text:
 A jog erőtlen | Válasz.hu
 A jog erőtlen
 Bódis András / 2012.05.16., szerda 15:24 /
 Eltelt két év a kormányzásból, íme a Fidesz által beígért elszámoltatás mérlege: eddig 51 jelentősebb témában született gyanúsítás, vádemelés, illetve első- vagy másodfokú ítélet. A mintegy háromszáz fős érintetti listán Gyurcsány Ferenc, négy volt miniszter és hat exállamtitkár neve szerepel. A sok nyomozás közt azonban elvészni látszik az eredmény - a nagy ügyek legalábbis sorra kipukkadnak.
 Bár a jelentős médiafigyelmet kiváltó fehérgalléros cselekmények esetében a közvélemény gyors ítéletet és példás büntetést remél - pláne, ha egy-egy ügynek nagypolitikai vonatkozásai is vannak -, a valóság ennek általában az ellenkezőjét szokta produkálni. Az efféle eljárások őstípusaként emlegetett Postabank-per például 2009 februárjáig húzódott (miközben a vádlottaknak felrótt több tízmilliárdos vagyonvesztés 1995 és 1997 közöttre tehető), és a bíróság végül 3,6 millió forintos "büntetéssel" torolta meg Princz Gábor pénzintézeti vezér vétkeit. Az 1990-es évek sikerdíjsztorija - a polgári jogi leágazásokkal együtt - szintén túlnyúlt a tízéves időtartamon, ám Tocsik Márta ügyében felfüggesztett börtönt sem kaptak azok az MSZP-SZDSZ-kassza közeli cégvezetők, akik alvállalkoztak a jogásznőnek.
 A 2005-ös vádiratbenyújtás óta rétestésztaként nyúló brókerperben pedig a bíróság még tanúként sem hallgatta ki Puch Lászlót - a szocialista párt korabeli kincstárnokát -, noha Kulcsár Attila állította: ő is tagja volt annak a baráti körnek, amely "részünkre különböző állami megrendeléseket biztosított". Az előző ciklus honvédelmi elitjét érintő, jelenleg a Kaposvári Törvényszék katonai tanácsa által tárgyalt tábornokbotrányban ugyancsak akad egy szereplő, aki a nyomozás során úgy emlékezett: voltak kötelezettségeik az MSZP-központ felé, ami természetesen "meg lett beszélve" Puch Lászlóval. Nos, a szocialista politikust ebben a perben sem idézték tanúnak, sőt, az egykori pénztárnokot a Hagyó Miklós volt főpolgármester-helyettes nevével fémjelzett BKV-eljárásban sem fogják kihallgatni. Pedig a közlekedési cég az ügyészség szerint szükségtelen megrendelésekkel látta el azt a Media Magnet Médiaügynökséget, amely - miként az egyik vádlott fogalmazott - strómanokon keresztül Puch Lászlóé, "és a pártfinanszírozás ezen a cégen keresztül történik".
 A június 13-tól a Kecskeméti Törvényszéken folytatódó Hagyó-saga amúgy is sikertelenségre van ítélve, hiszen a vádiratban szereplő közel ötven bűneset közül mindössze hármat rónak fel az előző ciklus fő politikai maffiózójaként emlegetett politikusnak - és ezeket az ügyeket sem sikerült tárgyi bizonyítékokkal vagy legalább több egybehangzó vallomással "megtámasztani" (Heti Válasz, 2012. április 5.). Információink szerint a 2010 májusától tavaly februárig előzetes letartóztatásban, majd júniusig házi őrizetben "sínylődő" Hagyó ügyvédei máris azt számolgatják, mekkora kártérítési igénnyel léphetnek fel a per végén az állammal szemben. Hunvald György vállát szintén édes teher nyomja: Erzsébetváros korábbi ura egy évvel többet ült előzetesben, mint amennyi büntetést az elsőfokú bíróság kiszabott rá, vagyis ha a verdikt jogerőssé válik, közpénzből kell kitömni a volt polgármester tárcáját. A 2010-es kormányváltást követő igazságtételi folyamat újabb gellert kaphat, ha másodfokon is megáll az a munkaügyi perben született áprilisi ítélet, amely szerint a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. 200 millió forintot tartozik fizetni a 2009-ben elbocsátott vezérigazgatónak, Tátrai Miklósnak - Oszkó Péter egykori pénzügyminiszter kirúgási "műhibája" miatt. Tátrai jelenleg négy elszámoltatási témában szerepel vádlottként vagy gyanúsítottként (Sukoró-biznisz, a moszkvai magyar kereskedelmi képviselet, illetve a Fradi-pálya értékesítése, továbbá a Bábolna Nemzeti Ménesbirtok Kft. machinációi), de a menedzser 200 milliós "lottóötöséről" előbb születhet jogerős döntés, mint a korrupciós ügyekben.
 Szintén a mai ellenzéknek kedvez az UD Zrt. vezetőinek lehallgatásával indult "megfigyelési" balhé eddigi kimenetele: az elsőfokú bíróság nemrég felmentette Szilvásy György volt titokminisztert, Tóth Károlyt, a nemzetbiztonsági bizottság szocialista exelnökét, illetve a valamikori MDF-vezető Dávid Ibolyát és Herényi Károlyt a különleges személyes adattal való visszaélés vádja alól. Az UD-eset megítélése azonban még változhat, hiszen egy másik, államtitoknak minősített eljárásban épp a Nemzetbiztonsági Hivatalt (NBH) egykor irányító Laborc Sándor felelősségét vizsgálják ugyanezen ügy kapcsán. Az "ördöginek" tetsző műveletsorozat állítólag azzal kezdődött, hogy az Információs Hivatal (tehát nem az NBH, hanem a külföldi hírszerzés) egyik tisztjének gépén kémszoftvert találtak. Miután azonosították a betörőt, "viszontkémlelték" az ő informatikai eszközeit, és az ott tárolt adatok arról árulkodtak, hogy a hacker más állami nyilvántartórendszerekhez is hozzáfért. Laborcék ezeket a támadásokat akarták a fideszes kötődésű UD Zrt. nyakába varrni - ám kiderült, hogy a tettes az NBH fizetett munkatársa, akit ráadásul Szilvásy György ajánlott be a hivatalnak. (Úgy tudjuk, a miniszter azért is bízott a Koax "művésznevű" hackerben, mert utóbbi - barátnője révén - egy befolyásos MSZP-s politikus környezetéből érkezett.)
 Laborcnak és Szilvásynak emellett a kémbotrány néven ismertté vált, az NBH-t érintő orosz behatolás miatt is bíróság elé kellett állnia, sőt, könnyen lehet, hogy a nyomozók végül az Egymásért Egy-másért Alapítvány umbuldái mögött is megtalálják a volt titkosszolgálati minisztert. (A 2007-ben lefülelt "jótékonysági cég" azt az uniós rendelkezést használta ki, hogy közhasznú szervezetek vám- és adómentesen hozhatnak be szükségleti cikkeket ingyenes szétosztásra. Az alapítvánnyal együttműködő Herba kereskedőlánc Távol-Keletről importált konzervjeit, illetve európai gyártású joghurtjait azonban csak papíron érkeztették az Egymásértnak - a valóságban az áruk szupermarketekbe kerültek.) Mivel az alapítvány arca, a nem jogerősen hétéves szabadságvesztésre ítélt Földesi-Szabó László a minap az NBH-elit kreálmányának nevezte a csempészhálózatot, a másodfokú bíróság akár már a jövő héten határozhat arról, hogy újra elölről kell tárgyalni a teljes ügyet. Ha ez a huszárvágás elmarad, még mindig ott van az a titkos nyomozás, amelyben - az Egymásért-akciók miatt - tavaly vesztegetéssel gyanúsították meg Laborc Sándor elődjét, Galambos Lajost, és forrásaink szerint Szilvásy Györgyről szintén keletkeztek terhelő adatok.
 A nemzetbiztonsági visszaélések, valamint a Gyurcsány Ferencet is gyanúsítotti sorba taszító Sukoró-téma mellett egy olyan forró nyomozás zajlik, amely elérhet az előző éra "csúcsragadozóiig". A Dataplex szerverszállóval kapcsolatos, a Heti Válasz által öt éve feltárt tranzakció-sorozatot a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) bűnügyi munkatársai adócsalás gyanújával vizsgálják - miután ciprusi offshore cégek három hónap alatt hárommilliárd forintot kaszáltak a "hotel" adásvételén. A Dataplex azért értékelődhetett fel, mert Kóka János gazdasági minisztersége idején több állami óriásvállalat is beköltöztette informatikai háttérrendszerét az épületbe. Az adóoptimalizáló ciprusi érdekeltségek közül az egyik a volt SZDSZ-elnök sógoráé, a másik a későbbi kormányfő, Bajnai Gordon által vezetett Wallis-csoporté volt.
 Az elszámoltatás eddigi mérlegéhez lapunk a Budapesti Rendőr-főkapitányságtól, a Nemzeti Nyomozó Irodától, a Központi Nyomozó Főügyészségtől, a fővárosi vádhatóságtól és a NAV-tól kikért friss nyilvántartásokat használta. Alábbi összeállításunkból kiderül: eddig négy témában született jogerős ítélet (letöltendő vagy felfüggesztett börtönbüntetések formájában), elsőfokú eredményt pedig öt esetben produkáltak a bíróságok. A vádemelés utáni, illetőleg tárgyalási szakban lévő eljárások száma elérte a két tucatot, emellett 18 ügyben a gyanúsításoknál tart a leleplezési folyamat. A mintegy háromszáz fős érintetti listán egy kormányfői (Gyurcsány Ferenc) és négy miniszteri (Gyenesei István, Juhász Ferenc, Szabó Pál, Szilvásy György), továbbá hat államtitkári-szakállamtitkári (Benedek Fülöp, Fapál László, Horváthné Fekszi Márta, Keller László, Markó Andrea, Tátrai Miklós) név szerepel. Budai Gyula elszámoltatási kormánybiztos szerint ő már 90 százalékban teljesítette feladatait, innentől a büntetőszervek hivatottak arra, hogy újabb sikerekkel - értsd: fejekkel - álljanak elő. A vállalkozás "emberfelettiségét" igazolja, hogy a 2010-es váltás óta eltelt két esztendő néhány kiemelt ügy (például a Malév és a Budapest Airport privatizációja) esetében csak a feljelentések megszövegezésére volt elég.
 A Kormányzati Ellenőrzési Hivatal (Kehi) eközben 25 lezárt vizsgálattal (például a magánnyugdíjpénztárak átvilágításával és a H1N1-védekezésre szánt pénzek "utánkövetésével"), valamint 4,6 milliárd állami forint visszaszerzésével, egy 8,6 milliárdos csomag behajtásáról szóló javaslattal, illetve nyolcmilliárdnyi polgári jogi követelés kimunkálásával segítette a múltfeltárást. A még folyamatban lévő 25 Kehi-ellenőrzés pedig egyebek mellett a MÁV és az Állami Autópálya Kezelő Zrt. gazdálkodását veszi górcső alá; munícióból tehát nem lesz hiány a feljelentésekhez. A jogerős ítéletek száma viszont várhatóan elenyésző marad - legalábbis a 2014-es választásokig biztosan.
 I. Jogerős ítéletek
 2006-os rendőri túlkapások: Vágó László osztagparancsnok egy év nyolc hónap börtönt kapott, rajta kívül egy személyt ítéltek letöltendő, kilencet felfüggesztett szabadságvesztésre (utóbbiak közé tartozik a Révész Máriusz megveréséhez segédkező két rendőr), kettőt próbára bocsátottak. Tizenöt egyenruhás ügyében még folyik a büntetőeljárás.
 A Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem volt rektorának üzérkedési ügye: Szabó Jánost négy év börtönre ítélték, két bűntársa szintén szabadságvesztést kapott.
 Az agrártárca egykori államtitkárának pákozdi földbotránya: Benedek Fülöp felfüggesztett börtönt és hárommillió forintos pénzbüntetést kapott, bűntársa esetében szintén felfüggesztett szabadságvesztés lett a verdikt.
 Dombóvári sikkasztás: Szabó Loránd polgármestert felfüggesztett börtönbüntetésre ítélték.
 II. Elsőfokú verdiktek
 Az UD Zrt. lehallgatása: Szilvásy György volt titokminisztert, Tóth Károly nemzetbiztonsági bizottsági exelnököt, illetve az egykori MDF-vezető Dávid Ibolyát és Herényi Károlyt nem jogerősen felmentették.
 Az Egymásért Alapítvány csempészési ügye: Földesi-Szabó László kuratóriumi elnököt nem jogerősen hétéves szabadságvesztésre ítélték, két társára is börtönbüntetést szabtak ki.
 Erzsébetvárosi ingatlanpanamák: Hunvald György nem jogerősen másfél év szabadságvesztést kapott (ennél a volt polgármester hosszabb időt töltött már előzetesben), az egykori SZDSZ-es Gál Györgyöt viszont nyolc és fél év börtönnel jutalmazták. További két vádlottat ítéltek letöltendő, ötöt felfüggesztett börtönre - köztük a korábbi MSZP-s parlamenti képviselő Szabó Zoltánt -, egyet pénzbüntetésben, egyet pedig megrovásban részesítettek.
 A baranyai megyeszékhely buszeladási és -visszabérlési ügye: Keczer Lászlót, a Pécsi Közlekedési (PK) Zrt. volt vezérigazgatóját nem jogerősen hét év szabadságvesztésre ítélték.
 Az Oktatási és Kulturális Minisztérium egykori esélyegyenlőségi főosztályvezetőjét érintő vesztegetés: Borovszky Tímea nem jogerősen felfüggesztett börtönt kapott, másodfokon felmentették, majd a Kúria új másodfokú eljárást írt elő.
 III. Vádemelés utáni, illetőleg bírói szakban lévő ügyek
 Az államtitoknak minősített kémbotrány: már vádlottként a bíróság előtt áll Szilvásy György , a Nemzetbiztonsági Hivatal volt főigazgatói közül Galambos Lajos és Laborc Sándor, valamint az orosz hátterű Zömök Kft. tulajdonosa, Püski László.
 Négy, szintén államtitoknak minősített titkosszolgálati eset (adatgyűjtés Orbán Viktorról, az UD Zrt. lehallgatásának előzményei stb.): vádlottként a bíróság előtt áll Laborc Sándor és három társa.
 Az ugyancsak nemzetbiztonsági vonatkozású Eclipse-ügy: a bírósági szakban lévő téma negyedrendű vádlottja Püski László, rajta kívül 11-en szerepelnek a büntetőperben.
 Az Egymásért Alapítvány adócsalási műveletei: a per hét vádlottja ugyanaz, mint az alapítvány fenti, csempészési ügyénél volt, ám Földesi- Szabó László itt már csak tanú.
 Hamis tanúzás facsemetékkel kapcsolatban: Szilvásy György azért lett vádlott, mert egy tanúvallomásban hamisan állította, hogy fizetett azokért a facsemetékért, amelyeket Benedek Fülöp állami pénzből szerzett neki.
 Tábornokok vesztegetési pere: Fapál László volt honvédelmi államtitkár mellett 16 további vádlott érintett a büntetőügyben.
 A honvédelmi tárca egyik háttércégét is érintő számlagyáras botrány: Gyenes Levente gyömrői polgármesterrel együtt 32 vádlottja van a hamarosan induló büntetőpernek.
 A nagy BKV-balhé: Hagyó Miklós egykori főpolgármester-helyettesen és Mesterházy Ernő volt főpolgármesteri tanácsadón kívül 13 vádlott szerepel a június közepén induló perben.
 A BKV-Budapest Airport-ügy: Rényi-Vámos Krisztina, a reptér, illetve Sziebert György, a budapesti közlekedési cég volt jogi igazgatója mellett további 11 személy ellen emeltek vádat.
 A K&H-s brókerper megismételt elsőfokú eljárása: Kulcsár Attilán kívül 16-an ülnek a vádlottak padján.
 Jogszerűtlen pénzutalás a Bábolna Nemzeti Ménesbirtok Kft.-nél: Tátrai Miklós, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. volt vezére (korábbi pénzügyi államtitkár), valamint a kft. egykori első embere is vádlott.
 Adatgyűjtés vadászatokról: Keller László korábbi közpénzügyi államtitkár a per szereplője.
 Zuglói és erzsébetvárosi tanácsadói szerződések: Weinek Leonárd és Hunvald György volt polgármesterek mellett hat bűntársat azonosított az ügyészség.
 Egy 38 hektáros ingatlan pályáztatás nélküli továbbadása: Molnár Gyula egykori XI. kerületi polgármesteren és helyettesén, Lakos Imrén kívül egy ügyvéd is vádlott a témában.
 Rejtett kamerával rögzített vesztegetés a XI. kerületben: Wieszt János volt vagyongazdálkodási bizottsági elnök mellett két ügyvéd lett vádlott.
 Az Infopark-aranyrészvények ügye, illetve a cég földhasználati jogának továbbértékesítése: a bírói szakban lévő ügy vádlottja Borsa Gyula volt vezérigazgató. Emellett zsarolás gyanújával nemrég újraindult a nyomozás egy Infopark-ingatlanhoz kapcsolódó ügyben. Érintett lehet a történetben Wieszt János, valamint az ismert üzletember, Leisztinger Tamás is.
 Az Andrássy út 47. számú ingatlan eladása: Verók István volt VI. kerületi polgármester, Kékesi Tibor parlamenti exképviselő, Fürst György, Hatvani Csaba és Hegedűs Károly korábbi alpolgármesterek, illetve kilenc további közreműködő ül a vádlottak padján. A rendőrség jelenleg is nyomoz további 14 palotaépület privatizálása miatt, így újabb gyanúsítások várhatók.
 Terézvárosi kerékbilincselési botrányok: Hatvani Csaba, Sajtos Csilla volt VI. kerületi jegyző, Farkas Kálmán egykori közterületfelügyelet-vezető és a Centrum Parkoló Kft. második embere, Dudás Gábor mellett még négy vádlott van az ügyben.
 Fiktív rendezvényszervezői szerződések Kazincbarcikán: Szitka Péter polgármester és egy társa ellen folyik a büntetőper.
 Romapénzek elemelése: Kolompár Orbán, az Országos Cigány Önkormányzat volt elnöke és nyolc társa ellen három ügy egyesítésével indult bírósági eljárás, majd idén egy újabb ügyben emeltek vádat Kolompár és bűnsegédje ellen.
 Az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőségnél leleplezett visszaélések: Papp István egykori elnök mellett további öt vádlott van az ügyben.
 Futásképes tehervagonok ócskavasként történő eladása a MÁV árufuvarozási üzletágánál: Kovács Imre, a Rail Cargo Hungaria elnök-vezérigazgatóján kívül ketten lettek vádlottak a témában.
 Gazdasági bűncselekmények a Főtáv Zrt.-nél: Kovács Lajos volt vezérigazgató és hét társa került vád alá.
 Korrupció a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetemen: Nagy Kálmán, az intézmény egykori kancellárja, a már jogerősen elítélt, börtönbüntetését töltő exrektor, Szabó János és öt társuk ellen nyújtották be a vádiratot.
 IV. Gyanúsítás utáni, vádemelés előtti témák
 A sukorói kaszinóprojekt: Gyurcsány Ferenc exminiszterelnök , Markó Andrea, a Pénzügyminisztérium volt szakállamtitkára, Tátrai Miklós és Császy Zsolt, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő korábbi felsővezetői, valamint további öt fő alkotja a gyanúsítotti kört.
 A Dataplex-szerverszálló adásvétele: a hatóságok egyelőre titokban tartják az eddigi két gyanúsított nevét (de az ügy később akár Bajnai Gordon volt kormányfőig és Kóka János egykori gazdasági miniszterig is elérhet).
 Az Egymásért Alapítvány vesztegetési tevékenysége: Galambos Lajos volt NBH-főnök mellett két további nemzetbiztonsági munkatárs már gyanúsított lett a titkosított nyomozásban (de Szilvásy György szintén érintett lehet a történetben).
 A honvédelmi tárca volt államtitkárának lakásügye: eddig Juhász Ferenc egykori minisztert és beosztottját, Fapál Lászlót gyanúsították meg az eljárásban, de több HM-lakás miatt, illetve Fapál visszafoglalkoztatása ügyében is nyomoznak (egyelőre gyanúsítottak nélkül).
 A postapalota eladása, új székházbérlés: Gyanúsított lett Szabó Pál, a Magyar Posta volt vezérigazgatója, későbbi közlekedési miniszter mellett két postás felsővezető, illetve az Állami Privatizációs és Vagyonkezelő (ÁPV) Zrt. három korábbi elöljárója.
 A Somogyért Egyesület belviszálya: Gyenesei István volt önkormányzati miniszter magánokirat-hamisítási ügyét vádemelési javaslattal zárta le a rendőrség.
 A Magyar Villamos Művek offshore-ügyletei: Kocsis István korábbi vezérigazgató, az előző két ciklusban MSZP-s országgyűlési mandátummal rendelkező Kapolyi László és további öt személy ellen javasoltak vádemelést a nyomozók.
 Összeollózott tanulmányok a BKV-nál (független a Hagyó-ügytől): az MVM után a közlekedési vállalatnál vezérigazgatóskodó Kocsis István tett feljelentést, majd maga is gyanúsított lett az ügyben.
 Fiktív városházi szerződések a Főpolgármesteri Hivatalban: Hagyó Miklós és Havas Szófia fővárosi képviselő mellett 16 személyt hallgattak ki gyanúsítottként.
 A moszkvai magyar kereskedelmi képviselet értékesítése: Horváthné Fekszi Márta külügyminisztériumi exállamtitkár, Tátrai Miklós és Császy Zsolt korábbi MNV-s felsővezetők, illetve Székely Árpád volt moszkvai nagykövet szerepel a gyanúsítotti körben.
 Az FTC-focipálya eladása: Tátrai Miklós és Császy Zsolt mellett két további MNV-s vezetőt gyanúsítottak meg.
 Az agrártárca egykori államtitkára által szervezett protokollvadászatok és facsemete-vásárlások: ebben a Benedek Fülöpöt érintő nyomozásban tanúskodott hamisan Szilvásy György.
 A Fővárosi Közterület-fenntartó Zrt. felsővezetőinek ügyei: Bielek Péter volt vezérigazgató és egykori helyettese, Tölgyesi Balázs mellett további négy személyt gyanúsítottak meg különböző témákban.
 A MÁV Informatikát érintő fiktív megbízások: Hosszú Sándor korábbi vezérigazgatóval együtt 14 gyanúsítottja van a visszaéléseknek.
 A honvédelmi tárca HM Zrínyi Kommunikációs Kht.-jének fiktív szerződései: Csapó Tamás ügyvezetőt már kihallgatták, további gyanúsítások is várhatók.
 Vesztegetési eset Budapest VIII. kerületében: Xantus Judit nyugalmazott jegyző mellett két további gyanúsítottja van az ügynek.
 Az adonyi magtárház felépítése a Magyar Fejlesztési Bank hiteléből: három gyanúsítottat neveztek meg, vádemelési javaslat is volt, de a rendőrség újraindította a nyomozást.
 Az észak-hevesi Leader-egyesület ügye: a rendőrség 14 személyt 34 bűncselekménnyel gyanúsít.


type: wikipedia

text:
1200. aasta
 Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
 Aastakümned: 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad - 1200. aastad - 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad
 Aastad: 1195 1196 1197 1198 1199 - 1200 - 1201 1202 1203 1204 1205
 Sündmused maailmas
 jaanuar - Sõlmiti Péronne'i rahu.
 23. mai - Tulevane Prantsusmaa kuningas Louis VIII abiellus Kastiilia Blanche'iga.
 24. august - Inglismaa kuningas John Maata abiellus Angoulême'i Isabellaga.
 Piiskop Albert saabus Liivimaa rannikule 23 laevaga. Pärast esimest sõjalist kokkupõrget liivlastega vangistati liivi rahvavanemad. Nad vabastati pantvangide vastu: 30 noormeest saadeti õppima Saksamaa kloostrikoolidesse.
 Inglismaa kuningas John Maata sai Maine'i krahviks.
 John Maata andis Ipswichi linnale esimese harta.
 John Maata väljastas Portsmouthi linnale harta, milles ta kinnitas Richard I antud õigusi ja eesõigusi. Linnast sai alaline sõjaväebaas, sest kuningas tahtis tungida Normandiasse.
 Pariisi Ülikool sai Prantsusmaa kuningalt Philippe II Auguste'ilt asutamisüriku.
 Kuningas Philippe II Auguste loobus paavst Innocentius III survel oma abikaasast Merani Agnesest.
 Paavst Innocentius III väljastas bulla, mis kuulutas isikud ja varad Templiordu majades puutumatuks.
 Navarra kuningas Sancho VII läks sõjakäigule Aafrikasse. Kasutades tema äraolekut, tungisid Navarrasse Kastiilia ja Aragóni kuningas. Navarra kaotas Kastiiliale Álava, Guipúzcoa ja Vizcaya provintsi.
 Rajati Cölln ja Berliin (ligikaudne aasta).
 Göttingen ja Hameln said linnaõigused (ligikaudne aasta).
 Rajati Riia linn (ligikaudne aasta).
 Rajati Västerviki, Marstrandi, Skänninge, Söderköpingi, Örebro, Falköpingi, Falsterbo, Skanöri, Trelleborgi, Ystadi, Halmstadi ja Laholmi linn (ligikaudne aasta).
 Rajati Roystoni linn (ligikaudne aasta).
 Kötheni linn sai harta.
 Saksa Ordu suurmeistriks sai Otto von Kerpen.
 Antiookia patriarhiks sai Athanasios VIII.
 Egiptuses tuli võimule Al-Adil.
 Cambridge'is asutati School of Pythagoras.
 Xarezmis tuli võimule Ala ad-Din Muhammad II.
 Beirutis tuli võimule Ibelini Johannes (ligikaudne aasta).
 Ghana kuningaks sai Sumanguru (ligikaudne aasta).
 Sumanguru Kante sai Susu (Guinea) kuningaks (ligikaudne aasta).
 Sigfried II von Eppenstein sai Mainzi peapiiskopiks.
 Eberhard II von Truchsees sai Salzburgi peapiiskopiks.
 Ralph de Arundel sai Westminster Abbey abtiks.
 Hubert de Burgh, esimene Kenti krahv katkestas kihluse William de Reviersi, viienda Devoni krahvi tütre Joaniga.
 Ungari pealinn toodi Budasse (ligikaudne aeg).
 Tolteekide impeerium purustati (arvatav ligikaudne aasta).
 Mehhiko lahe äärsetes džunglites hakkasid esile kerkima olmeegid (ligikaudne aasta).
 Hiinas lõppes Jini dünastia Zhengani ajastu ja algas Taihe ajastu.
 Hiinas lõppes Songi dünastia Qingyuani ajastu.
 Giovanni Bodeo da Stapelio lisas teosele Historia plantarum kommentaari ja joonised.
 Ehitati Nyborgi loss (ligikaudne aasta).
 Alustati Århusi toomkiriku ehitamist.
 Euroopas hakkas levima kompass (ligikaudne aeg).
 Sündmused Eestis
 Ladina keeles hakati Eestit nimetama "Estonia" (ligikaudne aeg).
 Sündinud
 19. jaanuar Dōgen, zeni õpetaja, Sōtō koolkonna rajaja.
 13. veebruar Stefan Nemanja, Raška suuržupaan (võib-olla 1199)
 9. oktoober Isabella Marshal, William Marshali ja Isabel de Clare'i tütar.
 28. oktoober Ludwig IV, Tüüringi maakrahv
 Fernando III, Kastiilia ja Leóni kuningas (ligikaudne sünniaasta)
 Philippe Hurepel, Philippe II Auguste'i ja Merani Agnese poeg
 Matthew Paris, inglise benediktlane ja kroonik (ligikaudne aasta)
 Adam Marsh, inglise frantsisklased, teoloog (ligikaudne aasta)
 Celaeno Thomas, itaalia frantsisklane, kirikulaulude looja
 Savaric de Mauléon, trubaduur
 Blacatz, trubaduur
 Gruffydd ap Llywelyn, Llywelyn Suure vallaspoeg (ligikaudne sünniaasta)
 Aacheni Udo, väljamõeldud munk
 Surnud
 Zhu Xi, hiina filosoof
 Gilbert Horal, Templiordu suurmeister
 Heinrich I Walpot von Bassenheim, Saksa Ordu suurmeister
 William Postard, Westminster Abbey abt
 Gundreda Warwick, Roger de Beaumonti, teise Warwicki krahvi tütar, Hugh Bigodi, esimese Norfolki krahvi teine abikaasa
 Adachi Morinaga, Jaapani sõdalane
 Joscelin III, Edessa krahv
 Ala ad-Din Tekish, Xorazmi valitseja
 Ibelini Balian, Beiruti isand (ligikaudne surma-aasta)
 Valitsejad
 Paavst: Innocentius III
 Inglismaa: kuningas John Maata (valitses 1199–1216
 Prantsusmaa: kuningas Philippe II Auguste (valitses 1180–1223)
 1200


text:
1397 (MCCCXCVII) je bilo navadno leto, ki se je po julijanskem koledarju začelo na ponedeljek.
 Dogodki
 ustanovljena Kalmarska zveza (razpuščena 1523)
 Rojstva
 Neznan datum
 Hadži I. Geraj, ustanovitelj in prvi kan Krimskega kanata († 1466)
 Noami, japonski slikar († 1471)
 Smrti
 11. januar - Skirgaila, litvanski plemič, regent (* 1354)
 18. februar - Enguerrand VII. de Coucy, francoski plemič, baron de Coucyja, zet angleškega kralja Edvarda III. (* 1340)
 3. junij - William de Montacute, angleški vojskovodja, 2. grof Salisbury, kralj otoka Man (* 1328)
 16. junij - Filip Artoiški, francoski plemič, grof Euja (* 1358)
 2. september - Francesco Landini, italijanski (florentinski) skladatelj, organist, orglár (* 1325)
 9. september - Thomas Woodstok, angleški plemič, 1. vojvoda Gloucester (* 1355)
 21. september - Richard FitzAlan, angleški plemič, 11. grof Arundel (* 1346)
 Neznan datum
 Vlad I. Uzurpator, vlaški knez (* ni znano)
 Opombe
 Glej tudi


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 27.3.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 92/16
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 190/2013
 af 8. november 2013
 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 394/2013 af 29. april 2013 om ændring af bilaget til forordning (EU) nr. 37/2010 om farmakologisk virksomme stoffer og disses klassifikation med hensyn til maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer i animalske fødevarer for så vidt angår stoffet monepantel (1) skal indarbejdes i aftalen.
 (2)
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 406/2013 af 2. maj 2013 om ændring af bilaget til forordning (EU) nr. 37/2010 om farmakologisk virksomme stoffer og disses klassifikation med hensyn til maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer i animalske fødevarer for så vidt angår stoffet prednisolon (2) skal indarbejdes i aftalen.
 (3)
 Bilag II til aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led indsættes i punkt 13 (Kommissionens forordning (EU) nr. 37/2010) i kapitel XIII i bilag II til EØS-aftalen:
 »—
 32013 R 0394: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 394/2013 af 29. april 2013 (EUT L 118 af 30.4.2013, s. 17).
 —
 32013 R 0406: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 406/2013 af 2. maj 2013 (EUT L 121 af 3.5.2013, s. 42).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af gennemførelsesforordning (EU) nr. 394/2013 og (EU) nr. 406/2013, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 9. november 2013, forudsat at alle meddelelser er indgivet Det Blandede EØS-Udvalg, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (3).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 8. november 2013.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Thórir IBSEN
 Formand
 (1) EUT L 118 af 30.4.2013, s. 17.
 (2) EUT L 121 af 3.5.2013, s. 42.
 (3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


type: caselaw

text:
 22.2.2014
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 52/45
 2013. december 30-án benyújtott kereset — Bankia kontra Bizottság
 (T-700/13. sz. ügy)
 2014/C 52/87
 Az eljárás nyelve: spanyol
 Felek
 Felperes: Bankia, SA (Valencia, Spanyolország) (képviselők: J.L. Buendía Sierra, E. Abad Valdenebro, R. Calvo Salinero, A. Lamadrid de Pablo és A. Biondi ügyvédek)
 Alperes: Európai Bizottság
 Kérelmek
 A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:
 —
 semmisítse meg a megtámadott határozatot annyiban, amennyiben az új és a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősíti azon intézkedések összességét, amelyek szerinte az úgynevezett spanyol pénzügyi lízingrendszert („SEAF”) alkotják;
 —
 másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 1. és 4. cikkét, amelyek az AIE befektetőit az állítólagos támogatások kedvezményezettjeiként és a visszatéríttetésre vonatkozó meghagyás kizárólagos címzettjeiként azonosítják;
 —
 másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 4. cikkét annyiban, amennyiben az az állítólagos támogatások visszatéríttetését az EU jogának általános elveit megsértve rendeli el;
 —
 semmisítse meg a megtámadott határozat 4. cikkét annyiban, amennyiben az a befektetők és más jogalanyok közötti magánjogi szerződések jogszerűségéről határoz, és
 —
 a Bizottságot kötelezze ezen eljárás költségeinek viselésére.
 Jogalapok és fontosabb érvek
 A jelen ügyben megtámadott határozat ugyanaz, mint a T-515/13. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben (EUHL C 336., 29. o.).
 Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.
 1.
 Első jogalap
 —
 A felperes úgy véli, hogy a megtámadott határozat sérti az EUMSZ 107. cikket, mivel az állítólagos SEAF-ot és az azt alkotó egyedi intézkedéseket állami támogatásnak minősíti. A felperes úgy érvel, hogy a Bizottság tévesen értékelte együttesen és tudta be a Spanyol Királyságnak egymástól független és önálló közjogi és magánjogi intézkedések összességét. A felperes vitatja továbbá, hogy a kérdéses intézkedések alkalmasak arra, hogy szelektív gazdasági előnyben részesítsék az állítólagos kedvezményezettjeiket, továbbá azt, hogy torzíthatják az említett kedvezményezettek és más jogalanyok közötti versenyt, és hogy állítólag hatással vannak a tagállamok közötti kereskedelemre.
 2.
 Második jogalap
 —
 Másodsorban a felperes azt állítja, hogy a Bizottság nyilvánvalóan tévesen alkalmazta a jogot, és megsértette az EUMSZ 107. és 108. cikket, mivel a tonnatartalmon alapuló spanyol adózási rendszer bizonyos esetekben való alkalmazását nem létező támogatásnak, hanem új támogatásnak minősítette. Mivel a Bizottság 2002-ben jóváhagyta a Spanyolország által bejelentett, a tonnatartalmon alapuló adózási rendszert, ha a Bizottság meg akarta kérdőjelezni annak alkalmazását, ezt mindenképpen a létező támogatásokra alkalmazandó eljárást követve kellett volna megtennie. A felperes úgy véli, hogy a határozatban az új támogatás fennállásának alátámasztása érdekében előadott érvek nyilvánvalóan alaptalanok.
 3.
 Harmadik jogalap
 —
 Harmadik megsemmisítési jogalapjával a felperes másodlagosan az EUMSZ 107. és 296. cikk megsértésére hivatkozik, mivel a Bizottság téved, és mindenesetre nem indokolja meg megfelelően, hogy milyen okokból tekint egyes jogalanyokat, úgymint a felperest (az AIE befektetőit, akik a határozat tárgyát képező ügyleteket végeztek), a vitatott intézkedések végső és egyedüli kedvezményezettjeinek.
 4.
 Negyedik jogalap
 —
 Negyedszer a felperes szintén másodlagosan azt állítja, hogy a megtámadott határozat 4. cikkében foglalt, visszatéríttetésre vonatkozó meghagyás sérti a jogbiztonság általános elvét, mivel indokolatlanul időbeli korlátot vezet be az említett elv alkalmazását illetően.
 5.
 Ötödik jogalap
 —
 Ötödik megsemmisítési jogalapja keretében a felperes kifejti azon okokat, amelyek miatt a megtámadott határozat megsértette továbbá a hatáskörmegosztás elvét, az EUMSZ 107. és 108. cikket, a 659/1999 tanácsi rendelet 14. cikkét és az EU Alapjogi Chartájának 16. cikkét, mivel a megtámadott határozat a befektetők és más magánjogi jogalanyok között a spanyol jog alapján kötött magánjogi szerződésekben foglalt szerződéses rendelkezések érvényességéről határoz.


text:
 11/Sv. 105
 HR
 Službeni list Europske unije
 39
 21995A0419(01)
 L 085/33
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 SPORAZUM O SURADNJI
 između Europske zajednice i Demokratske Socijalističke Republike Šri Lanke o partnerstvu i razvoju
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 s jedne strane,
 VLADA ŠRI LANKE,
 s druge strane,
 UZIMAJUĆI U OBZIR izvrsne odnose i tradicionalne prijateljske veze između Europske zajednice i njezinih država članica, dalje u tekstu „Zajednica”, i Demokratske Socijalističke Republike Šri Lanke, dalje u tekstu „Šri Lanka”,
 PREPOZNAJUĆI važnost jačanja veza i partnerstva između Zajednice i Šri Lanke,
 POTVRĐUJUĆI važnost koju pridaju načelima Povelje Ujedinjenih naroda i poštovanju demokratskih načela i ljudskih prava,
 UZIMAJUĆI U OBZIR osnove za blisku suradnju između Šri Lanke i Zajednice utvrđene Sporazumom između Šri Lanke i Zajednice potpisanim 22. srpnja 1975.,
 PRIMJEĆUJUĆI sa zadovoljstvom postignuća proizašla iz tog Sporazuma,
 VOĐENI zajedničkom voljom za konsolidiranjem, produbljivanjem i diversifikacijom odnosa u područjima od zajedničkog interesa na temelju jednakosti, nediskriminacije i obostrane koristi,
 PREPOZNAJUĆI pozitivne posljedice procesa gospodarskih reformi za liberalizaciju i modernizaciju gospodarstva Šri Lanke usmjerenih na jačanje trgovinskih i gospodarskih odnosa između Šri Lanke i Zajednice,
 ŽELEĆI stvoriti pozitivne uvjete za značajan razvoj i diversifikaciju trgovine i industrije između Zajednice i Šri Lanke, što će dodatno povećati ulaganja, trgovinsku i gospodarsku suradnju u područjima od zajedničkog interesa uključujući znanost i tehnologiju, i promicati kulturnu suradnju,
 PREPOZNAJUĆI potrebu za podupiranjem pokušaja Šri Lanke u gospodarskom i društvenom razvoju posebno poboljšavajući životne uvjete siromašnih i obespravljenih skupina stanovništva,
 UZIMAJUĆI U OBZIR važnost koju Zajednica i Šri Lanka pridaju zaštiti okoliša na globalnoj i lokalnoj razini te održivom korištenju prirodnih bogatstava prepoznajući vezu između okoliša i razvoja,
 UZIMAJUĆI U OBZIR zajednički interes za promicanjem i jačanjem regionalne suradnje i dijaloga između sjevera i juga,
 UZIMAJUĆI U OBZIR svoje članstvo u Općem sporazumu o carinama i trgovini (GATT), važnost načela tog sporazuma i potrebe za podržavanjem i jačanjem propisa koji potiču slobodno i nesmetano trgovanje na stabilan, transparentan i nediskriminirajući način,
 VJERUJUĆI da su se odnosi između njih razvili izvan područja primjene Sporazuma sklopljenog 1975.,
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 Klausa KINKELA,
 saveznog ministra vanjskih poslova i zamjenika saveznog kancelara Savezne Republike Njemačke,
 predsjednika Vijeća Europske unije,
 Manuela MARINA,
 potpredsjednika Komisije Europskih zajednica,
 VLADA ŠRI LANKE,
 Abdula Cadera Shahula Hameeda,
 ministra vanjskih poslova Demokratske Socijalističke Republike Šri Lanke,
 SPORAZUMJELI:
 Članak 1.
 Demokratska osnova suradnje
 Suradnja između Zajednice i Šri Lanke i ovaj Sporazum u cijelosti temelje se na poštovanju demokratskih načela i ljudskih prava što potiče unutarnju i vanjsku politiku Zajednice i Šri Lanke i koji predstavljaju ključnu osnovu ovog Sporazuma.
 Članak 2.
 Opći ciljevi
 1. Opći ciljevi ovog Sporazuma su poticanje i razvoj, putem dijaloga i partnerstva, različitih aspekata suradnje između ugovornih stranaka kako bi se postigli tješnji i bolji odnosi.
 Ova suradnja će se usredotočiti posebno na:
 —
 daljnji razvoj i diversifikaciju trgovine i ulaganja koji su u obostranom interesu, uzimajući u obzir gospodarska stanja,
 —
 razvoj u obostranom interesu postojećih i novih oblika gospodarske suradnje usmjerenih na promicanje i olakšanje razmjene i veza između poslovnih zajednica, uzimajući u obzir provedbu gospodarskih reformi Šri Lanke i mogućnosti za stvaranje pogodnog okruženja za ulaganje,
 —
 olakšavanje boljeg međusobnog razumijevanja i jačanja veza u pogledu tehničkih, gospodarskih i kulturnih pitanja,
 —
 jačanje gospodarskih kapaciteta Šri Lanke za učinkovitiju suradnju sa Zajednicom,
 —
 ubrzanje razvoja Šri Lanke, podupiranje pokušaja Šri Lanke u razvoju gospodarstva i naročito poboljšanju životnih uvjeta siromašnih skupina stanovništva,
 —
 potporu zaštiti okoliša i održivog upravljanja prirodnim bogatstvima.
 2. Ugovorne stranke, s obzirom na ciljeve ovog Sporazuma, potvrđuju vrijednost međusobnih savjetovanja o međunarodnim pitanjima od zajedničkog interesa.
 Članak 3.
 Trgovina i trgovinska suradnja
 1. Zajednica i Šri Lanka i dalje u trgovini jedna prema drugoj postupaju u skladu s tretmanom najpovlaštenije zemlje u skladu s odredbama Općeg sporazuma o carinama i trgovini.
 2. U interesu jačanja novih odnosa na dinamičan i komplementaran način, tako omogućujući obostranu korist, ugovorne stranke se obvezuju razviti i diversificirati trgovinsku razmjenu i poboljšati tržišni pristup u najvećoj mogućoj mjeri i u skladu s njihovim gospodarskim stanjem.
 3. Ugovorne stranke obvezuju se na politiku za poboljšanje uvjeta međusobnog pristupa proizvoda tržištima. U tom kontekstu jedna drugoj jamče najviši stupanj liberalizacije uvoza i izvoza koje u pravilu primjenjuju na treće zemlje i suglasne su da će ispitati načine i sredstva za uklanjanje prepreka međusobnoj trgovini, posebno necarinske prepreke, uzimajući u obzir provedene aktivnosti međunarodnih organizacija.
 4. Ugovorne stranke suglasne su promicati razmjenu informacija o uzajamno pogodnim tržišnim mogućnostima i održavati konstruktivna savjetovanja o carinskim i necarinskim pitanjima, uslugama, te mjerama zdravlja, sigurnosti ili zaštite okoliša i tehničkim zahtjevima.
 5. Ugovorne stranke suglasne su poboljšati suradnju u carinskim pitanjima između nadležnih tijela obiju zemalja, posebno što se tiče profesionalnog osposobljavanja, pojednostavljenja i harmonizacije carinskih postupaka te sprečavanja, istraživanja i suzbijanja povreda carinskih propisa.
 6. Ugovorne stranke također se obvezuju razmotriti, svaka u skladu sa svojim zakonima, oslobađanje od carina, poreza i drugih davanja, robe koja je privremeno uvezenu na njihovo područje za kasniji ponovni izvoz koja je neizmijenjena ili za robu koja ponovno ulazi na područje nakon prerade u drugoj ugovornoj stranci što nije dovoljno da se roba tretira kao podrijetlom s područja te ugovorne stranke.
 7. Ugovorne stranke suglasne su međusobno se savjetovati, ne dovodeći u pitanje svoja prava i obveze prema GATT-u, o svim sporovima koji mogu proizaći u vezi s trgovinom. Ako Zajednica ili Šri Lanka zatraže takvo savjetovanje, ono se održava što je prije moguće. Ugovorna stranka koja je zatražila savjetovanje pruža drugoj stranci sve potrebne informacije za detaljno ispitivanje stanja. Putem savjetovanja treba nastojati riješiti trgovinske sporove u što kraćem roku.
 Članak 4.
 Gospodarska suradnja
 1. Ugovorne stranke obvezuju se u skladu sa svojom politikom i ciljevima te unutar svojih financijskih mogućnosti na poticanje gospodarske suradnje na obostranu korist.
 2. Ugovorne stranke suglasne su da će gospodarska suradnja uključivati tri široka područja djelovanja:
 (a)
 poboljšanje gospodarskog okruženja u Šri Lanki olakšavanjem pristupa znanju i iskustvu, tehnologiji i kapitalu Zajednice;
 (b)
 olakšavanje kontakata između gospodarskih subjekata i ostalih mjera koje za cilj imaju poticanje gospodarskih razmjena i ulaganja;
 (c)
 jačanje međusobnog razumijevanja o gospodarskom, socijalnom i kulturnom okruženju kao osnove učinkovite suradnje.
 3. Unutar navedenih područja, i ne isključujući ni jedno područje od samog početka, ciljevi ugovornih stranaka su posebno:
 —
 poboljšanje gospodarskog okruženja i poslovne klime,
 —
 suradnja u zaštiti okoliša i prirodnih bogatstava,
 —
 suradnja u području energetike, uključujući nekonvencionalne izvore i energetsku učinkovitost,
 —
 suradnja u području telekomunikacija, informacijske tehnologije i povezanih pitanja,
 —
 suradnja u području mjeriteljstva i industrijskih standarda,
 —
 suradnja u području intelektualnog vlasništva,
 —
 suradnja u području regionalne integracije putem razmjene iskustava,
 —
 poticanje prijenosa tehnologije u druge sektore od obostrane koristi,
 —
 razmjena informacija o monetarnim pitanjima i makroekonomskom okruženju,
 —
 jačanje i širenje međusobnih gospodarskih veza,
 —
 poticanje, putem povoljne klime, dvostranog toka trgovine i ulaganja u Zajednici i Šri Lanki,
 —
 poticanje suradnje s ciljem razvoja poljoprivrede, ribarstva, rudarstva, prometa i komunikacija, zdravlja, kontrole zloporabe droga, bankarstva i osiguranja, turizma i drugih usluga,
 —
 olakšavanje uspostave uvjeta za stvaranje radnih mjesta,
 —
 poticanje bliske suradnje između privatnih sektora,
 —
 poticanje suradnje između malih i srednjih poduzeća,
 —
 aktiviranje suradnje u industrijskom sektoru, uključujući agroindustriju i industriju visoke tehnologije,
 —
 poticanje suradnje u industrijskoj i urbanoj ekologiji,
 —
 poticanje napora Šri Lanke u području promicanja trgovine i razvoja tržišta,
 —
 poticanje suradnje između obrazovnih institucija i institucija za osposobljavanje,
 —
 poticanje znanstvene i tehnološke suradnje,
 —
 poticanje suradnje u području privatizacije u Šri Lanki,
 —
 suradnja u području informiranja i kulture.
 Suradnja u nekim od gore navedenih sektora detaljnije je određena u člancima 5. do 12. ovog Sporazuma.
 4. Ugovorne stranke svaka prema vlastitom interesu i u skladu sa svojom politikom i ciljevima razmatraju sljedeća sredstva za postizanje tih ciljeva:
 —
 razmjenu informacija i ideja,
 —
 pripremu studija,
 —
 pružanje tehničke pomoći,
 —
 programe osposobljavanja uključujući strukovno osposobljavanje,
 —
 uspostavu veza između centara za istraživanje i osposobljavanje, specijaliziranih agencija, poslovnih organizacija,
 —
 poticanje ulaganja i zajedničkih ulaganja,
 —
 institucionalni razvoj javnih i privatnih agencija i uprava,
 —
 pristup postojećim bazama podataka i stvaranje novih,
 —
 radionice i seminare,
 —
 razmjene stručnjaka.
 5. Ugovorne stranke će zajednički i na obostranu korist odrediti područja i prioritete koje treba obuhvatiti konkretnim djelovanjima gospodarske suradnje, u skladu s njihovim dugoročnim ciljevima.
 Članak 5.
 Ulaganja
 1. Ugovorne stranke potiču porast obostrano korisnih ulaganja uspostavljajući povoljniju klimu za privatna ulaganja uključujući bolje uvjete za prijenos kapitala i razmjenu informacija o mogućnostima ulaganja.
 2. Uzimajući u obzir aktivnosti provedene u ovom području na relevantnim međunarodnim forumima, priznajući ugovore o bilateralnim ulaganjima koje su sklopili Šri Lanka i brojne države članice Zajednice, te da je Šri Lanka ugovorna stranka Konvencije o Multilateralnoj agenciji za osiguranje investicija (MIGA) i potpisnica Međunarodne konvencije o rješavanju investicijskih sporova (ICSID), ugovorne stranke će poduprijeti daljnje sporazume o promicanju i zaštiti ulaganja između država članica Zajednice i Šri Lanke na temelju načela nediskriminacije i reciprociteta.
 3. Ugovorne stranke obvezuju se poticati suradnju između svojih financijskih institucija.
 Članak 6.
 Privatni sektor
 1. Ugovorne stranke suglasne su poticati uključivanje privatnog sektora u svoje programe suradnje kako bi ojačale međusobnu gospodarsku i industrijsku suradnju.
 Ugovorne stranke poduzimaju mjere za:
 (a)
 poticanje privatnog sektora obje geografske regije kako bi našli učinkovite načine za zajednička savjetovanja, rezultati kojih se kasnije mogu prenijeti Zajedničkoj komisiji iz članka 20. ovog Sporazuma na potrebno nastavno postupanje;
 (b)
 uključivanje privatnih sektora ugovornih stranaka u aktivnosti koje se razviju u okviru ovog Sporazuma.
 2. Ugovorne stranke će unutar relevantnih propisa olakšati pristup dostupnim informacijama i kapitalu kako bi potaknule projekte i aktivnosti koji promiču suradnju među tvrtkama, kao što su zajednička ulaganja, podugovaranje prijenosa tehnologija, licencije, primijenjeno istraživanje i franšize.
 Članak 7.
 Standardi
 Ne dovodeći u pitanje međunarodne obveze u okviru svojih odgovornosti i u skladu sa svojim zakonima, ugovorne stranke poduzimaju korake za smanjenje razlika u vezi s mjeriteljstvom, standardizacijom i certificiranjem kroz promicanje uporabe usklađenih sustava standarda i certificiranja. U tu svrhu potiču posebno:
 —
 uspostavu veza između stručnjaka kako bi se olakšala razmjena informacija i studija o mjeriteljstvu, standardima, kontroli i promicanju kvalitete te certificiranju,
 —
 poticanje razmjene i kontakata između tijela i institucija koji su specijalizirani u tim područjima uključujući savjetovanja kako bi se osiguralo da standardi ne predstavljaju prepreku trgovini,
 —
 promicanje mjera s ciljem međusobnog priznavanja sustava za certificiranje kvalitete,
 —
 razvoj tehničke pomoći u vezi s mjeriteljstvom, standardima i certificiranjem i u vezi s programima za promicanje kvalitete,
 —
 pružanje tehničke pomoći za institucionalni razvoj za unapređenje standarda i organizacija za certificiranje kvalitete kao i za uspostavljanje nacionalnog akreditacijskog sustava za ocjenu sukladnosti u Šri Lanki.
 Članak 8.
 Intelektualno vlasništvo
 1. U okviru svojih nadležnosti, propisa i politika, ugovorne stranke će:
 (a)
 težiti poboljšanju uvjeta za odgovarajuću i učinkovitu zaštitu i jačanje intelektualnih, industrijskih i komercijalnih prava vlasništva u skladu s najvišim međunarodnim standardima;
 (b)
 surađivati kako bi osigurale ove ciljeve.
 2. Ugovorne stranke suglasne su da će izbjegavati diskriminacijski tretman u vezi s intelektualnim pravima vlasništva i da će prema potrebi održati savjetovanja ako dođe do problema o intelektualnom vlasništvu koji utječu na trgovinske veze.
 Članak 9.
 Znanost i tehnologija
 1. Ugovorne stranke će u skladu s obostranim interesima i ciljevima razvojne strategije u ovom području promicati znanstvenu i tehnološku suradnju s ciljem:
 (a)
 poticanja znanja i inovacija;
 (b)
 širenja informacija i stručnog znanja u znanosti i tehnologiji;
 (c)
 otvaranja mogućnosti za buduću gospodarsku, industrijsku i trgovinsku suradnju.
 2. Ugovorne stranke obvezuju se uspostaviti odgovarajuće postupke kako bi u najvećoj mogućoj mjeri olakšale sudjelovanje svojih znanstvenika i istraživačkih centara u međusobnoj suradnji.
 Članak 10.
 Poljoprivreda i ribarstvo
 Ugovorne stranke suglasne su promicati suradnju u području poljoprivrede, uključujući hortikulturu i preradu hrane te ribarstvo, uključujuću preradu riba. S tim ciljem u duhu suradnje i dobre volje te uzimajući u obzir zakone obiju stranaka o tim pitanjima, obvezuju se posebno ispitati:
 (a)
 mogućnosti porasta trgovine poljoprivrednim proizvodima i proizvodima ribarstva;
 (b)
 zdravlje, zdravlje biljaka i životinja te mjere za zaštitu okoliša kako bi spriječili prepreke u trgovini;
 (c)
 povezanost između poljoprivrede i ruralnog okoliša;
 (d)
 istraživanje u području poljoprivrede i ribarstva.
 Članak 11.
 Turizam
 Ugovorne stranke suglasne su surađivati u području turizma putem mjera kojima će se uzimati u obzir pitanja okoliša i koje će uključivati razmjenu informacija, poduzimanje studija, osposobljavanje i poticanje ulaganja uključujući zajednička ulaganja.
 Članak 12.
 Informiranje, kultura i komunikacija
 Ugovorne stranke surađivat će u području informiranja, kulture i komunikacija, kako bi poboljšale međusobno razumijevanje i ojačale međusobne kulturne veze, kao što su pripremne studije i tehnička pomoć za očuvanje kulturne baštine.
 Članak 13.
 Razvojna suradnja
 1. Zajednica prepoznaje potrebu Šri Lanke za razvojnom pomoći i spremna je ojačati svoju suradnju i poboljšati učinkovitost kako bi doprinijela naporima Šri Lanke u postizanju održivog gospodarskog razvoja i društvenog napretka stanovništva putem konkretnih projekata i programa. Potpora Zajednice bit će u skladu s njezinom politikom, propisima i ograničenjima financijskih sredstava raspoloživih za suradnju.
 2. Projekti i programi bit će i dalje usmjereni na siromašnije skupine stanovništva. Posebna pažnja posvetit će se ruralnom razvoju sa sudjelovanjem ciljnih skupina i prema potrebi uključivanjem kvalificiranih nevladinih organizacija koje su prihvatljive objema ugovornim strankama. Suradnja u tom području također će obuhvaćati populacijsku politiku, politiku za poticanje zapošljavanja u ruralnim gradovima, za ulogu žena u razvoju i osposobljavanju te jačanje institucija za zaštitu i poticanje ljudskih prava.
 3. Suradnja će se usredotočiti na međusobno dogovorene prioritete, uključujući ublažavanje siromaštva kao što je određeno u članku 14., što će osigurati učinkovitost i održivost programa.
 Članak 14.
 Ublažavanje siromaštva
 Ugovorne stranke obvezuju se usmjeriti svoje aktivnosti suradnje, kada je to moguće, na ublažavanje siromaštva u Šri Lanki. U vezi s tim Zajednica može u okviru razvojne suradnje dati potporu mjerama koje je uvela Vlada Šri Lanke.
 Članak 15.
 Okoliš
 1. Ugovorne stranke potvrđuju potrebu uzimanja u obzir zaštite okoliša kao sastavnog dijela gospodarske i razvojne suradnje. Osim toga naglašavaju važnost pitanja okoliša i svoju želju da unutar okvira ovog Sporazuma uspostave suradnju u zaštiti i poboljšanju okoliša uzimajući u obzir aktivnosti poduzete na međunarodnim forumima.
 2. Posebna pozornost će se posvetiti:
 (a)
 održivom upravljanju prirodnim ekosustavima;
 (b)
 zaštiti i očuvanju prirodnih šuma;
 (c)
 jačanju šumarskih instituta;
 (d)
 nalaženju praktičnih rješenja za ruralne i urbane energetske probleme;
 (e)
 sprečavanju industrijskog zagađivanja;
 (f)
 zaštiti urbanog okoliša.
 Članak 16.
 Razvoj ljudskih potencijala
 Ugovorne stranke prepoznaju važnost razvoja ljudskih potencijala u poboljšanju gospodarskog razvoja i životnih uvjeta skupina stanovništva u nepovoljnom položaju. Suglasne su da razvoj ljudskih potencijala treba predstavljati sastavni dio kako gospodarske tako i razvojne suradnje.
 Članak 17.
 Kontrola zloporabe droga
 Ugovorne stranke u skladu s nadležnostima potvrđuju odlučnost u povećanju učinkovitosti politika i mjera za borbu protiv opskrbe i distribucije narkotika kao i sprečavanje zloporabe droga, kada je potrebno nudeći tehničku pomoć, uzimajući u obzir aktivnosti poduzete od strane međunarodnih tijela u tom području.
 Članak 18.
 Regionalna suradnja
 Suradnja između ugovornih stranaka proširit će se na djelovanja u kontekstu sporazuma o suradnji ili integraciji s drugim zemljama u istoj regiji, pod uvjetom da su takva djelovanja u skladu s tim sporazumima.
 Bez isključivanja bilo kojeg područja posebna pažnja mogla bi se posvetiti:
 (a)
 tehničkoj pomoći (usluge vanjskih stručnjaka, obuka tehničkog osoblja u određenim praktičnim aspektima integracije);
 (b)
 poticanju međuregionalne trgovine;
 (c)
 potpori regionalnim institucijama te zajedničkim projektima i inicijativama koje su uspostavljene u okviru regionalnih organizacija kao što je Južnoazijska udruga za regionalnu suradnju (SAARC);
 (d)
 studijama koje se odnose na regionalne veze i komunikacije.
 Članak 19.
 Sredstva za ostvarenje suradnje
 Ugovorne stranke će u granicama raspoloživih financijskih sredstava i u okviru postupaka i instrumenata staviti na raspolaganje sredstva za postizanje ciljeva navedenih u ovom Sporazumu, posebno u vezi s gospodarskom suradnjom.
 U vezi s razvojnom pomoći i u okviru njezinog programa u korist azijskih i latinskoameričkih zemalja, Zajednica će pružiti potporu razvojnim programima Šri Lanke, putem izravnih povoljnih prijenosa, kao i putem institucionalnih i drugih izvora financiranja u skladu s pravilima i praksama institucija Europske zajednice.
 Članak 20.
 Zajednička komisija
 1. Ugovorne stranke suglasne su zadržati Zajedničku komisiju osnovanu u skladu s člankom 8. Sporazuma o trgovinskoj suradnji između Zajednice i Šri Lanke iz 1975.
 2. Od Zajedničke komisije posebno se zahtijeva:
 (a)
 osiguranje propisnog funkcioniranja i provedbe Sporazuma;
 (b)
 izrada odgovarajućih preporuka za promicanje ciljeva Sporazuma;
 (c)
 uspostava prioriteta u odnosu na ciljeve Sporazuma;
 (d)
 ispitivanje načina i sredstava za poboljšanje partnerstva i razvojne suradnje u područjima obuhvaćenim ovim Sporazumom.
 3. Zajednička komisija sastoji se od predstavnika obje ugovorne stranke na odgovarajućoj visokoj razini. Zajednička komisija se u pravilu sastaje svake godine, naizmjence u Bruxellesu i u Colombu, na dan utvrđen međusobnim dogovorom. Izvanredni sastanci se mogu sazvati dogovorom ugovornih stranaka.
 4. Zajednička komisija može uspostaviti specijalizirane podskupine koje pomažu izvršavanju zadaća i koordiniraju izradu i provedbu projekata i programa u okviru ovog Sporazuma.
 5. Dnevni red sastanaka Zajedničke komisije utvrđuje se dogovorom između ugovornih stranaka.
 6. Ugovorne stranke suglasne su da je zadaća Zajedničke komisije osigurati ispravno funkcioniranje sektorskih sporazuma koji su sklopljeni ili mogu biti sklopljeni između Zajednice i Šri Lanke.
 7. Savjetovanja u područjima obuhvaćenim ovim Sporazumom mogu se održati u slučaju problema u razdobljima između sastanaka Zajedničke komisije. Ta savjetovanja održat će se u okviru specijaliziranih podskupina u skladu sa svojim odgovornostima ili će biti predmet ad hoc savjetovanja.
 Članak 21.
 Budući razvoj
 1. Ugovorne stranke mogu obostranom suglasnošću proširiti ovaj Sporazum kako bi povećale razinu suradnje i dopuniti ga putem sporazuma o određenim sektorima ili aktivnostima.
 2. U okviru ovog Sporazuma svaka ugovorna stranka može uputiti prijedloge za proširenje područja primjene suradnje, uzimajući u obzir iskustvo stečeno u njegovoj primjeni.
 Članak 22.
 Ostali sporazumi
 1. Ne dovodeći u pitanje relevantne odredbe Ugovora o osnivanju Europskih zajednica, ovaj Sporazum i djelovanja poduzeta na temelju Sporazuma ni na koji način ne utječu na ovlasti država članica Zajednica za poduzimanje bilateralnih aktivnosti sa Šri Lankom u okviru gospodarske suradnje ili sklapanje, kada je primjereno, novih sporazuma o gospodarskoj suradnji sa Šri Lankom.
 2. Podložno odredbama stavka 1. o gospodarskoj suradnji, odredbe ovog Sporazuma zamijenit će odredbe sporazuma koji su sklopljeni između država članica Zajednice i Šri Lanke kada su te odredbe nesukladne s ili istovjetne odredbama ovog Sporazuma.
 Članak 23.
 Pogodnosti
 Kako bi olakšala suradnju u okviru ovog Sporazuma, nadležna tijela Šri Lanke će službenicima i stručnjacima Europske zajednice odobriti uobičajena jamstva i pogodnosti koji su potrebni za izvršavanje njihovih funkcija. Detaljne odredbe bit će određene zasebnom razmjenom pisama.
 Članak 24.
 Teritorijalna primjena
 Ovaj Sporazum primjenjuje se, s jedne strane, u područjima u kojima se primjenjuje Ugovor o osnivanju Europske zajednice i to pod uvjetima utvrđenim u tom Ugovoru i, s druge strane, na području Šri Lanke.
 Članak 25.
 Prilozi
 Prilozi priloženi ovom Sporazumu čine njegov sastavni dio.
 Članak 26.
 Stupanje na snagu i produljenje
 Ovaj Sporazum stupa na snagu prvog dana sljedećeg mjeseca od dana kada ugovorne stranke obavijeste jedna drugu o završetku postupaka potrebnih za tu svrhu. Nakon stupanja na snagu, ovaj Sporazum zamjenjuje Sporazum o trgovinskoj suradnji potpisan 22. srpnja 1975.
 Ovaj Sporazum sklapa se na razdoblje od pet godina. Automatski se produžuje na godišnjoj osnovi ako ga nijedna ugovorna stranka ne otkaže šest mjeseci prije dana isteka Sporazuma.
 Članak 27.
 Vjerodostojni tekstovi
 Ovaj je Sporazum sastavljen u po dva primjerka na danskom, engleskom, francuskom, grčkom, nizozemskom, njemačkom, portugalskom, španjolskom, talijanskom i singalskom jeziku, pri čemu su svi tekstovi jednako vjerodostojni.
 En fe de lo cual, los abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo.
 Til bekræftelse heraf har undertegnede underskrevet denne aftale.
 Zu Urkund dessen haben die Unterzeichneten dieses Abkommen unterschrieben.
 Σε πίστωση των ανωτέρω, οι υπογράφοντες έθεσαν την υπογραφή τους κάτω από την παρούσα συμφωνία.
 In witness whereof the undersigned have signed this Agreement.
 En foi de quoi, les soussignés ont apposé leur signature au bas du présent accord.
 In fede di che, i sottoscritti hanno firmato il presente accordo.
 Ten blijke waarvan de ondergetekenden hun handtekening onder deze Overeenkomst hebben gesteld.
 Em fé do que, os abaixo-assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente acordo.
 Hecho en Bruselas, el dieciocho de julio de mil novecientos noventa y cuatro.
 Udfærdiget i Bruxelles, den attende juli nitten hundrede og fireoghalvfems.
 Geschehen zu Brüssel am achtzehnten Juli neunzehnhundertvierundneunzig.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα οκτώ Ιουλίου χίλια εννιακόσια ενενήντα τέσσερα.
 Done at Brussels on the eighteenth day of July in the year one thousand nine hundred and ninety-four.
 Fait à Bruxelles, le dix-huit juillet mil neuf cent quatre-vingt-quatorze.
 Fatto a Bruxelles, addì diciotto luglio millenovecentonovantaquattro.
 Gedaan te Brussel, de achttiende juli negentienhonderd vierennegentig.
 Feito em Bruxelas, em dezoito de Julho de mil novecentos e noventa e quatro.
 Por el Consejo de la Unión Europea
 For Rådet for Den Europæiske Union
 Für den Rat der Europäischen Union
 Για το Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 For the Council of the European Union
 Pour le Conseil de l'Union européenne
 Per il Consiglio dell'Unione europea
 Voor de Raad van de Europese Unie
 Pelo Conselho da União Europeia
 Por el Gobierno de Sri Lanka
 For regeringen for Sri Lanka
 Für die Regierung Sri Lankas
 Για την κυβέρνηση της Σρι Λάνκα
 For the Government of Sri Lanka
 Pour le gouvernement du Sri Lanka
 Per il governo dello Sri Lanka
 Voor de Regering van Sri Lanka
 Pelo Governo do Sri Lanka
 PRILOG
 Izjava Zajednice o prilagodbi tarifa
 Zajednica potvrđuje svoju izjavu priloženu Sporazumu o suradnji potpisanom 22. srpnja 1975. o Općem sustavu povlastica (GSP) koji je Europska ekonomska zajednica samostalno uvela 1. srpnja 1971. na temelju Rezolucije 21 (II) Druge konferencije Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju 1968.
 Zajednica se također obvezuje da će razmotriti prijedloge ili pitanja Šri Lanke koji se odnose na pravila podrijetla koja omogućuju Šri Lanki najbolje korištenje mogućnosti koje pruža taj sustav.
 Zajednica je također spremna organizirati radionice u Šri Lanki za javne i privatne korisnike sustava s ciljem osiguranja najveće iskorištenosti istog.
 Izjava Zajednice i Šri Lanke
 1.
 Tijekom pregovora o Sporazumu o suradnji između Europske zajednice i Šri Lanke o partnerstvu i razvoju, ugovorne stranke izjavile su da odredbe Sporazuma ne dovode u pitanje njihova prava i obveze prema GATT-u i da u skladu s člankom 30. stavkom 4. Bečke konvencije o pravu međunarodnih ugovora iz 1969., bilo koji sljedeći sporazumi koji čine konačni rezultat Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini i kojih su obje postale stranke, prevladavaju u slučaju bilo kakvih nesuglasica.
 2.
 Ugovorne stranke suglasne su da u svrhu ovog Sporazuma „intelektualna, industrijska i trgovačka prava” uključuju posebno zaštitu autorskog prava (uključujući računalne programe) i s tim povezana prava; robne i uslužne žigove; oznake zemljopisnog podrijetla, uključujući oznake izvornosti; industrijski dizajn; patente; prikaz dizajna integriranih sklopova kao i zaštitu neobjavljenih informacija i zaštitu od nepoštenog tržišnog natjecanja.


text:
 22.9.2007
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea
 C 223/13
 Rikors imressaq fid-19 ta' Lulju 2007 — Agrícola del Sureste vs Il-Kunsill u Il-Kummissjoni
 (Kawża T-268/07)
 (2007/C 223/19)
 Lingwa tal-kawża: L-Ispanjol
 Partijiet
 Rikorrenti: S. Coop. Agrícola del Sureste (Murcia, Spanja) (rappreżentant: L. Ortiz Blanco, avukat)
 Konvenuti: Il-Kunsill ta' l-Unjoni Ewropea u Il-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej
 Talbiet tar-rikorrenti
 —
 tilqa' dan ir-rikors għal kumpens għad-danni, skond l-Artikolu 288 KE, billi tiddikjara d-dritt tar-rikorrenti għal kumpens, min-naħa tal-Kunsill u tal-Kummissjoni in solidum, ta' somma totali ta' EUR 142 585;
 —
 tordna lill-istituzzjonijiet konvenuti jbatu l-ispejjeż.
 Motivi u argumenti prinċipali
 Il-motivi u l-argumenti prinċipali huma l-istess li tressqu fil-kawża T-217/07, Las Palmeras vs Il-Kunsill u Il-Kummissjoni.


text:
Limbile indo-europene sunt o familie de limbi vorbite ca limbi materne de aproximativ jumătate din populația planetei, în special în Europa, nordul și sudul Asiei, cele 2 Americi și Australia, precum și pe arii însemnate din celelalte zone. Următoarele familii de limbi, în privința numărului de vorbitori, sunt Saki sino-tibetane și limbile afro-asiatice. Lingviștii estimează că există peste 400 de limbi și dialecte indo-europene (443 potrivit bazei de date SIL).
 Numele de „limbi indo-europene” le-a fost atribuit pentru a reflecta răspândirea acestor limbi, în special în India și Europa, deși trebuie subliniat atât faptul că nu toate etniile de aici vorbesc o limbă indo-europeană, precum și faptul că limbile indo-europene se vorbesc și în alte părți ale globului. Ortografia corectă a numelui este aceea cu cratimă.
 Dintre limbile indo-europene, următoarele sunt cele mai răspândite, fiind vorbite ca limbă maternă de peste 100 de milioane de oameni:
 Hindi: 432.000.000;
 Spaniolă: 390.000.000;
 Engleză: 341.000.000;
 Portugheză: 210.000.000;
 Bengali (angla): 171.000.000;
 Rusă: 145.000.000.
 Majoritatea limbilor vorbite în Europa aparțin superfamiliei indo-europene. Fac excepție limbile fino-ugrice (maghiara, estoniana și finlandeza), limbile caucaziene, basca, malteza (derivată în mare parte din arabă) - și turca aparținând limbilor turcice.
 Toate limbile indo-europene sunt descendenți ai unui singur limbaj preistoric, reconstruit ca Proto-Indo-European, vorbit cândva în epoca neolitică. Deși nu mai există înregistrări scrise, aspecte ale culturii și religiei Proto-indo-europenilor pot fi, de asemenea, reconstruite din culturile înrudite ale vorbitorilor indo-europeni antice și moderni, care continuă să trăiască în zone în care migraționau Proto-indo-europeni din patria lor originală. Mai multe propuneri contestate leagă Indo-Europene de alte familii de limbi majore. Deși sunt scrise în limba akkadiană veche de tip Semitic, împrumuturile și denumirile hitiților găsite în textele Kültepe sunt cele mai vechi înregistrări ale oricărui limbaj indo-european.
 În secolul al XIX-lea, conceptul lingvistic al limbilor indo-europene a fost folosit frecvent inter-schimbabil cu conceptele rasiale ale arienilor și Japhetite.
 Istorie
 Ipoteza înrudirii limbilor indo-europene, formulată prima dată, în 1647, de învățatul olandez Marcus Zuerius van Boxhorn, care a observat că o serie de limbi europene se aseamănă cu persana și a înaintat ideea că toate aceste limbi se înrudesc cu limba sciților. Această descoperire a rămas însă fără ecou în preocupările științifice ale vremii și a fost reluată în 1786 de filologul britanic Sir William Jones în lucrarea sa „The Sanscrit Language” („Limba sanscrită”), unde observa asemănări între 4 dintre cele mai vechi limbi cunoscute în vremea lui: sanscrita, latina, greaca și persana. Iată mai jos un celebru citat dintr-o lucrare a sa apărută în 1798:
 Comparația sistematică ale acestor limbi înrudite și altor limbi vechi, realizată de Franz Bopp în prima jumătate a secolului al XIX-lea, a susținut această teorie; iar lucrarea sa, publicată între 1833 și 1852 și intitulată „Vergleichende Grammatik des Sanskrit, Zend, Griechischen, Lateinischen, Litauischen, Gotischen und Deutschen” („Gramatică comparativă a limbilor sanscrită, zend, greacă, latină, lituaniană, gotică și germană”) este considerată începutul studiilor indo-europene ca disciplină academică.
 Limba comună din care s-au dezvoltat toate aceste limbi se numește limba proto-indo-europeană (PIE); este o limbă teoretică în sensul că tot ce se știe despre această limbă izvorăște din analiza limbilor moderne și a acelora dispărute care s-au păstrat în formă scrisă. Locul geografic din care a apărut proto-indo-europeana este controversat, dar cel mai probabil pare să fi fost regiunea din jurul Mării Negre, în teritoriile actuale ale Armeniei, României sau Ucrainei.
 Coloana de hărți alăturată reprezintă una dintre variantele de istorie veche a limbilor indo-europene, numită ipoteza Kurgan, care, în prezent, este cea mai larg acceptată de lingviști. În rusă, „kurgan” (cuvânt de origine turcă) înseamnă tumulus, o ridicătură de pământ și pietre deasupra unui mormânt.
 S-a propus și ipoteza că limba proto-indo-europeană ar aparține unei superfamilii, a limbilor numite „nostratice”, dar din lipsă de argumente suficient de solide această teorie este controversată.
 Conform studiului "Massive migration from the steppe was a source for Indo-European languages in Europe", o migrație masivă a avut loc în urmă cu aproximativ 4500 ani, locuitorii din stepa Ponto-Caspică deplasându-se către centrul Europei și contribuind la formarea unor limbi indo-europene.
 Clasificare
 Familia de limbi indo-europene se compune din mai multe subfamilii:
 Limbile anatoliene: dispărute;
 Limbile indo-iraniene;
 Limba greacă și alte limbi înrudite care au dispărut;
 Limbile italice: între care limba latină;
 Limbile romanice: descendentele limbii latine, între care și limba română;
 Limbile celtice;
 Limbile germanice;
 Limbile traco-frigiene: singura rămasă este limba armeană;
 Limbile toharice: dispărute;
 Limbile slave;
 Limbile baltice: înrudite cu limbile slave;
 Limbile traco-ilire: probabil limba albaneză. Printre ele probabil se mai numărau: limba dacă și limba tracă;
 Limbile gaelice;
 Tabelul de mai jos cuprinde o listă extinsă de limbi indo-europene, organizată pe subfamilii, grupe și subgrupe. Limbile dispărute sunt însemnate cu căte un asterisc (*). Acest tabel reflectă numai una dintre divizările posibile, adesea relațiile de înrudire nefiind suficient de precis cunoscute.
 Note
 Legături externe
 Limbile indo-europene ar fi apărut la est de Moldova
 Tabel cu limbile indo-europene, la Yahoo! Education (lb. engleză)
 Limbile indo-europene, la Ethnologue.com
 ProtoIndoeuropean Language
 A fost identificată zona din care se trag toate limbile indoeuropene, inclusiv româna (VIDEO), 24 august 2012, Descoperă
 A fost descoperită „mama” tuturor limbilor europene?, 8 mai 2013, Descoperă
 Limbile pierdute ale Europei, 25 iunie 2013, Nicu Pârlog, Descoperă


text:
Le relazioni franco-armene esistono dai primi contatti stabiliti tra i francesi e gli armeni nel regno armeno di Cilicia nel XII secolo. Le relazioni diplomatiche formali tra l'Armenia e la Francia sono state stabilite il 24 febbraio 1992. Le relazioni sono considerate eccellenti, con entrambi i paesi che cooperano sugli aspetti legati alla diplomazia, alla cultura e all'esercito. Grazie alle buone relazioni tra i due paesi, il 2006 è stato proclamato l'anno dell'Armenia in Francia.
 Storia
 Medioevo
 Prima dell'XI secolo, i Franchi e gli Armeni avevano contatti limitati a causa della distanza fisica tra le due nazioni. Tuttavia, c'erano precedenti contatti tra armeni e franchi attraverso l'Impero romano. Nel 554 durante la battaglia di Casilinum il generale armeno Narsete dell'Impero romano d'Oriente scacciò i Franchi e i loro alleati Alemanni dalla penisola italiana.
 Verso l'XI secolo gli Armeni fondarono il Principato e poi il Regno di Cilicia, che si trovava sulla costa mediterranea e quindi accessibile ai Franchi e agli altri europei che partecipavano alle Crociate. L'Armenia era l'ultimo rifugio sicuro cristiano per i crociati prima di affrontare gli eserciti islamici di Siria e Palestina . A differenza dell'arrivo dei turchi nell'area, l'arrivo dei Franchi fu interpretato positivamente da scrittori armeni e altri intellettuali.
 Nel XII e XIII secolo, i continui contatti con l'Europa occidentale, in particolare con il Regno dei Franchi, aprirono la strada a importanti cambiamenti sociali, culturali e politici nell'Armenia cilicia. Gli armeni, che hanno una propria branca del cristianesimo, entrarono in contatto con i cattolici.
 L'ultima dinastia (i Lusignano) a governare l'Armenia cilicia era di origine franca. L'ultimo re, Leone VI d'Armenia, fu sepolto nella Basilica di Saint Denis insieme a importanti re francesi come Carlo Martello, Luigi XIV e molti altri. Era infatti l'unico straniero che venne sepolto lì.
 Contatti all'interno dell'Impero ottomano
 Durante il regno di Luigi XIV, un gran numero di manoscritti armeni furono portati nella Biblioteca Nazionale di Francia. L'Armenia e i personaggi armeni sono spesso presenti nella letteratura francese classica. Autori come Montesquieu, Voltaire, Rousseau e molti altri hanno spesso parlato del contatto dei loro personaggi principali con i personaggi secondari armeni.
 Gli studi armeni iniziarono a svilupparsi in Francia dopo la creazione del dipartimento armeno della Scuola di lingue orientali su iniziativa di Napoleone I.
 Relazioni diplomatiche odierne
 Le relazioni diplomatiche tra l'Armenia e la Francia sono state stabilite il 24 febbraio 1992.
 Sebbene abbia una popolazione di lingua francese molto ridotta, a causa dei suoi legami storici con la Francia, l'Armenia è stata selezionata per ospitare il vertice biennale della Francofonia nel 2018. Il francese è insegnato alla Fondation Université Française en Arménie a Yerevan.
 Genocidio armeno
 Durante il 1915, i francesi accolsero decine di migliaia di armeni nel loro paese, ritenuto un rifugio sicuro. Francia è stata anche uno dei pochi paesi a inviare navi di soccorso per gli armeni. Dopo un'eroica battaglia di autodifesa di 53 giorni, la popolazione di Musa Dagh fu salvata dai francesi. La popolazione alla fine si sarebbe stabilita in Libano, principalmente nella città di Anjar.
 Nel 1998, con una forte obiezione turca, è stata approvata una risoluzione dell'Assemblea nazionale francese, in cui si diceva che "la Francia riconosce il genocidio armeno del 1915".
 La Francia è stata anche il primo paese europeo a riconoscere ufficialmente il genocidio armeno (2001).
 Nel 2006, le tensioni tra Francia e Turchia sono aumentate dopo che l'Assemblea nazionale francese ha votato a favore di un disegno di legge che rende illegale la negazione del genocidio armeno.
 Armeni in Francia
 Gli armeni di Francia, che si contano tra 250.000 e 750.000, sono rimasti vicini alle loro origini culturali, mentre allo stesso tempo si sono integrati in Francia e hanno contribuito notevolmente alla cultura francofona.
 Molti scrittori, pittori e musicisti armeni, come Sarian, Kochar, Issahakian, Komitas e molti altri hanno lavorato e sono morti in Francia. Sia i francesi che gli armeni sono orgogliosi di artisti del calibro di Charles Aznavour e Henri Verneuil.
 Missioni diplomatiche
 L'Armenia ha un'ambasciata a Parigi e consolati generali a Lione e Marsiglia.
 La Francia ha un'ambasciata a Yerevan.
 Note
 Voci correlate
 Armeni in Europa
 Relazioni bilaterali della Francia
 Relazioni bilaterali dell'Armenia