanego prawa do udziału w zysku (udziału). W przypadku braku przeciwnego dowodu przyjmuje się, że prawa do udziału w zysku (udziału) są równe.
 Ustawa o podatku dochodowym od osób prawnych nie precyzuje, co należy rozumieć pod pojęciem „nieodpłatnego świadczenia”. „Świadczenie” jest pojęciem prawa cywilnego, przez które należy rozumieć zachowanie się dłużnika zgodnie z treścią zobowiązania i polegające na zadośćuczynieniu godnemu ochrony interesowi wierzyciela. Może ono polegać na zachowaniu się czynnym, tj. działaniu lub na zachowaniu się biernym, tj. zaniechaniu, czyli powstrzymaniu się od podjęcia jakiegoś działania (zob. W. Czachórski – „Zobowiązania”, PWN Warszawa 1994, s. 34 i n.). Zgodne z art. 353 ustawy z dnia 23 kwietnia 1964 r. Kodeks cywilny (t.j. Dz.U. z 2019 r., poz. 1145 ze zm.) zobowiązanie polega na tym, że wierzyciel może żądać od dłużnika świadczenia, a dłużnik powinien świadczenie spełnić (§ 1); świadczenie może polegać na działaniu albo na zaniechaniu (§ 2). W doktrynie prawa podatkowego i w orzecznictwie przyjmuje się, że pojęcie „nieodpłatne świadczenie”, użyte w art. 12 ust. 1 pkt 2 updop, ma szerszy zakres niż w prawie cywilnym i obejmuje nie tylko świadczenie w ww. znaczeniu cywilistycznym, ale w jego zakres wchodzą także wszystkie zjawiska gospodarcze i zdarzenia prawne, których następstwem jest uzyskanie korzyści kosztem innego podmiotu, lub te wszystkie zdarzenia prawne i zdarzenia gospodarcze w działalności osób prawnych, których skutkiem jest nieodpłatne, to jest niezwiązane z kosztami lub inną formą ekwiwalentu, przysporzenie majątku tej osobie, mające konkretny wymiar majątkowy (por. wyrok NSA z 10 maja 2006 r. sygn. akt II FSK 313/06).
 Przepisy ksh zawierają regulację prawną instytucji dopłat jedynie w odniesieniu do spółek kapitałowych (art. 177 ksh). Analogiczna regulacja do tej z art. 177 ksh nie została przewidziana w przepisach regulujących funkcjonowanie spółki komandytowej. Należy zatem uznać, że z cywilnoprawnego i podatkowego punktu widzenia wnoszone przez wspólników spółki komandytowej „dopłaty” mogą być uznane jako świadczenia o charakterze pożyczkowym. W przypadku dopłat zwrotnych mogą być one traktowane jako uregulowana w art. 720 - 724 Kodeksu cywilnego pożyczka. Zgodnie z powołanymi przepisami, przez umowę pożyczki dający pożyczkę zobowiązuje się przenieść na własność biorącego określoną ilość pieniędzy albo rzeczy oznaczonych tylko co do gatunku, a biorący zobowiązuje się zwrócić tę samą ilość pieniędzy albo tę samą ilość rzeczy tego samego gatunku i tej samej jakości (art. 720 § 1 Kodeksu cywilnego).
 Warto zaznaczyć, że przepisy Kodeksu cywilnego nie określają obowiązku ustalenia wynagrodzenia za otrzymanie pożyczki. Pożyczka może być więc nieoprocentowana. W takiej jednak sytuacji dochodzi do osiągnięcia korzyści majątkowej przez Spółkę Osobową. Nie musi bowiem ona ponosić kosztów związanych z korzystaniem z cudzego kapitału. Czasowe korzystanie z obcego kapitału nieodpłatnie jest korzyścią pożyczkobiorcy, ponieważ znajduje się on w pozycji uprzywilejowanej w stosunku do podmiotu, który korzysta z kapitału, płacąc oprocentowanie.
 Z przedstawionego we wniosku zdarzenia przyszłego wynika, że Wnioskodawca jest spółką z ograniczoną odpowiedzialnością - polskim rezydentem podatkowym, podatnikiem podatku dochodowego od osób prawnych oraz zarejestrowanym czynnym podatnikiem VAT.
 Odnosząc się do treści wniosku oraz powołanych przepisów prawa należy przede wszystkim zauważyć, że w przypadku dopłat do Spółki komandytowej dokonanych przez jej wspólników, które będą miały charakter zwrotny należy je traktować jak pożyczkę. Pożyczka ta zostanie dokonana pomiędzy odrębnymi podmiotami, tj. wspólnikami Spółki komandytowej (w tym przez Wnioskodawcę) oraz Spółką komandytową, która uzyska możliwość nieodpłatnego korzystania z cudzego kapitału.
 Należy przy tym zwrócić uwagę na podmiotową i organizacyjną odrębność spółki osobowej od wspólników tej spółki. Stosownie do art. 8 § 1 ksh, spółka osobowa może we własnym imieniu nabywać prawa, w tym własność nieruchomości i inne prawa rzeczowe, zaciągać zobowiązania, pozywać i być pozwana. Z powyższej regulacji prawnej w sposób niebudzący żadnych wątpliwości wynika, że spółka osobowa nie mając osobowości prawnej posiada jednak podmiotowość prawną, wyrażającą się w możliwości nabywania praw i zaciągania zobowiązań we własnym imieniu. Spółka osobowa zawiera umowę pożyczki we własnym imieniu, odpowiadając za zaciągnięte wskutek tego zobowiązania. Nie ma znaczenia, że zawiera umowę z osobą prawną, która także jest jej wspólnikiem, skoro konieczną cechą umowy jest to, że zawierają ją dwie strony składające stosowne oświadczenia woli i które muszą zgodnie zaaprobować wszystkie jej warunki. Zaciągnięcie przez spółkę osobową nieoprocentowanej pożyczki umożliwia nieodpłatne korzystanie z cudzego kapitału, i stanowi nieodpłatne świadczenie będące przychodem spółki, a w konsekwencji także przychodem (w odpowiednej proporcji) wspólników tej spółki, także wspólnika udzielającego pożyczki.
 W tym miejscu należy wskazać, że spółka osobowa jest samodzielnym i samoistnym podmiotem prawa gospodarczego, a wspólnicy tejże spółki jedynie uczestniczą w osiągniętym przez nią zysku w sposób proporcjonalny do swojego udziału w spółce.
 Dodatkowo należy zauważyć, że udzielenie przez wspólnika pożyczki spółce osobowej nie stanowi w żaden sposób realizacji zobowiązań wspólnika wobec spółki, w której posiada on udziały i nie wynika z jakichkolwiek obowiązków udziałowych nałożonych na wspólnika prawem spółek handlowych. Dlatego też nieodpłatnie udzielona spółce osobowej pożyczka nie może być rozpatrywana również w tym aspekcie.
 Mając powyższe na względzie stwierdzić należy, że w przypadku wniesienia do Spółki komandytowej dopłat przez wspólników tej Spółki, które będą miały charakter zwrotny, należy je traktować jak udzielenie nieoprocentowanej pożyczki na rzecz Spółki komandytowej przez wspólników. Korzyść uzyskana z tego nieodpłatnego świadczenia stanowić będzie dla Spółki komandytowej przychód, w związku z tym Wnioskodawca będzie zobowiązany do rozpoznania przychodu z tytułu nieodpłatnych świadczeń w części w jakiej będzie posiadać prawo do udziału w zysku tej spółki.
 Stanowisko przedstawione w niniejszej interpretacji znajduje również potwierdzenie w orzecznictwie sądów administracyjnych. W orzeczeniu NSA z 1 marca 2013 r. sygn. akt II FSK 2980/12 sąd stwierdził, że: „Wartość nieodpłatnego świadczenia, wynikającego z udzielenia spółce komandytowej nieoprocentowanej pożyczki przez jej wspólnika, na mocy art. 8 ust. 1 u.p.d.o.f. stanowi także przychód tego wspólnika z udziału w spółce, proporcjonalnie do jego prawa do udziału w zysku spółki”. Dalej w tym orzeczeniu czytamy: „Na odrębność już nawet nie spółki osobowej, ale spółki cywilnej, od tworzących ją wspólników, wskazał Naczelny Sąd Administracyjny w wyroku z dnia 18.04.2007 r. (II FSK 539/06) wydanym na tle nieodpłatnego świadczenia pomiędzy spółkami cywilnymi tych samych wspólników, wywodząc, że spółka cywilna jest zindywidualizowaną jednostką organizacyjną, w ramach której może funkcjonować przedsiębiorstwo, a jej majątek jest wprawdzie majątkiem wspólnym wspólników, ale zarazem jest to majątek wyodrębniony od ich majątków osobistych – i konkludując, że zdarzenia gospodarcze, których skutkiem było nieodpłatne przysporzenie dla jednej z tych spółek kosztem drugiej, powinno być kwalifikowane jako stanowiące przychód nieodpłatne świadczenie. Tożsamość zawiązujących obie spółki wspólników nie ma tu znaczenia. Stanowisko takie jest tym bardziej uzasadnione w odniesieniu do spółki osobowej, a zwłaszcza spółki komandytowej, która na mocy art. 102 K.s.h. ma na celu prowadzenie przedsiębiorstwa pod własną firmą”.
 Cytowane powyżej orzeczenie zostało co prawda wydane na gruncie przepisów ustawy z dnia 26 lipca 1991 r. o podatku dochodowym od osób fizycznych (t.j. Dz.U. z 2019 r., poz. 1387, z późn. zm.), jednak dotyczy istoty problemu, który został jednolicie uregulowany na gruncie obydwu tych ustaw podatkowych.
 Wobec powyższego należy stwierdzić, że w związku z udzieleniem przez pozostałych wspólników dopłat zwrotnych powstanie dla Wnioskodawcy, jako wspólnika tej spółki, na gruncie przepisów ustawy o podatku dochodowym od osób prawnych przychód z nieodpłatnych świadczeń.
 Odnosząc się natomiast do sytuacji wniesienia do Spółki komandytowej przez jej wspólników dopłat bezzwrotnych, które zostaną przekazane na kapitał rezerwowy Spółki komandytowej wskazać należy, że z opisu zdarzenia przyszłego przedstawionego we wniosku nie wynika, aby dopłaty te stanowiły wkład pieniężny wnoszony do Spółki komandytowej, chociażby z tego względu, że dopłaty te nie będą zwiększać udziału kapitałowego wspólników. Zatem dopłaty te należy traktować jak otrzymane pieniądze przez Spółkę komandytową, które na gruncie podatku dochodowego od osób prawnych generują przychód zgodnie z art. 12 ust. 1 pkt 1 updop, w którym ustawodawca przesądza, iż każde przysporzenie byleby miało charakter definitywny stanowi przychód podatkowy.
 W związku z powyższym mając na względzie treść art. 5 ust. 1 updop przychód z tyt. dopłat bezzwrotnych wniesionych do Spółki komandytowej przez pozostałych wspólników będzie dla Wnioskodawcy stanowił przychód podatkowy proporcjonalnie do posiadanego prawa do udziału w zysku Spółki komandytowej.


text:
 Avis juridique important
 |
 21999D1001(02)
 EU-Slovenia-assosiaationeuvoston päätös N:o 3/1999, tehty 15 päivänä heinäkuuta 1999, ehdoista, jotka koskevat Slovenian osallistumista tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn alalla toteutettaviin yhteisön ohjelmiin (1998-2002) sekä tutkimus- ja koulutustoiminnan ohjelmiin (1998-2002) - Yhteinen julistus
 Virallinen lehti nro L 256 , 01/10/1999 s. 0073 - 0080
 EU-SLOVENIA-ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 3/1999,tehty 15 päivänä heinäkuuta 1999,ehdoista, jotka koskevat Slovenian osallistumista tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn alalla toteutettaviin yhteisön ohjelmiin (1998-2002) sekä tutkimus- ja koulutustoiminnan ohjelmiin (1998-2002)(1999/649/EY)ASSOSIAATIONEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Slovenian tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen, jäljempänä "Eurooppa-sopimus",sekä katsoo, että1) Eurooppa-sopimuksen 106 artiklan ja liitteen XI mukaan Slovenia saa osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin tai muihin yhteisön toimiin erityisesti tutkimuksen alalla,2) Eurooppa-neuvosto edellytti päätelmissään 12 ja 13 päivänä joulukuuta 1997 Luxemburgissa pitämässään kokouksessa tiettyjen yhteisön ohjelmien (esimerkiksi tutkimusohjelmien) avaamista jäsenyyttä hakeneille maille, jotta nämä voivat tutustua unionin politiikkoihin ja työtapoihin; kunkin jäsenyyttä hakeneen maan olisi osallistuttava rahoitukseen tasaisesti kasvavalla osuudella (hakijavaltioiden kansallisia rahoitusosuuksia voidaan tarvittaessa rahoittaa osittain Phare-ohjelmasta),3) edellä mainitun kokouksen päätelmissä edellytettiin myös, että jäsenyyttä hakeneet maat voivat osallistua niitä koskevissa asioissa tarkkailijoina työskentelyyn komiteoissa, jotka avustavat komissiota sellaisten ohjelmien toteuttamisessa, joiden rahoitukseen kyseiset maat osallistuvat,4) Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto hyväksyivät päätöksellä N:o 182/1999/EY tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevan Euroopan yhteisön puiteohjelman (1998-2002)(1), jäjempänä "viides puiteohjelma",5) Euroopan unionin neuvosto hyväksyi päätöksellä 1999/64/Euratom tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevan Euroopan atomienergiayhteisön puiteohjelman (1998-2002)(2), jäljempänä "viides Euratom-puiteohjelma", ja6) Eurooppa-sopimuksen 106 artiklan mukaan ehdoista, jotka koskevat Slovenian osallistumista liitteessä XI tarkoitettuun toimintaan, päättää assosiaationeuvosto,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaSlovenia saa osallistua erityisohjelmiin, jotka kuuluvat viidenteen puiteohjelmaan, ja erityisohjelmiin, jotka kuuluvat Euroopan atomienergiayhteisön viidenteen puiteohjelmaan, niiden ehtojen, periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti, jotka on määritetty tähän päätökseen erottamattomina osina kuuluvissa liitteissä I, II ja III.2 artiklaTätä päätöstä sovelletaan viidennen puiteohjelman ja viidennen Euratom-puiteohjelman keston ajan.3 artiklaTätä päätöstä noudatetaan sen hyväksymistä seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä.Tehty Brysselissä 15 päivänä heinäkuuta 1999.Assosiaationeuvoston puolestaT. HALONENPuheenjohtaja(1) EYVL L 26, 1.2.1999, s. 1.(2) EYVL L 26, 1.2.1999, s. 34.LIITE IEHDOT, JOTKA KOSKEVAT SLOVENIAN OSALLISTUMISTA VIIDENNEN PUITEOHJELMAN JA VIIDENNEN EURATOM-PUITEOHJELMAN ERITYISOHJELMIIN1. Sloveniaan sijoittautuneet tutkimusyksiköt saavat osallistua kaikkiin viidennen puiteohjelman ja viidennen Euratom-puiteohjelman erityisohjelmiin. Slovenialaiset tutkijat tai tutkimuslaitokset saavat osallistua yhteisen tutkimuskeskuksen toimintaan siltä osin kuin edellinen virke ei koske kyseistä toimintaa.Tässä päätöksessä tarkoitetut "tutkimusyksiköt" käsittävät korkeakoulut, tutkimuslaitokset, teollisuusyritykset - mukaan luettuina pienet ja keskisuuret yritykset - sekä luonnolliset henkilöt.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetaan seuraavaa:- Sloveniaan sijoittautuneiden tutkimusyksiköiden osallistuminen kaikkien viidennen puiteohjelman yhteydessä hyväksyttyjen erityisohjelmien toteuttamiseen niiden ehtojen mukaisesti, joista on määrätty Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (1998-2002) täytäntöönpanoa varten laadituissa yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista sekä tutkimustulosten levittämistä koskevissa säännöissä,- Sloveniaan sijoittautuneiden tutkimusyksiköiden osallistuminen kaikkien viidennen Euratom-puiteohjelman yhteydessä hyväksyttyjen erityisohjelmien toteuttamiseen niiden ehtojen mukaisesti, joista on määrätty Euroopan atomienergiayhteisön viidennen Euratom-puiteohjelman (1998-2002) täytäntöönpanoa varten laadituissa yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevissa säännöissä,- Slovenian osallistuminen viidennen puiteohjelman ja viidennen Euratom-puiteohjelman toteuttamiseksi hyväksyttyjen ohjelmien rahoitukseen Slovenian bruttokansantuotteen ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden sekä Slovenian yhteenlaskettujen bruttokansantuotteiden välisen suhteen perusteella.3. Sloveniaan sijoittautuneilla tutkimusyksiköillä, jotka osallistuvat yhteisön tutkimusohjelmiin, on tällaisen osallistumisen yhteydessä tuotettavan tiedon ja teollis- ja tekijänoikeuksien omistuksen, käytön ja levittämisen osalta samat oikeudet ja velvoitteet kuin yhteisöön sijoittautuneilla tutkimusyksiköillä, jollei liitteen II määräyksistä muuta johdu.4. Assosiaationeuvoston Eurooppa-sopimuksen mukaisesti perustama asianomainen alakomitea tarkastelee ja arvioi säännöllisesti ja vähintään kerran vuodessa tämän päätöksen täytäntöönpanoa.5. Rahoitusosuus, jonka Slovenia maksaa osallistumisesta erityisohjelmien toteuttamiseen, vahvistetaan suhteessa siihen määrään ja sen määrän lisäksi, joka on kunakin vuonna varattu Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon maksusitoumusmäärärahoiksi näiden ohjelmien toteuttamiseen, hallinnointiin ja toimintaan liittyvien komission rahoitusvelvoitteiden täyttämistä varten.Slovenian rahoitusosuuden määräävä suhdeluku saadaan määrittämällä Slovenian markkinahintaisen bruttokansantuotteen ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Slovenian yhteenlaskettujen markkinahintaisten bruttokansantuotteiden välinen suhde. Tämä suhde lasketaan Euroopan yhteisöjen alustavan talousarvioesityksen julkaisuajankohtana saatavissa olevien Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (Eurostat) tuoreimpien samaa vuotta koskevien tilastotietojen perusteella.Jotta voitaisiin helpottaa Slovenian osallistumista erityisohjelmiin, sen rahoitusosuus määritetään käytännössä seuraavasti:>TAULUKON PAIKKA>Euroopan yhteisön rahoitusosuutta koskevat säännöt määritetään päätöksen N:o 182/1999/EY liitteessä IV sekä Euratomin rahoitusosuutta koskevat säännöt päätöksen 1999/64/Euratom liitteessä III.Slovenian rahoitusosuutta koskevat säännöt määritetään liitteessä III.6. Sloveniaan sijoittautuneilla tutkimusyksiköillä, jotka osallistuvat viidenteen puiteohjelmaan ja viidenteen Euratom-puiteohjelmaan, on samat sopimukselliset oikeudet ja velvoitteet kuin yhteisöön sijoittautuneilla tutkimusyksiköillä, ottaen huomioon yhteisön ja Slovenian molemminpuoliset edut, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista.Ehdotusten jättämisessä ja arvioinnissa sekä yhteisön ohjelmiin kuuluvien sopimusten myöntämisessä ja tekemisessä sovellettavat ehdot ovat Slovenian tutkimusyksikköjen osalta samat kuin sopimuksissa, jotka tehdään samojen ohjelmien yhteydessä yhteisöön sijoittautuneiden tutkimusyksiköiden kanssa, ottaen huomioon yhteisön ja Slovenian molemminpuoliset edut.Slovenian asiantuntijat otetaan huomioon yhteisön asiantuntijoiden ohella valittaessa tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien yhteisön ohjelmien yhteydessä arvioijia ja asiantuntijoita sekä jäseniä neuvoa-antaviin ryhmiin ja muihin konsultoiviin elimiin, jotka avustavat komissiota viidennen puiteohjelman ja viidennen Euratom-puiteohjelman toteuttamisessa.Slovenian tutkimusyksiköt voivat olla hankkeen koordinoijina samoin ehdoin kuin yhteisöön sijoittautuneet yksiköt. Slovenian tutkimusyksiköiden kanssa tehdyissä tai niiden tekemissä sopimusjärjestelyissä on yhteisön varainhoitoasetusten mukaisesti määrättävä valvonnasta ja tarkastuksista, jotka suoritetaan komission ja tilintarkastustuomioistuimen toimesta tai niiden valtuutuksella. Tilintarkastuksia voidaan suorittaa mainittujen yksiköiden sellaisten tulojen ja menojen selvittämiseksi, jotka liittyvät niiden sopimusvelvoitteisiin yhteisöön nähden. Slovenian asianomaisten viranomaisten on yhteistyön ja molemminpuolisen edun nimissä annettava kohtuulliseksi ja mahdolliseksi katsottavissa määrin apua tällaisen valvonnan ja tällaisten tarkastusten suorittamisessa siten kuin kussakin tilanteessa on tarpeen tai hyödyllistä.7. Yhteisö ja Slovenia pyrkivät parhaansa mukaan helpottamaan voimassa olevien säännösten mukaisesti niiden tutkijoiden vapaata liikkumista ja asumista, jotka osallistuvat tämän päätöksen mukaiseen toimintaan Sloveniassa ja yhteisössä, sekä tällaisessa toiminnassa käytettäviksi tarkoitettujen tavaroiden liikkumista rajojen yli.Tämän päätöksen mukaisessa toiminnassa käytettäviksi tarkoitettuihin tavaroihin ja palveluihin ei sovelleta Slovenian välillisiä veroja, tullimaksuja eikä tuontia ja vientiä koskevia kieltoja tai rajoituksia.8. Slovenian edustajat osallistuvat heitä koskevia asioita käsiteltäessä tarkkailijoina viidennen puiteohjelman ohjelmakomiteoiden ja viidennen Euratom-puiteohjelman neuvoa-antavan komitean työskentelyyn. Äänestettäessä komiteat kokoontuvat myös ilman Slovenian edustajia. Äänestyksessä tehdyistä päätöksistä ilmoitetaan Slovenialle. Tässä kohdassa tarkoitetussa osallistumisessa sovelletaan, tiedon ja asiakirjojen saantiin liittyvät menettelyt mukaan luettuina, samoja muotoja kuin jäsenvaltioiden edustajien osalta.9. Yhteisö ja Slovenia voivat lopettaa tämän päätöksen mukaisen toiminnan milloin tahansa ilmoittamalla asiasta kirjallisesti kaksitoista kuukautta aikaisemmin. Hankkeita ja toimia, jotka ovat käynnissä lopettamishetkellä, jatketaan, kunnes ne saadaan päätökseen tässä päätöksessä määrättyjen edellytysten mukaisesti.Jos yhteisö päättää tarkistaa yhtä tai useampaa yhteisön ohjelmista, tämän päätöksen mukainen toiminta voidaan lopettaa molemminpuolisesti hyväksytyin edellytyksin. Slovenialle on ilmoitettava tarkistettujen ohjelmien täsmällisestä sisällöstä viikon kuluessa siitä, kun yhteisö on ne hyväksynyt. Yhteisön ja Slovenian on ilmoitettava toisilleen toiminnan lopettamista koskevasta aikomuksestaan kuukauden kuluessa siitä, kun tarkistuksia koskeva yhteisön päätös on tehty.Yhteisön hyväksyessä uuden monivuotisen tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä ja/tai tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevan puiteohjelman assosiaationeuvosto voi päättää Slovenian osallistumisen ehdoista.LIITE IITEOLLIS- JA TEKIJÄNOIKEUKSIEN JAKOA KOSKEVAT PERIAATTEETOikeudet tämän päätöksen mukaisesti tuotettuihin tai käyttöön annettuihin teollis- ja tekijänoikeuksiin jaetaan tässä liitteessä määrätyllä tavalla.I SoveltaminenTämän liitteen määräyksiä sovelletaan tämän päätöksen mukaisesti tehtävään tutkimukseen, jäljempänä "yhteinen tutkimus", jolleivät yhteisö ja Slovenia, jäljempänä "osapuolet", nimenomaisesti muuta sovi.II Oikeuksien omistus, jako ja käyttö1. Tässä päätöksessä tarkoitetaan "teollis- ja tekijänoikeuksilla" Maailman henkisen omaisuuden järjestön perustamisesta Tukholmassa 14 päivänä heinäkuuta 1967 tehdyn yleissopimuksen 2 artiklassa tarkoitettuja teollis- ja tekijänoikeuksia.2. Tämä liite koskee oikeuksien, osuuksien ja tekijänpalkkioiden jakamista osapuolten ja niiden osanottajien kesken. Kumpikin osapuoli ja sen osanottajat huolehtivat siitä, että toinen osapuoli ja sen osanottajat voivat saada niille tämän liitteen mukaisesti jaettavat oikeudet teollis- ja tekijänoikeuksiin. Tämä liite ei muulla tavoin muuta eikä rajoita oikeuksien jakamista osapuolen ja sen kansalaisten tai osanottajien kesken kuhunkin osapuoleen sovellettavien lakien ja käytäntöjen mukaisesti.3. Sopimusjärjestelyissä noudatetaan seuraavia periaatteita, joista on määrättävä kyseisten järjestelyjen yhteydessä:a) teollis- ja tekijänoikeuksien riittävä suoja. Osapuolten, niiden elinten ja/tai osanottajien on ilmoitettava toisilleen kohtuullisen ajan kuluessa tämän päätöksen tai sen täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti syntyneistä teollis- ja tekijänoikeuksista ja pyrittävä hyvissä ajoin suojaamaan nämä oikeudet;b) osapuolten tai niiden osanottajien panosten huomioon ottaminen määritettäessä osapuolten ja osanottajien oikeuksia ja osuuksia;c) tulosten tehokas hyödyntäminen;d) toisen osapuolen osanottajien syrjimätön kohtelu verrattuna omien osanottajien kohteluun;e) liiketoiminnan kannalta luottamuksellisen tiedon suojaaminen.4. Osanottajat laativat yhdessä teknologian hallintasuunnitelman, joka koskee yhteisessä tutkimuksessa tuotettavan tiedon ja teollis- ja tekijänoikeuksien omistusta ja käyttöä, mukaan luettuna julkaiseminen. Teknologian hallintasuunnitelman pääpiirteet on esitetty tämän liitteen lisäyksessä. Tutkimuksen rahoitukseen osallistuvan osapuolen rahoituksesta vastaavan elimen tai yksikön on hyväksyttävä suunnitelma ennen siihen liittyvän erityisen tutkimus- ja kehittämisyhteistyösopimuksen tekemistä.Teknologian hallintasuunnitelmia laadittaessa otetaan huomioon yhteisen tutkimuksen tavoitteet, osapuolten tai osanottajien suhteelliset rahoitus- tai muut panokset, alueittaisen tai käyttöaloittaisen lupien myöntämisen hyödyt ja haitat, sovellettavissa laeissa - mukaan luettuina teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat osapuolten lait - säädetyt vaatimukset sekä muut osanottajien aiheellisina pitämät tekijät. Lisäksi yhteisissä teknologian hallintasuunnitelmissa määritetään vierailevien tutkijoiden tekemiin tutkimuksiin liittyvät oikeudet ja velvollisuudet teollis- ja tekijänoikeuksien osalta.5. Yhteisessä tutkimuksessa tuotettu tieto tai teollis- ja tekijänoikeudet, joista ei erikseen määrätä teknologian hallintasuunnitelmassa, jaetaan osapuolten suostumuksella teknologian hallintasuunnitelmassa määritettyjen periaatteiden mukaisesti. Jos asiasta ei päästä yhteisymmärrykseen, kyseisen tiedon tai teollis- ja tekijänoikeudet omistavat yhdessä kaikki osanottajat, jotka ovat osallistuneet yhteiseen tutkimukseen, jossa tieto tai teollis- ja tekijänoikeudet on tuotettu. Jokaisella osanottajalla, johon tätä määräystä sovelletaan, on oikeus käyttää tällaista tietoa tai teollis- ja tekijänoikeuksia omiin kaupallisiin tarkoituksiinsa ilman maantieteellisiä rajoituksia.6. Kumpikin osapuoli huolehtii siitä, että toiselle osapuolelle ja sen osanottajille voidaan jakaa teollis- ja tekijänoikeudet näiden periaatteiden mukaisesti.7. Samalla kun osapuolet pitävät yllä kilpailuedellytyksiä tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla, ne pyrkivät siihen, että tämän päätöksen mukaisesti saatuja oikeuksia ja sen mukaisia järjestelyjä käytetään tavalla, joka edistää erityisesti: i) päätöksen mukaisesti tuotetun, julkistetun tai muuten käytettäväksi saatetun tiedon levittämistä ja käyttöä ja ii) kansainvälisten standardien käyttöönottoa ja soveltamista.8. Yhteistyön lopettaminen ei vaikuta tämän liitteen mukaisiin oikeuksiin ja velvollisuuksiin.III Kansainväliset yleissopimuksetOsapuolten tai niiden osanottajien teollis- ja tekijänoikeuksille annetaan asianmukaisten osapuoliin sovellettavien kansainvälisten yleissopimusten, mukaan lukien teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn Maailman kauppajärjestön sopimuksen (TRIPS-sopimus) sekä Bernin yleissopimuksen (vuoden 1971 Pariisin asiakirjan) ja Pariisin yleissopimuksen (vuoden 1967 Tukholman asiakirja) mukainen kohtelu.IV Tieteelliset kirjalliset teoksetJollei yhteisessä teknologian hallintasuunnitelmassa muuta sovita, osapuolet tai yhteisen tutkimuksen osanottajat julkaisevat tutkimuksen tulokset yhteisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta V jakson määräysten soveltamista. Jollei edellä olevasta yleisestä säännöstä muuta johdu, sovelletaan lisäksi seuraavia menettelyjä:1. Jos osapuoli tai sen julkiset elimet julkaisevat tieteellisiä tai teknisiä lehtiä, artikkeleita, raportteja tai kirjoja taikka tämän päätöksen mukaiseen yhteiseen tutkimukseen perustuvia videoita tai tietokoneohjelmia, toisella osapuolella on maailmanlaajuinen mutta ei yksinomainen, peruuttamaton ja tekijänpalkkioista vapautettu lupa kääntää, jäljentää, mukauttaa, lähettää sähköisissä tiedotusvälineissä sekä levittää julkisesti kyseisiä teoksia.2. Osapuolet huolehtivat siitä, että tämän päätöksen mukaiseen yhteiseen tutkimukseen perustuvia ja riippumattomien kustantajien julkaisemia tieteellisiä kirjallisia teoksia levitetään mahdollisimman laajasti.3. Kaikissa tekijänoikeuden piiriin kuuluvien teosten kappaleissa, joita levitetään ja valmistetaan julkisesti tämän määräyksen mukaisesti, on oltava tekijän nimi tai tekijöiden nimet, jolleivät tekijä tai tekijät nimenomaisesti sitä kiellä. Lisäksi niissä on oltava osapuolten yhdessä antamaa tukea koskeva selvä maininta.V Julkistamaton tietoA. Asiakirjoihin perustuva julkistamaton tieto1. Osapuolet, niiden elimet tai niiden osanottajat yksilöivät mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, mieluiten teknologian hallintasuunnitelmassa, tiedon, jota ne eivät halua julkistettavaksi, ottaen huomioon muun muassa seuraavat perusteet:a) tiedon luottamuksellisuus siinä mielessä, että se ei ole kokonaisuudessaan tai samanlaisina osina taikka osien yhdistelmänä yleisesti alan asiantuntijoiden tiedossa tai laillisin keinoin heidän käytettävissään,b) tiedon luottamuksellisuudesta johtuva todellinen tai mahdollinen kaupallinen arvo,c) tiedon aiempi suojaaminen siinä mielessä, että tiedon laillinen haltija on toteuttanut sen osalta olosuhteisiin nähden aiheellisia toimenpiteitä tiedon luottamuksellisuuden säilyttämiseksi.Osapuolet, niiden elimet ja niiden osanottajat voivat tietyissä tapauksissa sopia, että jollei toisin ilmoiteta, yhteisessä tutkimuksessa annettua, vaihdettua tai tuotettua tietoa tai sen osaa ei saa julkistaa.2. Osapuolten ja niiden osanottajien on ilmaistava selkeästi, esimerkiksi asianmukaisella merkinnällä tai rajoituksista kertovan tekstin avulla, että tietoa ei saa julkistaa. Tämä koskee myös kyseisen tiedon kaikkia täydellisiä tai osittaisia jäljennöksiä.Osapuolten ja osanottajien, jotka saavat julkistamatonta tietoa, on kunnioitettava sen luottamuksellista luonnetta. Luottamuksellisuus päättyy ilman eri toimenpiteitä, kun tiedon omistaja saattaa tiedon julkisuuteen.3. Vastaanottava osapuoli tai sen organisaatio voi levittää tämän päätöksen mukaisesti saamaansa julkistamatonta tietoa osapuoleen tai sen organisaatioon kuuluville tai palkkaamilleen henkilöille, joille on annettu siihen erikseen oikeus käynnissä olevaa yhteistä tutkimusta varten, edellyttäen, että kaikki näin levitetty julkistamaton tieto luovutetaan luottamuksellisena ja että tieto on helposti tunnistettavissa luottamukselliseksi siten kuin edellä määrätään.4. Vastaanottava osapuoli voi levittää julkistamatonta tietoa laajemmin kuin 3 kohdassa sallitaan, jos julkistamatonta tietoa toimittava osapuoli antaa siihen ennakolta kirjallisen suostumuksen. Osapuolet laativat yhteistyössä menettelyjä, joita sovelletaan hankittaessa kirjallinen suostumus tällaista laajempaa levitystä varten, ja kumpikin osapuoli antaa tällaisen suostumuksen omien sisäisten menettelytapojensa, määräystensä ja lainsäädäntönsä sallimissa rajoissa.B. Muu kuin asiakirjoihin perustuva julkistamaton tietoOsapuolten tai niiden osanottajien on kohdeltava asiakirjoihin perustumatonta julkistamatonta tai muuten luottamuksellista tietoa, jonka ne saavat tämän päätöksen mukaisesti järjestetyissä seminaareissa ja muissa kokouksissa, sekä tietoa, jonka ne saavat henkilöstön palvelukseen ottamisen, tilojen ja laitteistojen käytön tai yhteisten hankkeiden myötä, siten, että ne noudattavat päätöksessä määritettyjä, asiakirjoihin perustuvaa tietoa koskevia periaatteita; tällöin kuitenkin edellytetään, että tällaisen julkistamattoman tai muuten luottamuksellisen taikka salassa pidettävän tiedon vastaanottajalle on tietoa välitettäessä ilmoitettu tiedon luottamuksellisesta luonteesta.C. ValvontaKummankin osapuolen on pyrittävä varmistamaan, että sen tämän päätöksen mukaisesti saamaa julkistamatonta tietoa valvotaan päätöksessä määrätyllä tavalla. Jos jompikumpi osapuolista toteaa, että se ei kykene noudattamaan tai että on aiheellista epäillä sen myöhemmin tulevan kykenemättömäksi noudattamaan A ja B kohdassa olevia tietojen levityskieltoa koskevia määräyksiä, sen on ilmoitettava asiasta välittömästi toiselle osapuolelle. Osapuolet neuvottelevat tämän jälkeen sopivasta toimintatavasta.LisäysTeknologian hallintasuunnitelman pääpiirteetTeknologian hallintasuunnitelma on osanottajien tekemä erityinen sopimus yhteisen tutkimuksen toteuttamisesta sekä osanottajien oikeuksista ja velvollisuuksista.Teknologian hallintasuunnitelmassa määritettäviä asioita ovat teollis- ja tekijäinoikeuksien osalta yleensä muun muassa omistus, suojelu, käyttöoikeudet tutkimus- ja kehitystarkoituksiin, hyödyntäminen ja tiedon levittäminen, mukaan lukien yhteistä julkaisutoimintaa koskevat järjestelyt, vierailevien tutkijoiden oikeudet ja velvollisuudet sekä riitojenratkaisumenettelyt. Lisäksi teknologian hallintasuunnitelmassa voidaan määrätä tutkimuksen aikana syntyvästä uudesta tiedosta ja aiemmasta tutkimuksen alaan liittyvästä tiedosta, lupien myöntämisestä sekä suoritteista.LIITE IIILIITTEESSÄ I OLEVASSA 5 KOHDASSA TARKOITETTUA SLOVENIAN RAHOITUSOSUUTTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT1. Euroopan yhteisöjen komissio ilmoittaa Slovenialle ja antaa tiedoksi liitteessä I olevassa 4 kohdassa tarkoitetulle alakomitealle mahdollisimman pian ja viimeistään syyskuun 1 päivänä kunkin varainhoitovuoden osalta seuraavat tiedot asiaa koskevan taustamateriaalin kera:- Euroopan yhteisöjen alustavan talousarvioesityksen menotaulukkoon viidettä puiteohjelmaa ja viidettä Euratom-puiteohjelmaa varten varattujen maksusitoumusmäärärahojen määrät,- alustavan talousarvioesityksen mukaisen arvion saatavasta rahoituksesta, joka vastaa Slovenian osuutta tämän osallistuessa viidenteen puiteohjelmaan ja viidenteen Euratom-puiteohjelmaan.Sisäisten talousarviomenettelyjen helpottamiseksi komission yksiköt toimittavat kuitenkin vastaavat suuntaa-antavat luvut viimeistään kunkin vuoden toukokuun 30 päivänä.Kun yleinen talousarvio on lopullisesti hyväksytty, komissio ilmoittaa Slovenialle ensimmäisessä alakohdassa mainitut menotaulukon luvut, jotka koskevat Slovenian osallistumista.2. Komissio esittää viimeistään kunkin varainhoitovuoden tammikuun 1 päivänä ja kesäkuun 15 päivänä Slovenialle rahoituspyynnön, joka koskee sen tämän päätöksen mukaista rahoitusosuutta. Näissä pyynnöissä edellytetään:- ensimmäisen pyynnön osalta, että Slovenia maksaa kuusi kahdestoistaosaa rahoitusosuudestaan viimeistään 20 päivänä helmikuuta,- toisen pyynnön osalta, että Slovenia maksaa kuusi kahdestoistaosaa rahoitusosuudestaan viimeistään 15 päivänä heinäkuuta.Viimeistään 20 päivänä helmikuuta maksettava kuuden kahdestoistaosan erä lasketaan kuitenkin alustavan talousarvioesityksen tulotaulukossa olevan määrän perusteella: näin maksettu määrä tasataan toisen, viimeistään 15 päivänä heinäkuuta maksettavan kuuden kahdestoistaosan erän yhteydessä.Päätöksen ensimmäisenä voimassaolovuonna komissio esittää ensimmäisen rahoituspyynnön 30 päivän kuluessa päätöksen voimaantulosta. Jos tämä pyyntö esitetään kesäkuun 15 päivän jälkeen, siinä edellytetään, että Slovenia maksaa kaksitoista kahdestoistaosaa rahoitusosuudestaan 30 päivän kuluessa; maksettava määrä lasketaan talousarvion tulotaulukossa olevan määrän perusteella.Slovenian rahoitusosuus ilmaistaan ja maksetaan euroina.Slovenia maksaa tämän päätöksen mukaisen rahoitusosuutensa tässä kohdassa esitetyn aikataulun mukaisesti. Maksun viivästymisestä maksetaan korkoa, joka vastaa International Swap Dealers' Associationin Reuterin ISDA-sivulla euroina noteeraamaa yhden kuukauden pankkien välistä korkoa (IBOR). Tätä tasoa korotetaan 1,5 % kunkin viivästyskuukauden osalta. Korotettua tasoa sovelletaan koko viivästymisajan osalta. Korkoa peritään kuitenkin vasta silloin, kun rahoitusosuus maksetaan yli kolmekymmentä päivää edellä tässä kohdassa mainittujen maksuaikataulun mukaisten maksupäivien jälkeen.Komissio korvaa liitteessä I olevassa 6 kohdassa tarkoitettujen ryhmien ja elimien ja liitteessä I olevassa 8 kohdassa tarkoitettujen komiteoiden työskentelyyn sekä viidennen puiteohjelman ja viidennen Euratom-puiteohjelman toteuttamiseen osallistuvien Slovenian edustajien ja asiantuntijoiden matkakustannukset Euroopan unionin jäsenvaltioiden edustajiin ja asiantuntijoihin nykyisin sovellettavien perusteiden ja menettelyjen mukaisesti.3. Liitteessä I olevan 5 kohdan mukainen Slovenian rahoitusosuus viidenteen puiteohjelmaan ja viidenteen Euratom-puiteohjelmaan pysyy pääsääntöisesti muuttumattomana kyseisen varainhoitovuoden ajan.Päättäessään kunkin varainhoitovuoden (n) tilit komissio suorittaa tulostilin laatimisen yhteydessä tilien tasauksen Slovenian osuuden osalta ja ottaa tässä yhteydessä huomioon muutokset, jotka ovat tapahtuneet varainhoitovuoden aikana joko varojen siirtojen, peruutusten, vapauttamisten, varainhoitovuodelta toiselle siirtämisten tai korjaavien ja täydentävien talousarvioiden muodossa. Tämä tilien tasaus tehdään vuoden n + 1 toisen maksun yhteydessä. Tilien tasaus tehdään joka vuosi vuoden 2006 heinäkuuhun saakka.Slovenian maksut kirjataan yhteisön ohjelmiin budjettisaatavina, jotka jaetaan asianmukaisille budjettikohdille Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion tulotaulukossa.Määrärahojen hoidossa sovelletaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta.4. Edeltävään varainhoitovuoteen (n) liittyvät viidennen puiteohjelman ja viidennen Euratom-puiteohjelman määrärahalaskelmat laaditaan ja toimitetaan tiedoksi Slovenialle viimeistään kunkin varainhoitovuoden (n + 1) toukokuun 31 päivänä komission tulostilin muodossa.Slovenian ja yhteisön yhteinen julistusSlovenian tasavalta ja yhteisö sopivat, että tässä assosiaationeuvoston päätöksessä vahvistettujen määräysten lisäksi Slovenian tasavallan olisi avattava tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevaa Euroopan yhteisön viidettä puiteohjelmaa (1998-2002) ja Euroopan atomienergiayhteisön viidennen puiteohjelman tutkimus- ja koulutustoiminnan ohjelmia (1998-2002) vastaavat kansalliset tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevat ohjelmansa ja toimensa yhteisöön sijoittuneille tutkimusyksiköille ja että tämä hoidetaan Slovenian tasavallan ja yhteisön erillisenä kirjeenvaihtona.


text:
 27.6.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 244/18
 Iarraidh ar réamhrialú ón Fővárosi Törvényszék (an Ungáir) a taisceadh an 6 Aibreán 2022 – NQ v Mara-Tóni Bt.
 (Cás C-244/22)
 (2022/C 244/24)
 Teanga an cháis: an Ungáiris
 An chúirt a rinne an tarchur
 Fővárosi Törvényszék
 Páirtithe sna príomhimeachtaí
 Iarratasóir: NQ
 Cosantóir: Mara-Tóni Bt.
 Idiragraithe: Foudre Kft. agus Tasavill Bt.
 Na ceisteanna a tharchuirtear:
 1)
 An gcumhdaítear le raon feidhme Airteagail 3(1)(b) de Threoir 2008/104/CE (1) gnóthas a fhostaíonn, gan údarú stáit, oibrithe, a oibríonn, déanta na fírinne, do phríomhaí dá cuid i gcáil sannaí?
 2)
 An gcumhdaítear le raon feidhme Airteagail 3(1)(b) de Threoir [2008/104] oibrithe a bhfuil caidreamh fostaíochta acu le gnóthas a shannann iad le creat an chonartha oibrithe, ar ghnóthas eile chun críche oibre, agus an cumann a thugann fostaíocht dóibh an ceann a sholáthraíonn an t-ábhar, na huirlisí agus na treoracha riachtanacha dóibh chun an obair a dhéanamh?
 3)
 Sa mhéid, bunaithe ar an méid sin thuas, go gcaithfear an t-iarratasóir agus na leictreoirí a cháiliú mar oibrithe gníomhaireachta sealadacha do ghníomhaireacht oibre sealadaí, an leantar dá mheas gurb ionann aonad eacnamaíoch agus grúpa áirithe saothair, a leanann do ghníomhaíocht eacnamaíoch a dhéanamh do ghnóthais éagsúla a bhaineann leis an gcomhluadar céanna, fiú amháin nuair atá na gnóthais seo in éagmais údarú stáit chun sannadh sealadach oibrithe le gníomhaireachtaí oibre sealadaí a chur i bhfeidhm go dleathach, ní i gcáil sannóra ná i gcáil sannaí, agus á chur san áireamh chomh maith, i gcás an tsannta sealadaigh oibrithe ar ghníomhaireachtaí oibre sealadaí, nár déanadh, i bprionsabal, aistriú sócmhainní?
 4)
 Sa mhéid go gcáilítear na hoibrithe thuasluaite mar aonad eacnamaíoch, agus iad i gcáil ghrúpa saothair áirithe chomh maith, an gcumhdaítear iad le raon feidhme Airteagail 1(1) de Threoir 2001/23/CE, (2) d’ainneoin gur oibrithe gníomhaireachta sealadacha do ghníomhaireacht oibre sealadaí iad?
 (1) Treoir 2008/104/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 19 Samhain 2008 maidir le hobair ghníomhaireachta shealadach (IO L 327, 5.12.2008, lch. 9).
 (2) Treoir 2001/23/CE ón gComhairle an 12 Márta 2001 maidir le comhfhogasú dhlíthe na mBallstát a bhaineann le cosaint chearta na bhfostaithe i gcás aistriú gnóthas, gnóthaí nó codanna de ghnóthais nó de ghnóthaí (IO L 82, 22.3.2001, lch. 16.).