type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 12006M/PRO/10
 Az Európai Unióról szóló szerződés (Konszolidált változat) - C. Az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyvek - (10.) Jegyzőkönyv az Európai Unió bővítéséről (2001.)
 Hivatalos Lap C 321 E , 29/12/2006 o. 0229 - 0232
 (10.) Jegyzőkönyvaz Európai Unió bővítéséről (2001.)A MAGAS SZERZŐDŐ FELEKMEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösségeket létrehozó szerződésekhez csatolnak:1. cikkAz intézményekről szóló jegyzőkönyv hatályon kívül helyezéseAz Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösségeket létrehozó szerződésekhez csatolt, az Európai Unió várható bővítésére tekintettel az intézményekről szóló jegyzőkönyv hatályát veszti.2. cikkAz Európai Parlamentre vonatkozó rendelkezések(1) 2004. január 1-jével és a 2004–2009-es megbízatási időszak elejétől kezdődő hatállyal az Európai Közösséget létrehozó szerződés 190. cikkének (2) bekezdésében, illetve az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében az első albekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:"Az egyes tagállamokban megválasztott képviselők száma a következő:Belgium | 22 |Dánia | 13 |Németország | 99 |Görögország | 22 |Spanyolország | 50 |Franciaország | 72 |Írország | 12 |Olaszország | 72 |Luxemburg | 6 |Hollandia | 25 |Ausztria | 17 |Portugália | 22 |Finnország | 13 |Svédország | 18 |Egyesült Királyság | 72". |(2) A (3) bekezdésre is figyelemmel, a 2004–2009-es megbízatási időszakban az Európai Parlament képviselőinek összlétszáma az Európai Közösséget létrehozó szerződés 190. cikkének (2) bekezdésében, illetve az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében meghatározott képviselői létszám és az új tagállamok képviselőinek a legkésőbb 2004. január 1-jéig aláírt csatlakozási szerződések szerinti számának összegével egyenlő.(3) Amennyiben a tagok (2) bekezdés szerinti összlétszáma nem éri el a 732-t, az egyes tagállamokban megválasztandó képviselők számát arányosan korrigálni kell olyan módon, hogy a képviselők összlétszáma 732-höz a lehető legközelebb essen anélkül, hogy e korrekció révén az egyes tagállamokban megválasztandó képviselők száma meghaladná az Európai Közösséget létrehozó szerződés 190. cikkének (2) bekezdésében, illetve az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében meghatározott számot.A Tanács e célból határozatot fogad el.(4) Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 189. cikkének második bekezdésétől, illetve az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 107. cikkének második bekezdésétől eltérve, ha a csatlakozási szerződések az e cikk (3) bekezdésének második albekezdésében előírt határozat elfogadását követően lépnek hatályba, az Európai Parlament tagjainak száma az említett határozat alkalmazásának időszakára a 732-t ideiglenesen meghaladhatja. Az érintett tagállamokban megválasztandó képviselők számát az e cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említettel megegyező módon korrigálni kell.3. cikkA Tanácsban a szavazatok súlyozására vonatkozó rendelkezések(1) [1] (Hatályon kívül helyezve)(2) Az egyes csatlakozások időpontjában az Európai Közösséget létrehozó szerződés 205. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében, illetve az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 118. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében említett szavazatküszöböt oly módon kell megállapítani, hogy a minősített többséghez szükséges szavazatok száma ne haladja meg a Nizzai Szerződést elfogadó Konferencia záróokmányában foglalt, az Európai Unió bővítéséről szóló nyilatkozatban szereplő táblázatból következő szavazatküszöböt.4. cikkA Bizottságra vonatkozó rendelkezések(1) [2] 2004. november 1-jével és az ezen időpontot követő első Bizottság hivatalba lépésétől kezdődő hatállyal az Európai Közösséget létrehozó szerződés 213. cikkének (1) bekezdése, illetve az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 126. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"(1) A Bizottság tagjait általános alkalmasságuk alapján olyan személyek közül kell kiválasztani, akiknek függetlenségéhez nem férhet kétség.A Bizottság a tagállamok egy-egy állampolgárából áll.A Bizottság tagjainak számát a Tanács egyhangúlag megváltoztathatja.".(2) Amikor az Unió 27 tagállamot számlál, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 213. cikkének (1) bekezdése, illetve az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 126. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"(1) A Bizottság tagjait általános alkalmasságuk alapján olyan személyek közül kell kiválasztani, akiknek függetlenségéhez nem férhet kétség.A Bizottság tagjainak száma kevesebb, mint ahány tagállam van. A Bizottság tagjait egy egyenjogúságon alapuló rotációs rend szerint kell kiválasztani, amelynek szabályait a Tanács fogadja el egyhangú határozattal.A Bizottság tagjainak számát a Tanács állapítja meg egyhangú határozattal.".Ez a módosítás az Unió huszonhetedik tagállamának csatlakozását követő első Bizottság hivatalba lépésének időpontjától alkalmazandó.(3) Az Unió huszonhetedik tagállama csatlakozási szerződésének aláírását követően a Tanács egyhangúlag meghatározza:- a Bizottság tagjainak számát;- az egyenjogúságon alapuló rotációs rendre vonatkozó, az egymást követő testületek összetételének automatikus meghatározásához szükséges valamennyi feltételre és előírásra kiterjedő szabályokat a következő elvek alapján:a) annak meghatározásánál, hogy állampolgáraik milyen sorrendben és időtartamra válnak a Bizottság tagjává, a tagállamokat teljes mértékben egyenlően kell kezelni; ennek megfelelően a bármely két tagállam állampolgárai által betöltött összes hivatali időszakok számának különbsége soha nem lehet több egynél.b) az a) pontra is figyelemmel, az egymást követő bizottsági testületeket úgy kell összeállítani, hogy azokban az Unió tagállamainak teljes demográfiai és földrajzi spektruma kielégítő módon megjelenjen.(4) A (2) bekezdés alkalmazásáig az Unióhoz csatlakozó minden államnak joga van arra, hogy csatlakozása időpontjában egy állampolgára a Bizottság tagja legyen.[1] A 2003-as csatlakozási okmány hatályon kívül helyezte.[2] A bekezdést az 2003-as csatlakozási okmány módosította.--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
Hanoj je hlavné a druhé najväčšie mesto Vietnamu. Má katastrálnu výmeru 3 344,7 km2 a vyše 8 miliónov obyvateľov (údaj z roku 2019).
 Mesto založil v roku 1010 vietnamský kráľ Ly Thai To. Od roku 1010 až do 1802 bolo najdôležitejším politickým centrom v krajine. Počas vlády dynastie Nguyễn bolo hlavným mestom Huế a Hanoj bol od 1902 do 1954 hlavným mestom Francúzskej Indočíny. Od 1954 do 1976 bol hlavným mestom Severného Vietnamu.
 Mesto sa nachádza na brehu Červenej rieky.
 Galéria
 Iné projekty
 Mestá vo Vietname
 Hlavné mestá v Ázii


type: caselaw

text:
 21.3.2009
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 69/49
 Rikors ippreżentat fl-20 ta' Jannar 2009 — Katjes Fassin vs UASI (Forma ta' wiċċ ta' panda)
 (Kawża T-22/09)
 (2009/C 69/107)
 Lingwa tal-kawża: Il-Ġermaniż
 Partijiet
 Rikorrenti: Katjes Fassin GmbH & Co. KG (Emmerich am Rhein, il-Ġermanja) (rappreżentant: T. Schmitz, avukat)
 Konvenut: L-Uffiċċju għall-Armonizzazzjoni fis-Suq Intern (Trade marks u Disinni) (UASI)
 Talbiet tar-rikorrenti
 —
 tannulla d-deċiżjoni tar-Raba' Bord tal-Appell tal-UASI, tat-13 ta' Novembru 2008, fil-Każ R 1299/2006-4;
 —
 tikkundanna lill-UASI għall-ispejjeż.
 Motivi u argumenti prinċipali
 Trade mark Komunitarja kkonċernata: trade mark tridimensjonali li tirrappreżenta wiċċ ta' panda taċ-ċikkulata, għal prodotti fil-klassi 30 (Applikazzjoni Nru 4 505 161)
 Deċiżjoni tal-eżaminatur: applikazzjoni miċħuda
 Deċiżjoni tal-Bord tal-Appell: appell miċħud
 Motivi invokati: ksur tal-Artikolu 7(1)(b) tar-Regolament (KE) Nru 40/94 (1) sa fejn it-trade mark li għaliha saret applikazzjoni għandha l-karattru distintiv mitlub.
 (1) Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 40/94, tal-20 ta' Diċembru 1993, dwar it-trade mark Komunitarja (ĠU 1994, L 11, p. 1).


type: legislation

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 52008PC0047
 Priekšlikums Padomes lēmums, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Autentisks ir tikai teksts franču valodā) /* COM/2008/0047 galīgā redakcija */
 [pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 31.1.2008COM(2008) 47 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPievienotais Padomes lēmuma priekšlikums attiecas uz pārtiku un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21, sastāv vai ir ražota no tās, un par kuras laišanu tirgū uzņēmums Syngenta Seeds S.A.S. 2005. gada 29. jūlijā iesniedza pieteikumu Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību.Pievienotais priekšlikums attiecas arī uz citu tādu produktu laišanu tirgū, kas satur vai sastāv no kukurūzas GA21 un kas paredzēti tādai pašai lietošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde 2006. gada 31. martā sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka ir maz ticams, ka, laižot tirgū produktus, kas satur kukurūzu GA21, sastāv vai ir ražoti no tās, kā minēts pieteikumā, tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide.Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, 2007. gada 20. decembrī Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai tika iesniegts Komisijas lēmuma projekts, ar ko atļauj laist Kopienas tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21, sastāv vai ir ražoti no tās, lai komiteja par to balsotu. Komiteja atzinumu nesniedza; trīspadsmit dalībvalstis nobalsoja par (155 balsis), piecas dalībvalstis nobalsoja pret (65 balsis), sešas dalībvalstis (114 balsis) atturējās un trīs dalībvalstis (11 balsis) nebija pārstāvētas.Tādējādi saskaņā ar 35. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un saskaņā ar 5. pantu Padomes Lēmumā 1999/468/EK, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK, Komisijai jāiesniedz Padomei priekšlikums, kas attiecas uz veicamajiem pasākumiem, un Padomei trīs mēnešu laikā jāpieņem lēmums ar kvalificētu balsu vairākumu un jāinformē par to Parlaments.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās(Autentisks ir tikai teksts franču valodā) (Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību[1] un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:1. 2005. gada 29. jūlijā Syngenta Crop Protection AG vārdā Syngenta Seeds S.A.S. iesniedza pieteikumu Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm saskaņā ar 5. un 17. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1829/2003, lai laistu tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21, sastāv vai ir ražota no tās.2. Pieteikumā minēta arī citu tādu produktu laišana tirgū, kas satur kukurūzu GA21 vai sastāv no tās un ko paredzēts izmantot tāpat kā jebkuru citu kukurūzu, izņemot audzēšanai. Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. panta 5. punkta un 17. panta 5. punkta noteikumiem tajā ir iekļauti dati un informācija, kas vajadzīga atbilstoši III un IV pielikumam Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu[2], un informācija un secinājumi par riska novērtējumu, kas veikts saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā izklāstītajiem principiem.3. 2007. gada 17. aprīlī Syngenta Crop Protection AG vārdā Syngenta Seeds S.A.S. iesniedza pieteikumu Komisijai saskaņā ar 8. panta 4. punktu un 20. panta 4. punktu Regulā (EK) Nr. 1829/2003, lai laistu tirgū no kukurūzas GA21 ražotus produktus (pārtikas piedevas, barības sastāvdaļas un barības piedevas, ko ražo no kukurūzas GA21).4. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde („EPNI”) 2007. gada 2. oktobrī par abiem pieteikumiem sniedza vienu visaptverošu labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka ir maz ticams, ka, laižot tirgū produktus, kas satur kukurūzu GA21, sastāv vai ir ražoti no tās („produkti”), kā minēts pieteikumā, tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide[3]. Ņemot vērā apspriešanos ar valstu kompetentajām iestādēm, kā noteikts minētās regulas 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, EPNI, sniedzot atzinumu, ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas.5. Turklāt EPNI atzinumā secināja, ka pieteicēja iesniegtais vides monitoringa plāns, kurā ietverts vispārējs uzraudzības plāns, atbilst paredzētajam produktu izmantošanas veidam.6. Ņemot vērā šos apsvērumus, attiecībā uz produktiem jāpiešķir atļauja.7. Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai[4], katram ĢMO jāpiešķir unikāls identifikators.8. Pamatojoties uz EPNI atzinumu, pārtikai, pārtikas sastāvdaļām un barībai, kas satur kukurūzu GA21, sastāv vai ir ražota no tās, nav vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka produktus izmanto atbilstīgi ierobežojumiem, kas noteikti šajā lēmumā paredzētajā atļaujā, marķējot barību, kas satur ĢMO vai sastāv no tā, un citus produktus, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢMO vai sastāv no tā, un attiecībā uz ko ir pieprasīta atļauja, ir skaidri jānorāda, ka minētos produktus nedrīkst izmantot audzēšanai.9. Tāpat EPNI atzinums neparedz, ka jānosaka īpaši nosacījumi vai ierobežojumi saistībā ar laišanu tirgū un/vai īpaši nosacījumi vai ierobežojumi attiecībā uz izmantošanu un darbībām, ieskaitot prasību veikt uzraudzību pēc laišanas tirgū, kā arī īpaši nosacījumi konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 5. punkta e) apakšpunktā un 18. panta 5. punktā.10. Visa atbilstošā informācija par atļauju piešķiršanu produktiem ir jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1829/2003.11. Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulas (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK[5], 4. panta 6. punkts nosaka marķēšanas prasības produktiem, kas sastāv no ĢMO vai satur tos.12. Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību, kā noteikts 9. panta 1. punktā un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām[6], ir jāizziņo pusēm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību.13. Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, tādēļ šajā lēmumā paredzētie pasākumi jāpieņem Padomei,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants Ģenētiski modificētais organisms un unikālais identifikatorsĢenētiski modificētai kukurūzai ( Zea mays L .) GA21, kā noteikts šā lēmuma pielikuma b) punktā, ir piešķirts unikālais identifikators MON-ØØØ21-9, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 65/2004.2. pants AtļaujaSaskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem Regulas (EK) Nr. 1829/2003 4. panta 2. punkta un 16. panta 2. punkta vajadzībām atļaujas ir piešķirtas šādiem produktiem:a) pārtikai un pārtikas sastāvdaļām, kas satur kukurūzu MON-ØØØ21-9, sastāv vai ir ražotas no tās;b) barībai, kas satur kukurūzu MON-ØØØ21-9, sastāv vai ir ražota no tās;c) produktiem, kas nav pārtika un barība un kas satur kukurūzu MON-ØØØ21-9 vai sastāv no tās, un kas paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.3. pants Marķēšana1. Saskaņā ar marķēšanas prasībām Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā „organisma nosaukums” ir „kukurūza”.2. Uz 2. panta b) un c) apakšpunktā minēto produktu, kas satur kukurūzu MON-ØØØ21-9 vai sastāv no tās, marķējuma un to pavaddokumentos ir frāze „nav paredzēts audzēšanai”.4. pants Ietekmes uz vidi monitorings1. Atļaujas turētājs nodrošina, ka tiek noteikts un īstenots monitoringa plāns, lai uzraudzītu ietekmi uz vidi, kā norādīts pielikuma h) punktā.2. Atļaujas turētājs iesniedz Komisijai ikgadējus ziņojumus par monitoringa plānā izklāstīto pasākumu īstenošanu un rezultātiem.5. pants Kopienas reģistrsŠā lēmuma pielikumā ietvertā informācija ir jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. pantā.6. pants Atļaujas turētājsAtļaujas turētājs ir Syngenta Seeds S.A.S. (Francija), kas pārstāv Syngenta Crop Protection AG (Šveicē).7. pants DerīgumsŠo lēmumu piemēro 10 gadus no tā izziņošanas dienas.8. pants AdresātsŠis lēmums ir adresēts Syngenta Seeds S.A.S ., Chemin de l'Hobit 12 , BP 27 – F-31790 Saint-Sauveur , Francijā.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSa) Pieteikuma iesniedzējs un atļaujas turētājsNosaukums: Syngenta Seeds S.A.S.Adrese: Chemin de l'Hobit 12, BP 27 — F-31790 Saint-Sauveur , FrancijaPārstāv Syngenta Crop Protection AG — Schwarzwaldallee 215 - CH 4058 Basle , (Šveicē)b) Produktu apzīmējums un specifikācija(1) Pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu MON-ØØØ21-9, sastāv vai ir ražotas no tās;(2) barība, kas satur kukurūzu MON-ØØØ21-9, sastāv vai ir ražota no tās;(3) produkti, kas nav pārtika un barība un kas satur kukurūzu MON-ØØØ21-9 vai sastāv no tās, un kas paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.Pieteikumā aprakstītā ģenētiski modificētā kukurūza MON-ØØØ21-9 rada mEPSPS proteīnu, kas piešķir noturību pret glifosfāta herbicīdu.c) Marķējums(1) Saskaņā ar marķēšanas prasībām Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā „organisma nosaukums” ir „kukurūza”.(2) Uz 2. panta b) un c) apakšpunktā minēto produktu, kas satur kukurūzu MON-ØØØ21-9 vai sastāv no tās, marķējuma un to pavaddokumentos ir frāze „nav paredzēts audzēšanai”.d) Noteikšanas metode- Konkrētam gadījumam atbilstošas un reālā laikā izmantotas kvantitatīvas uz polimerāzes ķēdes reakciju balstītas metodes attiecībā uz ģenētiski modificēto kukurūzu MON-ØØØ21-9.- Validēta Kopienas references laboratorijā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, publicēta tīmekļa vietnē http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm.- Atsauces materiāls: AOCS 0407-A un AOCS 0407-B, kas pieejams American Oil Chemists Society ( AOCS ) tīmekļa vietnē http://www.aocs.org.e) Unikālais identifikatorsMON-ØØØ21-9f) Informācija, kas jānodrošina saskaņā ar II pielikumu Kartahenas protokolam par bioloģisko drošību, kurš papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidībuBioloģiskās drošības starpniecības centrs, ieraksta identifikācijas numurs: skatīt [ aizpildīt, kad izziņos ]g) Nosacījumi vai ierobežojumi produktu laišanai tirgū, izmantošanai vai darbībām ar tiemNav vajadzīgi.h) Monitoringa plānsIetekmes uz vidi monitoringa plāns, kas atbilst Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumam.[Saite: internetā publicēts plāns]i) Uzraudzības prasības pēc produktu laišanas tirgū attiecībā uz pārtikas produkta izmantošanu cilvēku uzturāNav vajadzīgas.Piezīme. Laika gaitā var būt nepieciešams mainīt saites uz attiecīgajiem dokumentiem. Šādas izmaiņas tiks publiskotas, atjauninot datus ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā. [pic][pic][pic][1] OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp. Regula grozīta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1981/2006 (OV L 368, 23.12.2006., 99. lpp.).[2] OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1830/2003 (OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.)[3] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620785956.htm.[4] OV L 10, 16.1.2004., 5. lpp.[5] OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.[6] OV L 287, 5.11.2003., 1. lpp.


text:
 14.9.2015
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 302/28
 Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná Cour administrative (Lucembursko) dne 24. července 2015 – Adrien Kauffmann v. Ministre de l'Enseignement supérieur et de la recherche
 (Věc C-402/15)
 (2015/C 302/36)
 Jednací jazyk: francouzština
 Předkládající soud
 Cour administrative
 Účastníci původního řízení
 Žalobce: Adrien Kauffmann
 Žalovaný: Ministre de l'Enseignement supérieur et de la recherche
 Předběžné otázky
 Aby byly účinně splněny požadavky zákazu diskriminace s ohledem na čl. 7 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 492/2011 ze dne 5. dubna 2011 (1) o volném pohybu pracovníků uvnitř Unie, spolu s čl. 45 odst. 2 SFEU, v rámci zohlednění skutečného stupně vazby studenta nerezidenta, který žádá o finanční podporu na vysokoškolské studium, na společnost a trh práce Lucemburska jako členského státu, ve kterém byl příhraniční pracovník zaměstnán nebo vykonával činnost za podmínek uvedených v článku 2a zákona ze dne 22. června 2000 o finanční podpoře státu na vysokoškolské studium, doplněného zákonem ze dne 19. července 2013, a to v přímé návaznosti na rozsudek SDEU ze dne 20. června 2013 (věc C-20/12) (2),
 —
 je třeba podmínku, že uvedený student musí být „dítětem“ zmíněného příhraničního pracovníka, chápat tak, že musí být jeho „potomkem v přímé linii a v prvním stupni, jehož příbuzenství má ve vztahu k jeho předkovi právní základ“, s tím, že je kladen důraz na příbuzenský vztah mezi studentem a příhraničním pracovníkem, o kterém se předpokládá, že je základem výše uvedené vazby, nebo
 —
 je třeba klást důraz na skutečnost, že příhraniční pracovník „nadále poskytuje studentovi výživu“, aniž by mezi nimi musel existovat právní příbuzenský vztah, a to zejména v případě, kdy lze konstatovat dostatečnou vazbu společného soužití, která existuje mezi příhraničním pracovníkem a jedním z rodičů studenta, ve vztahu k němuž má příbuzenský vztah právní základ?
 —
 vychází-li se z tohoto druhého hlediska, musí z povahy věci nepovinné přispívání příhraničního pracovníka, není-li výlučné, nýbrž souběžné s přispíváním rodiče či rodičů, kteří jsou se studentem v právním příbuzenském vztahu, a proto vůči němu zásadně mají zákonnou vyživovací povinnost, splňovat určitá kritéria trvalosti?
 (1) Úř. věst. L 141, s. 1
 (2) EU:C:2013:411


type: other

text:
JurisChile: Bienes nacionales de uso público y bienes del Estado o fiscales. Accidente ocurrido en plaza.
 Bienes nacionales de uso público y bienes del Estado o fiscales. Accidente ocurrido en plaza.
 Primero: Que en estos autos Rol N° 3498-2013, sobre indemnización de perjuicios por responsabilidad por falta de servicio, la parte demandada dedujo recurso de casación en el fondo en contra de la sentencia pronunciada por la Corte de Apelaciones de Antofagasta que confirmó el fallo de primera instancia que acogió la demanda interpuesta por Mirta Eliana Cortés Ruminot y José Abelino Muñoz Soto en contra de la Municipalidad de Calama y, en consecuencia, condenó a ésta a pagar a los actores la suma de $30.000.000 (treinta millones de pesos) a cada uno de ellos, por concepto de indemnización de perjuicios por daño moral que sufrieran como consecuencia de la muerte de su hija ocurrida el día 24 de julio de 2008.
 Segundo: Que el recurso de nulidad sustancial denuncia que la sentencia impugnada infringió lo dispuesto en los artículos 589 y 592 del Código Civil, en concordancia con lo prescrito en el artículo 24 del Decreto con Fuerza de Ley N° 850 del Ministerio de Obras Públicas, que fija el texto refundido, coordinado y sistematizado de la Ley N° 15.840 de 1964 y del Decreto con Fuerza de Ley N° 206 de 1960, sobre Construcción y Conservación de Caminos; y artículo 135 a) de la Ley General de Urbanismo y Construcciones en relación con los artículos 2.1.30 y 2.1.31 de su respectiva Ordenanza. Expresa que interpretadas dichas disposiciones en forma armónica permiten dilucidar el sentido que se deber dar a la calificación jurídica de “bien nacional de uso público”, puesto que no todas las calles, plazas, puentes y caminos tienen dicha naturaleza por el solo hecho de ser tales, la cual a su juicio es de carácter excepcional. Manifiesta que tal predicamento se comprueba con la referencia a los cuerpos normativos especiales antes nombrados, de los que aparece que no todos los caminos, calles, avenidas, áreas verdes y espacios públicos tienen la calidad de bien nacional de uso público.
 Tercero: Que la sentencia de primera instancia –confirmada sin modificaciones- estableció los siguientes hechos y circunstancias:
 a) Bárbara Muñoz Cortés (de 16 años de edad) con fecha 24 de julio de 2008, en horas de la tarde, concurrió junto a su “pololo” a una plaza de juegos ubicada en Calama y en circunstancias que ésta se encontraba utilizando uno de los columpios, la estructura de éste cedió por fatiga de material, cayendo sobre la menor parte de la misma, falleciendo producto del accidente a las 23:04 horas en el Hospital Carlos Cisternas producto de un trauma abdomino toráxico complicado.
 b) Alejandro Contreras Gómez –“pololo” de la víctima y mayor de edad- también subió a uno de los columpios junto con la menor.
 c) No se probó la afirmación del demandado en orden a que en años anteriores había sido el Ejército de Chile quien habría construido los juegos existentes en el lugar y que el recinto en que se apostaban, en época pretérita, se encontraba con cierre perimetral.
 Cuarto: Que el tribunal sentenciador estableció que de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 589 inciso 2° del Código Civil las plazas ostentan la calidad de bien nacional de uso público, entre las que se encuentra aquella en que ocurrieron los hechos, correspondiendo por lo tanto su administración a la Municipalidad demandada. Expresó el fallo que el ente edilicio no discutió la calidad jurídica del recinto como bien nacional de uso público, más aun dicho aspecto no fue considerado como argumento de su defensa. Confirma tal conclusión, agrega la sentencia, la circunstancia que el sitio del suceso corresponde a una plaza de juegos abierta al público, sin restricción alguna de ingreso, por lo que lo normal es que corresponda a un bien nacional de uso público, esto es, de aquellos cuyo dominio pertenece a la nación toda y su uso a todos los habitantes. Enseguida, el fallo determina que la Municipalidad de Calama incurrió en falta de servicio al exponer a las personas al riesgo de sufrir un accidente en los juegos existentes en una plaza pública, en los que no ha efectuado mantención y no se encuentra señalizado un uso privativo. Por último, para determinar el monto indemnizatorio, el juez de la causa consideró como elemento de regulación la exposición imprudente de la víctima.
 Quinto: Que conforme a los términos expuestos sólo cabe concluir que los magistrados del mérito han aplicado correctamente el derecho que rige el caso. En efecto, es necesario consignar que el artículo 589 del Código Civil dispone:
 Los bienes nacionales cuyo uso no pertenece generalmente a los habitantes, se llaman bienes del Estado o bienes fiscales”.
 Sexto: Que de acuerdo a la disposición transcrita existen bienes nacionales de uso público, los cuales constituyen el dominio público y bienes del Estado o fiscales que conforman el dominio privado. La diferencia entre dichos bienes es explicada por el autor Jorge Bermúdez Soto al indicar: “El criterio diferenciador de ambos tipos de bienes, que permite saber cuál de ellos quedan amparados por el dominio público y cuáles pertenecen al dominio privado del Estado, es el uso directo de los bienes por la generalidad de los habitantes, es decir, su forma de utilización o afectación. De tal forma que si los bienes son susceptibles de ser usados por todos (afectados al uso de todos los habitantes), ya sea por la propia naturaleza del bien o por decisión de la autoridad que lo permite, se estará en presencia de un bien nacional de uso público (bien de dominio público). Por el contrario, si los bienes no permiten tal uso se estará ante un bien fiscal (bien no afectado al uso de todos los habitantes) y por tanto, se tratará de un bien que corresponde al dominio privado del Estado” (“Derecho Administrativo”, Abeledo Perrot Legal Publishing Chile, Thomson Reuters, segunda edición actualizada, 2011, páginas 554 y 555).
 Séptimo: Que, por consiguiente, teniendo en cuenta que el tribunal sentenciador estableció que el lugar en que ocurrió el accidente corresponde a una plaza sin restricción de ingreso, decide correctamente, porque de acuerdo a la propia naturaleza del bien y su funcionalidad, correspondía necesariamente concluir que se trataba de un bien nacional de uso público y, en consecuencia, sujeto al régimen jurídico de administración del municipio respectivo de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 5 letra c) de la Ley N° 18.695.
 Por último, es necesario tener presente que el recurrente no tiene razón al sostener que la naturaleza jurídica de una plaza excepcionalmente es la de bien nacional de uso público, basando su premisa en la referencia a algunos cuerpos normativos especiales. Ciertamente, la condición jurídica de bien nacional de uso público puede ser adquirida por tres medios, esto es, “por declaración de la ley, a través de la modificación de un plan regulador, o mediante afectación” (obra citada, página 560). Por consiguiente, tratándose de bienes como calles, plazas, puentes y caminos, el mar adyacente y sus playas, la declaración de su condición jurídica es dada por la ley –artículo 589 del Código Civil- de suerte que la regla general será que correspondan a bienes nacionales de uso público.
 Octavo: Que en virtud de lo razonado el recurso de nulidad adolece de manifiesta falta de fundamento.
 Por estas consideraciones y visto además lo dispuesto en el artículo 782 del Código de Procedimiento Civil, se rechaza el recurso de casación en el fondo interpuesto en lo principal de la presentación de fojas 304 en contra de la sentencia de once de abril del año en curso, escrita a fojas 303.
 Rol N° 3498-2013.
 Pronunciado por la Tercera Sala de esta Corte Suprema integrada por los Ministros Sr. Pedro Pierry A., Sra. María Eugenia Sandoval G., Sr. Lamberto Cisternas R. y los Abogados Integrantes Sr. Emilio Pfeffer U. y Sr. Guillermo Piedrabuena R. No firman, no obstante haber concurrido a la vista y al acuerdo de la causa, los Abogados Integrantes Sr. Pfeffer y Sr. Piedrabuena por estar ambos ausentes. Santiago, 12 de agosto de 2013.
 Publicado por Bernardita Vidal el 9/16/2013 11:59:00 a.m.


text:
 15.9.2014
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 315/52
 Beschikking van het Gerecht van 7 juli 2014 — Cofresco Frischhalteprodukte/Commissie
 (Zaak T-223/13) (1)
 ((„Beroep tot nietigverklaring - Milieu - Richtlijn 94/62/EG - Verpakking en verpakkingsafval - Richtlijn 2013/2/EU - Rollen, kokers en cilinders waarrond flexibel materiaal is gewikkeld - Niet rechtstreeks geraakt - Niet-ontvankelijkheid”))
 2014/C 315/87
 Procestaal: Frans
 Partijen
 Verzoekende partij: Cofresco Frischhalteprodukte GmbH & Co. KG (Minden, Duitsland) (vertegenwoordiger: H. Weil, advocaat)
 Verwerende partij: Europese Commissie (vertegenwoordigers: A. Alcover San Pedro en J.-F. Brakeland, gemachtigden)
 Voorwerp
 Verzoek om gedeeltelijke nietigverklaring van richtlijn 2013/2/EU van de Commissie van 7 februari 2013 tot wijziging van bijlage I bij richtlijn 94/62/EG van het Europees Parlement en de Raad betreffende verpakking en verpakkingsafval (PB L 37, blz. 10), voor zover de Commissie rollen, kokers en cilinders waarrond flexibel materiaal is gewikkeld, met uitzondering van die welke zijn bedoeld als onderdelen van productieapparaten en niet worden gebruikt om een product als verkoopeenheid te presenteren, heeft toegevoegd aan de lijst met voorbeelden van producten ter illustratie van de toepassing van de criteria aan de hand waarvan het begrip „verpakking” nader wordt omschreven
 Dictum
 1)
 Het beroep wordt niet-ontvankelijk verklaard.
 2)
 Cofresco Frischhalteprodukte GmbH & Co. KG zal haar eigen kosten en die van de Europese Commissie dragen.
 (1) PB C 171 van 15.6.2013.


text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,31.8.2018
 COM(2018) 605 final
 2018/0315(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS,
 milles käsitletakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni veondusalaste tolliküsimuste töörühmas ja sisetranspordi komitees Euroopa Liidu nimel võetavat seisukohta seoses kavatsusega võtta vastu uus konventsioon piiriületuskorra hõlbustamise kohta reisijate, pagasi ja kaubapagasi rahvusvahelisel raudteeveol
 SELETUSKIRI
 1.Ettepaneku reguleerimisese
 Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) veondusalaste tolliküsimuste töörühmas ja võimaluse korral ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sisetranspordi komitees liidu nimel võetav seisukoht seoses kavatsusega võtta vastu uus konventsioon piiriületuskorra hõlbustamise kohta reisijate, pagasi ja kaubapagasi rahvusvahelisel raudteeveol.
 2.Ettepaneku taust
 2.1.Konventsioon piiriületuskorra hõlbustamise kohta reisijate, pagasi ja kaubapagasi rahvusvahelisel raudteeveol
 Reisijate, pagasi ja kaubapagasi rahvusvahelise raudteeveo piiriületuskorra hõlbustamiseks kavandatava konventsiooni eelnõu (edaspidi „kavandatava konventsiooni eelnõu“) algatas Raudteede Koostööorganisatsioon (OSJD), kuhu kuuluvad liidu üheksa liikmesriiki (Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Slovakkia, Poola, Leedu, Läti, Ungari, Eesti, Rumeenia), ja selle edastas ÜRO Euroopa Majanduskomisjonile Vene Föderatsiooni valitsus.
 Sarnase kohaldamisalaga konventsioon on juba jõustunud. Selleks on 1952. aasta rahvusvaheline konventsioon raudteel veetavate reisijate ja pagasi piiriületuse hõlbustamise kohta, mille osalised on liidu kaheksa liikmesriiki (Austria, Belgia, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Portugal ja Rootsi
 1
 ). Erinevate õiguslike ja menetluslike raskuste tõttu ei olnud kõnealust konventsiooni võimalik ajakohastamise eesmärgil muuta. Raudteede Koostööorganisatsiooni liikmesriigid soovitasid aegunud 1952. aasta konventsiooniga ühinemise asemel koostada selles valdkonnas uus konventsioon.
 Kavandatava konventsiooni eelnõu hõlmab kolme peamist liidu poliitikavaldkonda: raudteed, tolli ja piirihaldust käsitlevat liidu õigustikku. Eelnõu eesmärk on kiirendada ja lihtsustada reisirongide piirikontrolli. Konventsiooni eelnõu uus põhielement on ühine kooskõlastatud piirikontroll, mitte kaks või enam järjestikust kontrolli mõlemal pool piiri; liikuvate rongide kontrollimine, kui rongide sõiduplaanid ja peatused seda võimaldavad, ja koostöö üksikasjade kokkuleppimine kahepoolsete lepingute või mitmepoolsete kokkulepete abil. Käesolev ettepanek on seotud liidu piirihalduse poliitikavaldkonnaga. Raudtee- ja tollipoliitika valdkondi käsitletakse eraldi ettepanekus.
 2.2.UNECE veondusalaste tolliküsimuste töörühm
 Veondusalaste tolliküsimuste töörühm tegutseb ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni poliitika raames ja sisetranspordi komitee üldise järelevalve all. Töörühma ülesanne on algatada ja jätkata meetmeid, mille eesmärk on erinevate sisetranspordiliikide puhul ühtlustada ja lihtsustada piiriületuskorda käsitlevaid eeskirju, reegleid ja dokumente.
 Liit on esindatud töörühmas, kus kõik liidu liikmesriigid on hääleõigusega liikmed.
 2.3.Veondusalaste tolliküsimuste töörühma kavandatav akt
 Veondusalaste tolliküsimuste töörühm kohtub 2018. aastal järgmistel kuupäevadel: 12.–14. juuni ja 16.–19. oktoober. Ühel töörühma koosolekutest tuleb teha otsus kavandatava konventsiooni heakskiitmise ja selle edastamise kohta üks kord aastas veebruaris kogunevale sisetranspordi komiteele ametliku heakskiidu saamiseks.
 Kavandatav akt muutub poolte jaoks siduvaks vastavalt konventsiooni eelnõu artiklile 22, milles on sätestatud: „1. Konventsioon jõustub kolm kuud pärast kuupäeva, mil viis riiki on oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjad hoiule andnud. 2. Iga riigi suhtes, kes ratifitseerib, võtab vastu, kiidab heaks käesoleva konventsiooni või ühineb sellega pärast viienda ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andmist, jõustub konventsioon kolm kuud pärast selle riigi ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andmist“.
 3.Liidu nimel võetav seisukoht
 3.1.Liidu seisukoht
 Liit nõustub konventsiooni eelnõu eesmärkidega ja toetab põhimõtet hõlbustada reisijate raudteevedu, kuid ei ole tuvastanud konventsiooni eelnõu lisaväärtust ega kasu liidu või selle liikmesriikide jaoks. Uue konventsiooni eelnõuga ei kao vajadus juba olemasolevate kahe- või mitmepoolsete lepingute järele ja võimalik, et see ei soodusta ka uusi kahe- või mitmepoolseid lepinguid, sest konventsiooni eelnõu ei sisalda selliste lepingute näidist. Paljud konventsiooni eelnõu sätted ei ole siduvad ja neid ei saa rakendada ilma asjaomaste poolte eraldiseisva kokkuleppeta. Ainuke ülesanne, mis konventsiooni eelnõul saaks olla, on olla aluseks tulevaste mitme- ja kahepoolsete lepingute sõlmimisel.
 Piirihaldust käsitleva ELi õigustiku seisukohast ei paku konventsiooni eelnõu selle praegusel kujul mingeid uusi ega kasulikke vahendeid ega too seetõttu ELile ja selle liikmesriikidele mingit lisaväärtust. Lisaks sisaldab see mitmeid sätteid, mis on ELi õigustiku jaoks probleemsed ning mida tuleks muuta, kui liit või selle liikmesriigid soovivad tulevikus konventsiooni eelnõuga ühineda. Näiteks konventsiooni eelnõu artiklis 6 tuleks selgitada, et piirikontrollist ei saa loobuda mitme- või kahepoolsete lepingutega riikide vahel: kuna ELi välispiiride ületamise suhtes kohaldatakse Schengeni piirieeskirju, saab rahvusvaheliste kokkulepetega reguleerida üksnes seda, kuidas kontrolli teostatakse, ilma selliste kontrollide sisu puudutamata.
 Liidu institutsioonilisest seisukohast hõlmab konventsiooni eelnõu küsimusi, mis kuuluvad liidu ainu- ja jagatud pädevusse. Liikmesriigid ei saa liidu ainupädevusse kuuluvate konventsiooni eelnõu osadega eraldiseisvalt ühineda. Et liidul oleks võimalik konventsiooniga ühineda, oleks tulnud kooskõlas institutsioonilise poliitika üldpõhimõtetega lisada konventsiooni eelnõusse säte, mis käsitleb liidu osalemist piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonina .
 Isegi kui liidul ei näi olevat põhjust kavandatava konventsiooniga ühineda, peaks iga uus rahvusvaheline konventsioon sisaldama kooskõlas liidu üldise institutsiooniliste aspektide poliitikaga klauslit, mis võimaldab piirkondlikel majandusintegratsiooni organisatsioonidel osaleda.
 ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sisetranspordi komitee võib hääletada konventsiooni vastuvõtmise üle oma 2019. aasta veebruari 81. istungil või sellele järgneval istungil, kui veondusalaste tolliküsimuste töörühm kinnitab konventsiooni eelnõu, ja paluda sekretariaadil edastada see ÜRO peasekretärile, kes tegutseb hoiulevõtjana. Seetõttu on oluline kujundada sellisele võimalikule stsenaariumile reageerimiseks liidu seisukoht. Ainupädevuse küsimustes hääletab liidu nimel komisjon.
 Kavandatava konventsiooni ettevalmistamisel konsulteeriti paljude avaliku ja erasektori ekspertidega.
 Tollialaste õigusaktide komisjonis toimusid konsultatsioonid liikmesriikidega (Genfi koordineerimine). Neist üks peeti koos ühtse Euroopa raudteepiirkonna ekspertide, justiits- ja siseküsimuste nõustajate, transpordiatašeede ning komisjoni liikuvuse ja transpordi ning rände ja siseasjade eest vastutavate peadirektoraatide esindajatega (23.1.2017). Konsultatsioone peeti ka tolliküsimuste eksperdirühmaga.
 ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni veondusalaste tolliküsimuste töörühma ja raudteetranspordi töörühma istungitel toimusid lisakonsultatsioonid.
 Enne arutelusid ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastel foorumitel, mida jälgis kas komisjoni maksunduse ja tolliliidu eest vastutav peadirektoraat või liikuvuse ja transpordi eest vastutav peadirektoraat, toimus koordineerimistegevus eespool nimetatud peadirektoraatide ning rände ja siseasjade eest vastutava peadirektoraadi vahel, sest konventsiooni eelnõu puudutab poliitikavaldkondi, mis kuuluvad nende kolme peadirektoraadi pädevusse.
 Sisemine kooskõlastamine ning tollialaste õigusaktide komisjoni ja tollieksperdi juures liikmesriikidega peetud ühised arutelud näitasid selgelt, et nii liidu liikmesriikidel kui ka liidul endal puudub huvi ühineda konventsiooni eelnõuga, sest see ei too kasu ega lisaväärtust üheski asjaomases valdkonnas, st käesolevas ettepanekus käsitletud kahes liidu poliitikavaldkonnas ega ka liidu institutsioonilisest vaatenurgast.
 4.Õiguslik alus
 4.1.Menetlusõiguslik alus
 4.1.1.Põhimõtted
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“
 Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia kuuluvad ka aktid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
 2
 .
 4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul
 Akt, mis veondusalaste tolliküsimuste töörühmal ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sisetranspordi komiteel palutakse vastu võtta, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt muutub kooskõlas konventsiooni eelnõu artikliga 22 rahvusvahelise õiguse alusel siduvaks.
 Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.
 Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.
 4.2.Materiaalõiguslik alus
 4.2.1.Põhimõtted
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.
 Kui kavandatava aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, tuleb erandina nimetada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõigusliku alusena mitu vastavat õiguslikku alust.
 4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul
 Kavandatava aktiga taotletakse eesmärke piirikontrolli, sealhulgas reisijate ja nende dokumentide kontrollimise valdkonnas, ja reguleeritakse neid valdkondi. Seetõttu peaks see põhinema ELi toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktil b, mis puudutab „välispiire ületavate isikute suhtes teostatavat kontrolli“.
 Seetõttu sisaldab kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus järgmisi sätteid: Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punkt b.
 4.3.Järeldus
 Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punkt b koostoimes artikli 218 lõikega 9.
 2018/0315 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS,
 milles käsitletakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni veondusalaste tolliküsimuste töörühmas ja sisetranspordi komitees Euroopa Liidu nimel võetavat seisukohta seoses kavatsusega võtta vastu uus konventsioon piiriületuskorra hõlbustamise kohta reisijate, pagasi ja kaubapagasi rahvusvahelisel raudteeveol
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti b koostoimes artikli 218 lõikega 9,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Vene Föderatsioon on esitanud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) uue konventsiooni piiriületuskorra hõlbustamise kohta reisijate, pagasi ja kaubapagasi rahvusvahelisel raudteeveol ning seda toetab Raudteede Koostööorganisatsioon (OSJD).
 (2)Veondusalaste tolliküsimuste töörühm tegutseb UNECE poliitika raames ja sisetranspordi komitee üldise järelevalve all. Töörühma ülesanne on algatada ja jätkata meetmeid, mille eesmärk on erinevate sisetranspordiliikide puhul ühtlustada ja lihtsustada piiriületuskorda käsitlevaid eeskirju, reegleid ja dokumente.
 (3)UNECE veondusalaste tolliküsimuste töörühm peab tegema oma 12.–14. juunil 2018 toimuval 149. istungil või sellele järgneval istungil otsuse reisijate, pagasi ja kaubapagasi rahvusvahelise raudteeveo piiriületuskorra hõlbustamiseks kavandatava konventsiooni kinnitamise ja selle sisetranspordi komiteele ametlikuks heakskiitmiseks edastamise kohta.
 (4)Liit on esindatud UNECE veondusalaste tolliküsimuste töörühmas, kus liidu 28 liikmesriiki on hääleõigusega liikmed. Ainupädevuse küsimustes väljendab ELi seisukohta liidu ja selle liikmesriikide nimel komisjon.
 (5)Sõltuvalt konkreetsetest asjaoludest ning liidu ja selle liikmesriikide ühtse välisesindatuse huvides võib komisjon pidada läbirääkimisi nii liidu pädevusse kuuluvates valdkondades kui ka teemade üle, mille puhul liikmesriigid ei ole liidule pädevust andnud.
 (6)On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel UNECE veondusalaste tolliküsimuste töörühmas ja sisetranspordi komitees, kuna kavandatav konventsioon puudutab viisaformaalsusi, mis kuuluvad liidu pädevusse.
 (7)Konventsioon sisaldab üldisi sätteid reisirongide piirikontrolli korraldamise kohta. Konventsiooni võib pidada kõikide mitme- ja kahepoolsete lepingute aluseks, mille puudumisel ükski konventsiooniga hõlmatud element ei saaks toimida.
 (8)Liidu liikmesriikide jaoks on selliseid kahepoolseid lepinguid võimalik sõlmida ka ilma kavandatava konventsioonita. Venemaal ja mõnes teises OSJDs esindatud riigis tundub õiguslik raamistik sellist konventsiooni eeldavat, et lihtsustada mitme- ja kahepoolsete lepingute sõlmimist.
 (9)Kavandatava konventsiooni sisul ei tundu olevat liidu liikmesriikide jaoks ei kasulikku ega kahjulikku mõju. Seetõttu ei toeta liit kavandatavat konventsiooni, kuid tal ei ole põhjust selle vastuvõtmist takistada.
 (10)Isegi kui kavandatava konventsiooniga ühinemine ei tundu olevat liidu huvides, peaks iga uus rahvusvaheline konventsioon sisaldama kooskõlas liidu üldise institutsiooniliste aspektide poliitikaga klauslit, mis võimaldab piirkondlikel majandusintegratsiooni organisatsioonidel osaleda. Kavandatava konventsiooni eelnõu ei sisalda klauslit, mis võimaldaks liidul konventsiooniga ühineda.
 (11)Seetõttu peaks liidu seisukoht UNECE veondusalaste tolliküsimuste töörühmas olema erapooletu tingimusel, et lisatakse piirkondlike majandusintegratsiooni organisatsioonide osalemist võimaldav klausel. Sellisel juhul peaks liit hääletamisest hoiduma. Vastasel korral peaks liit hääletama kavandatava konventsiooni vastuvõtmise vastu.
 (12)Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmises ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva otsuse suhtes otsuse teinud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.
 (13)Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nõukogu otsuse 1999/437/EÜ
 3
 artikli 1 punktis G osutatud valdkonda kuuluvate Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis
 4
 ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises sõlmitud lepingu tähenduses.
 (14)Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)
 5
 tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ
 6
 artikliga 3.
 (15)Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)
 7
 tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL
 8
 artikliga 3.
 (16)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
 9
 . Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
 (17)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
 10
 . Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
 (18)Bulgaaria, Horvaatia, Küprose ja Rumeenia puhul kujutavad käesoleva otsuse sätted endast Schengeni acquis’l põhinevaid või muul viisil sellega seotud sätteid vastavalt 2003. aasta ühinemisakti
 11
 artikli 3 lõike 2, 2005. aasta ühinemisakti
 12
 artikli 4 lõike 2 ja 2011. aasta ühinemisakti
 13
 artikli 4 lõike 2 tähenduses
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 UNECE veondusalaste tolliküsimuste töörühma ning sisetranspordi komitee istungitel liidu nimel võetav seisukoht seoses UNECE uue konventsiooniga piiriületuskorra hõlbustamise kohta reisijate, pagasi ja kaubapagasi rahvusvahelisel raudteeveol on järgmine.
 Liidu seisukoht konventsiooni eelnõu suhtes on hoiduda hääletamisest, kui lisatakse piirkondlike majandusintegratsiooni organisatsioonide osalemist võimaldav klausel. Kui sellist klauslit ei lisata, hääletavad liidu liikmesriigid vastu.
 Artikkel 2
 Artiklis 1 osutatud seisukohta väljendavad ühiselt tegutsedes liidu need liikmesriigid, kes on UNECE veondusalaste tolliküsimuste töörühma ja sisetranspordi komitee liikmed.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile ja liikmesriikidele.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 Kirjutas alla, kuid ei ratifitseerinud.
 (2)
 Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.
 (3)
 Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).
 (4)
 EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.
 (5)
 ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.
 (6)
 Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).
 (7)
 ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.
 (8)
 Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).
 (9)
 Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).
 (10)
 Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).
 (11)
 Akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33).
 (12)
 Akt Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (ELT L 157, 21.6.2005, lk 203).
 (13)
 Horvaatia Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavaid muudatusi käsitlev akt (ELT L 112, 24.4.2012, lk 21).


text:
RAPPORT dwar il-kwittanza għall-implimentazzjoni tal-baġit tal-Aġenzija Ewropea għall-Ambjent għas-sena finanzjarja 2016
 Proċedura : 2017/2151(DEC)
 Ċiklu relatat mad-dokument : A8-0090/2018
 729k 65k
 dwar il-kwittanza għall-implimentazzjoni tal-baġit tal-Aġenzija Ewropea għall-Ambjent għas-sena finanzjarja 2016
 – wara li kkunsidra l-kontijiet annwali finali tal-Aġenzija Ewropea għall-Ambjent għas-sena finanzjarja 2016,
 – wara li kkunsidra r-rapport tal-Qorti tal-Awdituri dwar il-kontijiet annwali tal-Aġenzija Ewropea għall-Ambjent għas-sena finanzjarja 2016, flimkien mar-risposta tal-Aġenzija(1),
 – wara li kkunsidra r-rakkomandazzjoni tal-Kunsill tal-20 ta' Frar 2018 dwar il-kwittanza li għandha tingħata lill-Aġenzija fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-baġit għas-sena finanzjarja 2016 (05941/2018 – C8-0061/2018),
 – wara li kkunsidra r-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta' Ottubru 2012 dwar ir-regoli finanzjarji applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002(3), u b'mod partikolari l-Artikolu 208(2) tiegħu,
 – wara li kkunsidra r-rapport tal-Kumitat għall-Kontroll tal-Baġit u l-opinjoni tal-Kumitat għall-Ambjent, is-Saħħa Pubblika u s-Sikurezza tal-Ikel (A8-0090/2018),
 1. Jagħti l-kwittanza lid-Direttur Eżekuttiv tal-Aġenzija Ewropea għall-Ambjent għall-implimentazzjoni tal-baġit tal-Aġenzija għas-sena finanzjarja 2016;
 dwar l-għeluq tal-kontijiet tal-Aġenzija Ewropea għall-Ambjent għas-sena finanzjarja 2016
 – wara li kkunsidra r-rapport tal-Qorti tal-Awdituri dwar il-kontijiet annwali tal-Aġenzija Ewropea għall-Ambjent għas-sena finanzjarja 2016, flimkien mar-risposta tal-Aġenzija(6),
 – wara li kkunsidra r-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta' Ottubru 2012 dwar ir-regoli finanzjarji applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002(8), u b'mod partikolari l-Artikolu 208(2) tiegħu,
 – wara li kkunsidra r-Regolament (KE) Nru 401/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta' April 2009 dwar l-Aġenzija Ewropea għall-Ambjent u n-Netwerk Ewropew ta' Informazzjoni u Osservazzjoni tal-Ambjent(9), u b'mod partikolari l-Artikolu 13 tiegħu,
 1. Japprova l-għeluq tal-kontijiet tal-Aġenzija Ewropea għall-Ambjent għas-sena finanzjarja 2016;
 li tinkludi l-kummenti li jagħmlu parti integrali mid-deċiżjoni dwar il-kwittanza għall-implimentazzjoni tal-baġit tal-Aġenzija Ewropea għall-Ambjent għas-sena finanzjarja 2016
 – wara li kkunsidra d-deċiżjoni tiegħu dwar il-kwittanza għall-implimentazzjoni tal-baġit tal-Aġenzija Ewropea għall-Ambjent għas-sena finanzjarja 2016,
 B. billi, skont id-dikjarazzjoni tad-dħul u l-infiq tagħha(11), il-baġit finali tal-Aġenzija Ewropea għall-Ambjent ("l-Aġenzija") għas-sena finanzjarja 2016 kien ta' EUR 50 509 265, li jfisser żieda ta' 2,75 % meta mqabbel mal-2015; billi l-baġit tal-Aġenzija huwa prinċipalment derivat mill-baġit tal-Unjoni;
 C. billi l-Qorti tal-Awdituri ("il-Qorti"), fir-rapport tagħha dwar il-kontijiet annwali tal-Aġenzija Ewropea għall-Ambjent għas-sena finanzjarja 2016 ("ir-rapport tal-Qorti"), stqarret li kisbet assigurazzjonijiet raġonevoli li l-kontijiet annwali tal-Aġenzija għas-sena finanzjarja 2016 huma affidabbli u li t-tranżazzjonijiet ta' bażi huma legali u regolari;
 1. Jinnota li l-isforzi ta' monitoraġġ tal-baġit matul is-sena finanzarja 2016 irriżultaw f'rata ta' implimentazzjoni tal-baġit ta' 99,9 % u li r-rata ta' eżekuzzjoni tal-approprjazzjonijiet ta' pagament kienet ta' 89,8 %;
 2. Jieħu nota li r-riporti mill-2016 għall-2017 kienu ta' EUR 4 203 111, jiġifieri tnaqqis ta' EUR 741 628 meta mqabbel mas-sena ta' qabel (EUR 4 944 739 fl-2015);
 3. Jinnota li r-riporti ħafna drabi jistgħu jkunu parzjalment jew kompletament ġustifikati minħabba n-natura pluriennali tal-programmi operattivi tal-aġenziji, mhux neċessarjament jindikaw dgħufijiet fl-ippjanar u fl-implimentazzjoni tal-baġit u mhux dejjem imorru kontra l-prinċipju baġitarju tal-annwalità, b'mod partikolari jekk ikunu ppjanati minn qabel mill-Aġenzija u kkomunikati lill-Qorti;
 4. Jirrikonoxxi l-fatt li l-bord ta' mmaniġġjar tal-Aġenzija huwa mħasseb dwar it-tnaqqis kontinwu tal-persunal allokat lill-Aġenzija fid-dawl tat-tnaqqis previst ta' 10 % tal-postijiet tax-xogħol li jirriżulta mill-Qafas Finanzjarju Pluriennali 2014–2020 u l-istabbiliment ta' "riżerva ta' riallokazzjoni" għal aġenziji b'kompiti ġodda;
 5. Jinnota li l-bord ta' mmaniġġjar jaqbel mal-rwol futur propost tal-Aġenzija u tan-Netwerk Ewropew ta' Informazzjoni u Osservazzjoni tal-Ambjent (EIONET) fil-qasam tal-Unjoni tal-Enerġija, u jilqa' l-proposta tal-Kummissjoni li tqiegħed riżorsi addizzjonali għad-dispożizzjoni tal-Aġenzija b'rabta mal-kompiti ġodda proposti;
 6. Jinnota li l-Aġenzija kisbet rata ta' okkupanza ta' 99,2 % għall-aġenti temporanji, b'129 membru tal-persunal mill-130 post tax-xogħol awtorizzat mill-baġit tal-Unjoni; jieħu nota li l-aħħar post tax-xogħol huwa riżervat għat-tnaqqis ippjanat fit-tabella tal-persunal fl-2017; jilqa' l-fatt li madwar 77 % tal-persunal kollu huwa ddedikat għal attivitajiet operattivi;
 7. Jinnota b'sodisfazzjon il-bilanċ bejn is-sessi fil-bord ta' mmaniġġjar tal-Aġenzija; madankollu, jiddispjaċih dwar l-iżbilanċ bejn is-sessi fit-tim tal-maniġment superjuri tal-Aġenzija; jirrikonoxxi l-fatt li l-Aġenzija għandha biss seba' pożizzjonijiet disponibbli ta' kap ta' unità, u dan jillimita l-ħeffa potenzjali ta' tranżizzjoni lejn proporzjon aħjar irġiel/nisa;
 8. Japprezza l-fatt li min-numru tal-postijiet tax-xogħol kollha okkupati fl-2015 intlaħaq bilanċ bejn is-sessi peress li l-proporzjon huwa 54,6 % fil-każ tan-nisa u 45,4 % fil-każ tal-irġiel;
 9. Jenfasizza li l-bilanċ bejn ix-xogħol u l-ħajja privata għandu jkun parti mill-politika tal-persunal tal-Aġenzija u li l-baġit minfuq fuq attivitajiet ta' benessri jammonta għal madwar EUR 560 għal kull membru tal-persunal, li jikkorispondi għal jumejn xogħol; josserva li l-medja tal-liv minħabba mard tammonta għal 13,8 ġurnata għal kull membru tal-persunal, li jirrappreżenta medja ta' kważi tliet ġimgħat tax-xogħol; jistieden lill-Aġenzija biex, b'urġenza, teżamina din il-kwistjoni bil-għan li jiġu aċċertati u indirizzati l-kawżi ewlenin tagħha, u tistabbilixxi b'mod partikolari jekk l-istress fuq il-post tax-xogħol huwiex b'xi mod responsabbli;
 10. Jilqa' l-fatt li, f'Ġunju 2017, l-Aġenzija adottat politika ġdida dwar il-protezzjoni tad-dinjità tal-persuna u l-prevenzjoni tal-fastidju; isostni s-sessjoni ta' taħriġ organizzata biex tiżdied is-sensibilizzazzjoni tal-persunal u jissuġġerixxi l-organizzazzjoni perjodika ta' sessjonijiet ta' taħriġ u informazzjoni dwar il-kwistjoni; jiddispjaċih dwar l-allegat każ ta' fastidju li tressaq ilment dwaru fis-16 ta' Diċembru 2016; jitlob informazzjoni addizzjonali mingħand id-direttur eżekuttiv filwaqt li jirrispetta l-preżunzjoni tal-innoċenza u r-regoli dwar il-protezzjoni tad-data; jistenna d-deċiżjoni finali u jikkunsidra li din se tingħata segwitu bir-reqqa matul l-eżerċizzju tal-kwittanza li jmiss;
 11. Jinnota li tressqu żewġ ilmenti abbażi tal-Artikolu 90(2) tar-Regolamenti tal-Persunal (21 ta' Diċembru 2016 u 8 ta' Marzu 2017) kontra d-deċiżjoni tal-Awtorità tal-Ħatra (AIPN) li tittermina kuntratt matul il-perjodu ta' prova u li ma tikkonfermax kuntratt fi tmiem il-perjodu ta' prova; jitlob aktar informazzjoni mingħand id-direttur eżekuttiv, filwaqt li jirrispetta r-regoli dwar il-protezzjoni tad-data;
 12. Jenfasizza li t-tnaqqis li għadu għaddej fil-persunal jirrappreżenta riskju għall-Aġenzija biex twettaq bis-sħiħ il-programm ta' ħidma pluriennali tagħha għas-snin 2014-2020, u jillimita l-kapaċità tagħha li tirrispondi għal żviluppi tal-politika; jenfasizza li sar dejjem aktar diffiċli għall-Aġenzija biex timmaniġġja r-riskji assoċjati mat-tnaqqis fir-riżorsi; jinnota li l-limitazzjoni ta' riżorsi umani kkontribwiet għar-rata ta' realizzazzjoni aktar baxxa li ġiet osservata f'xi oqsma strateġiċi;
 13. Jilqa' l-fatt li 18-il membru tal-bord qiegħdu għad-dispożizzjoni s-CVs u d-dikjarazzjonijiet ta' interess tagħhom fis-sit web tal-Aġenzija; barra minn hekk, jirrikonoxxi l-fatt li s-CVs u d-dikjarazzjonijiet ta' interess tat-tim tal-maniġment superjuri tagħha huma ppubblikati fis-sit web;
 14. Jirrikonoxxi l-fatt li l-membri tal-persunal ġodda li jiġu rreklutati jieħdu sehem f'korsijiet tal-etika u l-integrità u li, għal kull membru tal-persunal, valutazzjoni tal-kunflitti ta' interess potenzjali hija parti mill-analiżi tal-prestazzjoni annwali tal-persunal; barra minn hekk, jinnota li jiġi pprovdut taħriġ speċifiku għall-persunal kollu b'responsabbiltajiet ta' maniġment;
 15. Jinnota li, f'Novembru 2014, il-bord ta' mmaniġġjar tal-Aġenzija adotta strateġija kontra l-frodi bil-għan li tiġi żgurata ġestjoni xierqa ta' kwistjonijiet ta' kunflitt ta' interess u li jiġu żviluppati attivitajiet kontra l-frodi speċjalment permezz ta' pjan ta' azzjoni li jkopri tliet objettivi: li tiġi żgurata organizzazzjoni interna effikaċi għall-identifikazzjoni ta' frodi potenzjali, li tissaħħaħ il-formalizzazzjoni tal-awtorizzazzjoni tad-drittijiet tal-aċċess għall-bażi ta' data tar-Repożitorju tad-Data Kummerċjali u li jinżamm livell għoli ta' etika u sensibilizzazzjoni dwar il-frodi fi ħdan l-Aġenzija;
 16. Jilqa' l-implimentazzjoni tal-linji gwida tal-Aġenzija dwar l-iżvelar ta' informazzjoni protetta li għandhom l-għan, inter alia, li jiċċaraw ir-regoli li jirrigwardaw l-etika professjonali fi ħdan l-Aġenzija billi jipprovdu informazzjoni dwar it-tipi ta' sitwazzjonijiet li fihom japplika l-obbligu li tiġi żvelata informazzjoni protetta u dwar il-mezzi li bihom wieħed jista' jirrapporta; jilqa' l-fatt li dawk il-linji gwida jindirizzaw ukoll il-protezzjoni li għandha tingħata lill-informatur u l-gwida u l-appoġġ li jistgħu jingħataw mill-Aġenzija; jistieden lill-Aġenzija tirrapporta lill-awtorità ta' kwittanza dwar l-implimentazzjoni ta' dawk il-linji gwida;
 17. Jesprimi l-ħtieġa li jiġi stabbilit korp indipendenti ta' żvelar, konsulenza u riferiment b'riżorsi baġitarji suffiċjenti, li jgħin lill-informaturi jużaw il-mezzi adatti biex jiżvelaw l-informazzjoni tagħhom dwar irregolaritajiet possibbli li jaffettwaw l-interessi finanzjarji tal-Unjoni, filwaqt li titħares il-kunfidenzjalità tagħhom u jiġu offruti l-appoġġ u l-konsulenza li jeħtieġu;
 – il-pubblikazzjoni tar-rapport 2016 dwar il-kwalità tal-arja fl-Ewropa;
 – il-pubblikazzjoni fl-2016 tal-ewwel rapport ta' valutazzjoni dwar "Circular economy in Europe – Developing the knowledge base", li jindirizza l-prospettiva tat-tnaqqis tal-pressjonijiet u l-impatti ambjentali mill-użu tar-riżorsi materjali;
 – il-pubblikazzjoni tar-rapport "Transforming the EU power sector: avoiding a carbon lock-in", li jivvaluta l-punt sa fejn is-settur tal-enerġija termali fl-Unjoni għandu l-potenzjal li jiffaċilita t-tranżizzjoni meħtieġa lejn objettivi fit-tul tal-Unjoni dwar l-enerġija u l-klima;
 19. Jinnota li s-Servizz ta' Awditjar Intern (IAS) tal-Kummissjoni wettaq awditu fuq ir-Rapport dwar l-Istat tal-Ambjent (SOER), li ġie ffinalizzat fl-2016; jinnota b'sodisfazzjon li, skont il-konklużjonijiet tal-IAS, is-sistemi ta' ġestjoni u kontroll stabbiliti mill-Aġenzija għall-proċess ta' tħejjija tas-SOER 2015 kienu ġeneralment adegwati għall-iskop u żguraw koordinazzjoni interna u esterna effiċjenti u effikaċi ta' dan il-proġett pluriennali kumpless; jinnota mir-rapport tal-Qorti li l-Aġenzija u l-IAS qablu dwar pjan biex dawn jittejbu aktar; jistieden lill-Aġenzija tirrapporta lill-awtorità ta' kwittanza dwar l-implimentazzjoni ta' dan il-pjan ta' azzjoni;
 20. Jieħu nota li l-IAS wettaq awditu fuq il-ġestjoni tad-data/tal-informazzjoni, inkluż komponent tal-IT, li ġie ffinalizzat fl-2015; jirrikonoxxi l-fatt li, sabiex jiġu indirizzati r-rakkomandazzjonijiet tal-IAS b'rabta ma' dak l-awditu, tfassal pjan ta' azzjoni li jkopri s-snin li ġejjin; jinnota b'sodisfazzjon li fl-2017 il-maġġoranza tar-rakkomandazzjonijiet ingħalqu mill-IAS, u dan juri li ġew implimentati miżuri xierqa biex tiġi żgurata ġestjoni adegwata ta' volum ogħla ta' data;
 21. Jinnota bi tħassib mir-rapport tal-Qorti li, anke kieku l-Aġenzija kellha taġġorna l-politika tas-sigurtà tagħha fl-2016, ħafna proċeduri interni oħra huma antikwati; jinnota li l-maniġment superjuri approva pjan ta' azzjoni li jinkludi r-rieżami u l-aġġornament tal-pjan tal-kontinwità tan-negozju u li l-Aġenzija wkoll biħsiebha tirrieżamina l-politika tagħha tal-ġestjoni tad-dokumenti, li adottat fl-2009, skont il-politika tas-sigurtà l-ġdida; barra minn hekk, jinnota li l-Aġenzija biħsiebha tirrieżamina u taġġorna l-istandards tagħha ta' kontroll intern, meta jkun meħtieġ; jistieden lill-Aġenzija tirrapporta lill-awtorità ta' kwittanza dwar l-implimentazzjoni ta' dan il-pjan ta' azzjoni;
 22. Jieħu nota li l-IAC stabbiliet valutazzjoni tar-riskju biex jintgħażlu benefiċjarji għal verifiki fuq il-post, u din wasslet għall-verifika ta' pagamenti għal żewġ benefiċjarji b'rabta ma' tmien għotjiet biex tiġi żgurata l-eżattezza u l-affidabbiltà tal-ispejjeż tal-persunal iddikjarati; jinnota li, b'konsegwenza ta' dan, ġie identifikat pagament mhux ġustifikat li tħallas lura lill-Aġenzija skont id-dispożizzjonijiet kuntrattwali; josserva li, abbażi tal-politika l-ġdida approvata f'Ottubru 2015, saru aktar verifiki fuq il-post fl-2016; jistieden lill-Aġenzija tirrapporta lill-awtorità ta' kwittanza dwar ir-riżultati ta' dawk il-verifiki;
 23. Jinnota li, wara l-osservazzjonijiet mill-awtorità ta' kwittanza, l-Aġenzija tejbet il-metodi ta' verifika billi pprovdiet linji gwida u taħriġ lis-sħab taċ-Ċentri Tematiċi Ewropej rigward il-kriterji għall-eliġibilità tal-ispejjeż;
 24. Ifakkar bi tħassib, mir-rapport tal-Qorti, li fl-2014 il-Kummissjoni, f'isem aktar minn 50 istituzzjoni u korp tal-Unjoni (inkluża l-Aġenzija), iffirmat kuntratt qafas (FWC) ma' kuntrattur wieħed għall-akkwist ta' softwer u liċenzji, u għall-forniment ta' servizzi ta' manutenzjoni u konsulenza relatati mal-IT; jinnota li l-kuntrattur qafas jaġixxi bħala intermedjarju bejn l-Aġenzija u l-fornituri u li, għal dawn is-servizzi intermedjarji, il-kuntrattur qafas huwa intitolat japplika żidiet ta' bejn tnejn u disgħa fil-mija fuq il-prezzijiet tal-fornituri; barra minn hekk, jinnota li l-FWC jistipula espliċitament li ma jikkonferixxi ebda dritt esklużiv lill-kuntrattur; josserva li, fl-2016, l-Aġenzija użat dan il-FWC biex tixtri liċenzji tas-softwer għal total ta' EUR 442 754; jinnota li l-biċċa l-kbira ta' dawk l-akkwisti kienu prodotti li jappartjenu għal kategorija partikolari li għandha tintuża biss fuq bażi eċċezzjonali, u li għalihom ma ġewx ikkwotati prezzijiet, la matul il-proċess tal-offerti u lanqas fil-FWC; jirrikonoxxi l-fatt li r-rapport tal-Qorti jindika li din il-proċedura ma tiżgurax kompetizzjoni biżżejjed jew l-applikazzjoni tas-soluzzjoni l-aktar ekonomika; barra minn hekk, jirrikonoxxi l-fatt li ż-żidiet imposti mill-kuntrattur qafas ma ġewx iċċekkjati adegwatament: l-akbar ordni kienet tikkonċerna t-tiġdid ta' liċenzji tas-softwer ipprovduti minn rivenditur Skandinavu esklużiv (EUR 112 248); jesprimi t-tħassib tiegħu li, f'dan il-każ, ma kienx hemm ġustifikazzjoni għall-użu tal-FWC, li rriżulta fi spiża għal żieda li ma kinitx neċessarja; jinnota t-tweġiba tal-Aġenzija għall-kumment tal-Qorti;
 25. Ifakkar li, sa mit-twaqqif tagħha, l-Aġenzija, flimkien mal-EIONET, kienet sors ta' informazzjoni għal dawk involuti fl-iżvilupp, l-adozzjoni, l-implimentazzjoni u l-evalwazzjoni tal-politiki tal-Unjoni dwar l-ambjent u l-klima, kif ukoll il-politiki dwar l-iżvilupp sostenibbli, u kienet ukoll sors ta' informazzjoni għall-pubbliku ġenerali;
 26. Jenfasizza li l-Kummissjoni, f'konformità mal-Aġenda għal Regolamentazzjoni Aħjar, fl-2016 bdiet evalwazzjoni tal-Aġenzija u l-EIONET li tkopri l-perjodu bejn nofs l-2012 u tmiem l-2016, li s-sejbiet tagħha se jintużaw biex jiġi vvalutat kemm l-Aġenzija qed taħdem tajjeb;
 27. Jirreferi, fir-rigward tal-kummenti l-oħrajn li jakkumpanjaw id-deċiżjoni tiegħu dwar il-kwittanza, li huma ta' natura orizzontali, għar-riżoluzzjoni tiegħu ta' ... 2018(12) dwar il-prestazzjoni, il-ġestjoni finanzjarja u l-kontroll tal-aġenziji.25.1.2018
 1. Jinnota li, fl-2016, il-baġit totali tal-Aġenzija Ewropea għall-Ambjent ("l-Aġenzija") kien ta' EUR 50 487 497 (+2,7 % meta mqabbel mal-2015), li minnu EUR 36 309 240 (71,9 %) kien sar disponibbli permezz tal-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea; jinnota li s-sussidju tal-Unjoni fl-2016 kien bħal dak tal-2015, u li t-tkabbir fil-baġit kien dovut għal żieda fil-fondi assenjati;
 2. Jilqa' l-isforzi ta' monitoraġġ baġitarju min-naħa tal-Aġenzija, li jirriżulta f'rata ta' eżekuzzjoni tal-baġit ta' 99,9 % tal-approprjazzjonijiet disponibbli tal-baġit prinċipali (sussidju tal-Unjoni u kontribuzzjonijiet minn pajjiżi membri oħra);
 3. Ifakkar li, sa mit-twaqqif tagħha, l-Aġenzija, flimkien man-Netwerk Ewropew ta' Informazzjoni u Osservazzjoni tal-Ambjent (EIONET) tagħha, kienet sors ta' informazzjoni għal dawk involuti fl-iżvilupp, l-adozzjoni, l-implimentazzjoni u l-evalwazzjoni tal-politiki tal-Unjoni dwar l-ambjent u l-klima, kif ukoll il-politiki dwar l-iżvilupp sostenibbli, u kienet ukoll sors ta' informazzjoni għall-pubbliku ġenerali;
 4. Jenfasizza li t-tnaqqis li għadu għaddej fil-persunal jirrappreżenta riskju għall-Aġenzija biex twettaq bis-sħiħ il-programm ta' ħidma pluriennali tagħha għas-snin 2014-2020, u jillimita l-kapaċità tagħha li tirrispondi għal żviluppi tal-politika; jenfasizza li sar dejjem aktar diffiċli għall-Aġenzija biex timmaniġġja r-riskji assoċjati mat-tnaqqis fir-riżorsi; jinnota li l-limitazzjoni ta' riżorsi umani kkontribwixxiet għar-rata ta' realizzazzjoni aktar baxxa li ġiet osservata f'xi oqsma strateġiċi;
 5. Jilqa' l-fatt li madwar 77 % tal-persunal kollu huwa ddedikat għal attivitajiet operattivi; jieħu nota tal-fatt li r-rata ta' okkupazzjoni tal-Aġenzija għal aġenti temporanji hija ta' 99,2 %, b'129 membru tal-persunal meta mqabbel mal-130 kariga disponibbli, filwaqt li l-aħħar kariga hija riżervata għal tnaqqis magħruf fl-organigramma fl-2017;
 6. Jilqa' l-konklużjonijiet tal-awditu dwar il-proċess tat-tħejjija tar-Rapport dwar il-Qagħda tal-Ambjent 2015 fl-Aġenzija, li ddeterminaw li l-proċessi awditjati, b'mod ġenerali kienu tajbin għall-iskop tagħhom;
 7. Jieħu nota tal-adozzjoni tal-linji gwida tal-Aġenzija dwar l-iżvelar ta' informazzjoni protetta;
 8. Jinnota li, wara l-osservazzjonijiet mill-awtorità ta' kwittanza, l-Aġenzija tejbet il-metodi ta' verifika billi pprovdiet linji gwida u taħriġ lis-sħab taċ-Ċentri Tematiċi Ewropej rigward il-kriterji għall-eliġibilità tal-ispejjeż;
 9. Jenfasizza li l-Kummissjoni, f'konformità mal-Aġenda għal Regolamentazzjoni Aħjar, fl-2016 bdiet evalwazzjoni tal-Aġenzija u l-EIONET li tkopri l-perjodu bejn nofs l-2012 u tmiem l-2016, li s-sejbiet tagħha se jintużaw biex jiġi vvalutat kemm qed taħdem tajjeb l-Aġenzija;
 10. Jilqa' l-fatt li l-Qorti tal-Awdituri ħabbret li t-tranżazzjonijiet li fuqhom huma bbażati l-kontijiet annwali tal-Aġenzija għas-sena finanzjarja 2016 kienu legali u regolari fl-aspetti materjali kollha; ifaħħar lill-Aġenzija dwar l-implimentazzjoni tal-azzjonijiet korrettivi rakkomandati kollha mill-2012 sal-2015;
 11. Jirrakkomanda, abbażi tal-fatti disponibbli, li tingħata l-kwittanza lid-Direttur Eżekuttiv tal-Aġenzija Ewropea għall-Ambjent fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-baġit tal-Aġenzija għas-sena finanzjarja 2016.
 ĠU C 417, 6.12.2017, p. 104.
 ĠU C 443, 29.11.2016, p. 1.