text:
 Avis juridique important
 |
 31986R1651
 Rådets forordning (EØF) nr. 1651/86 af 26. maj 1986 om ændring af forordning (EØF) nr. 1970/80 om almindelige gennemførelsesbestemmelser vedrørende foranstaltninger til fremme af forbruget af olivenolie i Fællesskabet
 EF-Tidende nr. L 145 af 30/05/1986 s. 0010 - 0010 den finske specialudgave: kapitel 3 bind 21 s. 0069 den svenske specialudgave: kapitel 3 bind 21 s. 0069
 ***** RAADETS FORORDNING (EOEF) Nr. 1651/86 af 26. maj 1986 om aendring af forordning (EOEF) nr. 1970/80 om almindelige gennemfoerelsesbestemmelser vedroerende foranstaltninger til fremme af forbruget af olivenolie i Faellesskabet RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, under henvisning til Raadets forordning nr. 136/66/EOEF af 22. september 1966 om oprettelse af en faelles markedsordning for fedststoffer (1), senest aendret ved forordning (EOEF) nr. 1454/86 (2), saerlig artikel 11, stk. 7, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra foelgende betragtning: Efter artikel 2 i forordning (EOEF) nr. 1970/80 (3) skal Kommissionen meddele Raadet programmet for de salgsfremmende foranstaltninger, den paataenker at ivaerksaette i det foelgende produktionsaar; erfaringen viser, at det af effektivitetshensyn i visse tilfaelde er hensigtsmaessigt at lade naevnte program daekke flere produktionsaar; naevnte forordning boer derfor aendres - UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING: Artikel 1 Artikel 2, foerste punktum, i forordning (EOEF) nr. 1970/80 affattes saaledes: »Kommissionen meddeler senest den 31. oktober Raadet programmet for de foranstaltninger, som den paataenker at ivaerksaette i loebet af det eller de foelgende produktionsaar.« Artikel 2 Denne forordning traeder i kraft paa tredjedagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfaerdiget i Bruxelles, den 26. maj 1986. Paa Raadets vegne G. BRAKS Formand (1) EFT nr. 172 af 30. 9. 1966, s. 3025/66. (2) EFT nr. L 133 af 21. 5. 1986, s. 8. (3) EFT nr. L 192 af 26. 7. 1980, s. 5.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 21.3.2009
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 69/49
 Skarga wniesiona w dniu 20 stycznia 2009 r. — Katjes Fassin przeciwko OHIM (forma twarzy pandy)
 (Sprawa T-22/09)
 (2009/C 69/107)
 Język postępowania: niemiecki
 Strony
 Strona skarżąca: Katjes Fassin GmbH & Co. KG (Emmerich am Rhein, Niemcy) (przedstawiciel: T. Schmitz, Rechtsanwalt)
 Strona pozwana: Urząd Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory)
 Żądania strony skarżącej
 —
 Stwierdzenie nieważności decyzji Czwartej Izby Odwoławczej pozwanego Urzędu z dnia 13 listopada 2008 r. w sprawie R 1299/2006-4;
 —
 obciążenie OHIM kosztami postępowania.
 Zarzuty i główne argumenty
 Zgłoszony wspólnotowy znak towarowy: trójwymiarowy znak towarowy przedstawiający twarz pandy z czekolady dla towarów należących do klasy 30 (zgłoszenie nr 4 505 161)
 Decyzja eksperta: odrzucenie zgłoszenia
 Decyzja Izby Odwoławczej: oddalenie odwołania
 Podniesione zarzuty: naruszenie art. 7 ust. 1 lit. b rozporządzenia (WE) nr 40/94 (1), ponieważ zgłoszony znak towarowy ma wymagane minimum charakteru odróżniającego.
 (1) Rozporządzenie Rady (WE) nr 40/94 z dnia 20 grudnia 1993 r. w sprawie wspólnotowego znaku towarowego (Dz.U. 1994, L 11, s. 1).


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 31991D0311
 91/311/EWG: Beschluß des Rates vom 24. Juni 1991 über eine mittelfristige Finanzhilfe für Bulgarien
 Amtsblatt Nr. L 174 vom 03/07/1991 S. 0036 - 0037 Finnische Sonderausgabe: Kapitel 11 Band 17 S. 0038 Schwedische Sonderausgabe: Kapitel 11 Band 17 S. 0038
 BESCHLUSS DES RATES vom 24 . Juni 1991 über eine mittelfristige Finanzhilfe für Bulgarien ( 91/311/EWG ) DER RAT DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft, insbesondere auf Artikel 235, auf Vorschlag der Kommission ( 1 ), der nach Anhörung des Währungsausschusses unterbreitet wurde, nach Stellungnahme des Europäischen Parlaments ( 2 ), in Erwägung nachstehender Gründe : Bulgarien ist in einem Prozeß tiefgreifender politischer und wirtschaftlicher Reformen begriffen und hat beschlossen, eine marktwirtschaftliche Ordnung einzuführen . Die Reformen sind bereits angelaufen; eine finanzielle Unterstützung der Reformen durch die Gemeinschaft wird das gegenseitige Vertrauen stärken und Bulgarien näher an die Gemeinschaft heranführen . Infolge geänderter internationaler Rahmenbedingungen befindet sich die bulgarische Wirtschaft in einer tiefgreifenden Rezession und sieht sich aussenwirtschaftlichen Erschütterungen ausgesetzt, die zu einer erheblichen Verschlechterung der Zahlungsbilanz führen und die ohnehin unzureichenden Reserven weiter schwächen könnten . Ihre besonders hohe Auslandsverschuldung macht die bulgarische Wirtschaft noch anfälliger für derartige Erschütterungen von aussen . Die bulgarische Regierung hat den Internationalen Währungsfonds ( IWF ), die Gruppe der 24 Industrieländer und die Gemeinschaft um Finanzhilfe ersucht . Auch nach Zahlung der Hilfe, die vom IWF und der Weltbank gewährt werden könnte, ist 1991 noch eine Finanzierungslücke von etwa 580 Millionen ECU zu schließen, um zu verhüten, daß sich die Reserven Bulgariens weiter verringern und die Einfuhren noch stärker zurückgehen, da dies die Erreichung der Ziele, die den Reformbemühungen der Regierung zugrunde liegen, ernsthaft gefährden könnte . Der Erfolg des Reformprozesses in Bulgarien hängt entscheidend davon ab, ob für das akute Schuldenproblem, vor dem das Land steht, eine Lösung gefunden wird . Die Gewährung einer mittelfristigen Finanzhilfe an Bulgarien sollte davon abhängig gemacht werden, daß mit dem Klub von Paris eine Umschuldungsvereinbarung für die Schulden der öffentlichen Hand Bulgariens und mit den kommerziellen Gläubigerbanken eine Vereinbarung über den Aufschub seiner Schuldendienstzahlungen abgeschlossen werden . Als Koordinator der Hilfe der Gruppe der 24 Industrieländer hat die Kommission diese und andere Drittländer aufgefordert, Bulgarien eine mittelfristige Finanzhilfe zur Verfügung zu stellen . Die Vergabe eines mittelfristigen Darlehens an Bulgarien durch die Gemeinschaft ist eine geeignete Maßnahme, um die Zahlungsbilanz des Landes zu stützen und seine Reserven zu stärken . Die Frage der Risiken, die mit der Gewährung von Garantien zu Lasten des Gemeinschaftshaushalts verbunden sind, wird 1992 im Zusammenhang mit der Erneuerung der Interinstitutionellen Vereinbarung über die Haushaltsdisziplin und die Verbesserung des Haushaltsverfahrens geprüft werden . Das Gemeinschaftsdarlehen sollte von der Kommission verwaltet werden . Der Vertrag sieht nur in Artikel 235 Befugnisse für den Erlaß dieses Beschlusses vor - BESCHLIESST : Artikel 1 ( 1 ) Die Gemeinschaft gewährt Bulgarien eine mittelfristige Darlehensfazilität mit einem Kapitalhöchstbetrag von 290 Millionen ECU und einer Laufzeit von bis zu sieben Jahren, um damit zur Stützung seiner Zahlungsbilanz und zur Stärkung seiner Reserven beizutragen . ( 2 ) Zu diesem Zweck wird die Kommission ermächtigt, im Namen der Gemeinschaft die erforderlichen Mittel aufzunehmen, die Bulgarien als Darlehen zur Verfügung gestellt werden . ( 3 ) Das Darlehen wird von der Kommission in enger Absprache mit dem Währungsausschuß und im Einklang mit etwaigen Vereinbarungen zwischen dem IWF und Bulgarien verwaltet . Artikel 2 ( 1 ) Die Kommission wird ermächtigt, nach Anhörung des Währungsausschusses mit den bulgarischen Behörden die mit dem Darlehen verknüpften wirtschaftspolitischen Auflagen auszuhandeln . Diese Auflagen müssen mit den in Artikel 1 Absatz 3 genannten Vereinbarungen und den von der Gruppe der 24 geschlossenen Vereinbarungen in Einklang stehen . ( 2 ) Die Kommission überprüft in Zusammenhang mit dem Währungsausschuß und in enger Koordinierung mit der Gruppe der 24 und dem IWF in regelmässigen Abständen die Übereinstimmung der bulgarischen Wirtschaftspolitik mit den Darlehenszielen und die Einhaltung der Darlehensbedingungen . Artikel 3 ( 1 ) Das Darlehen wird Bulgarien in zwei Teilbeträgen gewährt . Der erste Teilbetrag wird bereitgestellt, sobald - eine Bereitschaftskreditvereinbarung zwischen Bulgarien und dem IWF abgeschlossen worden ist; - eine Umschuldungsvereinbarung für die Schulden der öffentlichen Hand zwischen Bulgarien und seinen Gläubigerländern aus dem Klub von Paris abgeschlossen worden ist; - ein Aufschub der Bedienung der kommerziellen Schulden zwischen Bulgarien und den Gläubigerbanken vereinbart worden ist und Fortschritte im Hinblick auf den Abschluß einer Übereinkunft über die langfristige Umschuldung dieser Schulden erzielt worden sind . ( 2 ) Der zweite Teilbetrag wird vorbehaltlich des Artikels 2 Absatz 2 frühestens sechs Monate später bereitgestellt . ( 3 ) Die Gelder werden an die bulgarische Nationalbank ausgezahlt . Artikel 4 ( 1 ) Die in Artikel 1 genannten Anleihe - und Darlehensoperationen werden mit der gleichen Wertstellung abgewickelt und dürfen für die Gemeinschaft weder eine Änderung der Fristen noch ein Wechselkurs - oder Zinsrisiko noch sonstige kommerzielle Risiken mit sich bringen . ( 2 ) Auf Verlangen Bulgariens sorgt die Kommission dafür, daß eine Klausel über vorzeitige Rückzahlung in die Darlehensbedingungen aufgenommen und gegebenenfalls ausgeführt wird . ( 3 ) Auf Ersuchen Bulgariens kann die Kommission, wenn die Umstände eine Verbesserung des Darlehenszinssatzes gestatten, ihre ursprünglichen Anleihen ganz oder teilweise refinanzieren oder die entsprechenden finanziellen Bedingungen neu festsetzen . Refinanzierungen oder Neufestsetzungen erfolgen nach Maßgabe von Absatz 1 und dürfen weder zur Verlängerung der durchschnittlichen Laufzeit der Anleihen, die Gegenstand dieser Geschäfte sind, noch zur Erhöhung des zum jeweiligen Wechselkurs ausgedrückten, zum Zeitpunkt dieser Geschäfte noch geschuldeten Kapitalbetrags führen . ( 4 ) Alle Kosten, die der Gemeinschaft durch den Abschluß und die Durchführung der in diesem Beschluß vorgesehenen Transaktionen entstehen, gehen zu Lasten Bulgariens . ( 5 ) Der Währungsausschuß wird mindestens einmal jährlich über die Abwicklung der in den Absätzen 2 und 3 genannten Geschäfte unterrichtet . Artikel 5 Die Kommission erstattet mindestens einmal jährlich dem Europäischen Parlament und dem Rat Bericht über die Durchführung dieses Beschlusses und gibt hierbei eine Bewertung ab . Geschehen zu Luxemburg am 24 . Juni 1991 . Im Namen des Rates Der Präsident J.-C . JUNCKER ( 1 ) ABl . Nr . C 96 vom 12. 4 . 1991, S . 17 . ( 2 ) ABl . Nr . C 158 vom 17 . 6 . 1991 .


text:
 30.4.2011
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 130/4
 Hotărârea Curții (Marea Cameră) din 8 martie 2011 (cerere de pronunțare a unei hotărâri preliminare formulată de Najvyšší súd Slovenskej republiky — Republica Slovacă) — Lesoochranárske zoskupenie VLK/Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky
 (Cauza C-240/09) (1)
 (Mediu - Convenția de la Aarhus - Participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu - Efect direct)
 2011/C 130/07
 Limba de procedură: slovaca
 Instanța de trimitere
 Najvyšší súd Slovenskej republiky
 Părțile din acțiunea principală
 Reclamantă: Lesoochranárske zoskupenie VLK
 Pârâtă: Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky
 Obiectul
 Cerere de pronunțare a unei hotărâri preliminare — Najvyšší súd Slovenskej republiky — Interpretarea articolului 9 alineatul (3) din Convenția (Aarhus) privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu, încheiată, în numele Comunității Europene, prin Decizia Consiliului din 17 februarie 2005 (JO L 124, p. 1, Ediție specială, 15/vol. 14, p. 201) — Efectul direct al acestei dispoziții — Interpretarea noțiunii „acte ale autorităților publice” — Includerea sau neincluderea deciziilor autorității publice a căror nelegalitate are efecte asupra mediului
 Dispozitivul
 Articolul 9 alineatul (3) din Convenția privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu, aprobată în numele Comunității Europene prin Decizia 2005/370/CE a Consiliului din 17 februarie 2005 este lipsit de efect direct în dreptul Uniunii. Cu toate acestea, revine instanței de trimitere sarcina de a interpreta, în cea mai mare măsură posibilă, dreptul procedural referitor la condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea unei acțiuni administrative sau jurisdicționale atât conform obiectivelor articolului 9 alineatul (3) din această convenție, cât și conform obiectivului protecției jurisdicționale efective a drepturilor conferite de dreptul Uniunii pentru a permite unei organizații de protecție a mediului precum Lesoochranárske zoskupenie VLK să conteste în fața unei instanțe o decizie adoptată în urma unei proceduri administrative care poate fi contrară dreptului mediului al Uniunii.
 (1) JO C 233, 26.9.2009.


type: other

text:
Lasteasutuse Jõhvi Lasteaiad põhimäärus – Riigi Teataja
 Lasteasutuse Jõhvi Lasteaiad põhimäärus
 Lasteasutuse Jõhvi Lasteaiad põhimäärus - sisukord
 § 4 Õiguslik seisund, struktuur ja liik
 § 6 Põhimääruse kinnitamine ja muutmine
 § 81 Arengukava
 4 LASTE JA VANEMATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
 § 12 Laste õigused
 § 15 Vanemate koosolek
 § 17 Personali õigused
 § 18 Personali kohustused
 § 22 Hoolekogu liikmete valimise kord ja volituste kestus
 § 24 Finantseerimine
 § 26 Määruste kehtetuks tunnistamine
 § 27 Määruse rakendamine ja jõustumine
 RT IV, 27.04.2016, 15
 Vastu võetud 21.06.2012 nr 93
 RT IV, 03.07.2012, 1
 jõustumine 06.07.2012
 20.12.2012 RT IV, 28.12.2012, 14 01.01.2013
 20.06.2013 RT IV, 25.06.2013, 46 28.06.2013
 21.04.2016 RT IV, 27.04.2016, 7 30.04.2016
 Määrus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2 ja koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõike 3 alusel.
 Käesolev põhimäärus sätestab Jõhvi valla lasteasutuse Jõhvi Lasteaiad õppe- ja kasvatuskorralduse alused, laste ja vanemate õigused ja kohustused, hoolekogu ja direktori pädevuse, hoolekogu liikmete valimise korra ja volituste kestuse, õpetajate ja teiste töötajate õigused ja kohustused ning majandamise ja asjaajamise alused.
 Lasteasutuse nimetus on Jõhvi Lasteaiad (edaspidi lasteaed).
 (1) Lasteaia juriidiline aadress on Ida-Viru maakond, Jõhvi vald, Jõhvi linn, Puru tee 15, postiindeks 41534.
 [RT IV, 28.12.2012, 14 - jõust. 01.01.2013]
 (2) Lasteaed töötab eraldi kolmes majas. Lasteaia majade asukohad on:
 1) Pillerkaare maja: Puru tee 15, Jõhvi linn, Jõhvi vald, postiindeks 41534;
 2) Kalevipoja maja: Hariduse 7, Jõhvi linn, Jõhvi vald, postiindeks 41534;
 3) Sipsiku maja: Narva mnt 21, Jõhvi linn, Jõhvi vald, postiindeks 41535.
 (3) Lasteaia teeninduspiirkond on Jõhvi valla haldusterritoorium, vabade kohtade olemasolul võetakse lasteaeda lapsi teistest omavalitsusüksustest. Lasteaeda vastuvõtt toimub vallavalitsuse kehtestatud korras.
 § 4. Õiguslik seisund, struktuur ja liik
 (2) Seadusega lasteaia pidajale antud küsimusi lahendab Jõhvi Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
 [RT IV, 27.04.2016, 7 - jõust. 30.04.2016]
 (3) Lasteaias on 29 rühma:
 1) Pillerkaare majas 6 rühma;
 2) Kalevipoja majas 11 rühma;
 3) Sipsiku majas 12 rühma.
 (4) Lasteaia liik on lasteaed kuni seitsmeaastastele lastele, kus tegutsevad sõimerühmad, lasteaia- ja liitrühmad.
 (1) Lasteaial on oma nimetusega pitsat ning oma sümboolika.
 (2) Lasteaia pitsat on sõõrikujuline, läbimõõduga 35 mm. Pitsati sõõri ülemisel äärel on kiri “Jõhvi Lasteaiad”, sõõri alumisel äärel kiri “Jõhvi vald”. Pitsati keskel kasutatakse valla vappi.
 (3) Lasteaed võib kasutada oma hoone sümboolikat, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab direktor kooskõlastatult vallavalitsusega.
 § 6. Põhimääruse kinnitamine ja muutmine
 Lasteaia põhimääruse kinnitab ja muudab vallavolikogu.
 Lasteaia tegevuse eesmärk on võimaldada Jõhvi valla haldusterritooriumil alaliselt elavatele koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist kuni koolikohustuse tekkimiseni.
 (1) Lasteaia põhiülesanne on lapse ealisi, soolisi, individuaalseid vajadusi ja iseärasusi arvestades:
 1) luua turvaline ja soodne keskkond lapse teadmiste, oskuste ja vilumuste optimaalseks arendamiseks ja omandamiseks ning väärtuste ja käitumisnormide süsteemi kujundamiseks, mis loob eeldused lapse õpingute jätkamiseks koolis;
 (2) Lasteaial on oma ülesannete täitmiseks õigus osaleda vallavalitsuse nõusolekul organisatsioonide, liitude ja töögruppide (sealhulgas rahvusvahelised) tegevuses.
 § 81. Arengukava
 (1) Lasteaia järjepideva arengu tagamiseks koostatakse vähemalt kolmeks aastaks lasteaia arengukava.
 (2) Arengukava peab olema kooskõlas Jõhvi valla arengukavaga ning selle kinnitab vallavalitsus määrusega.
 Lasteaia õppekeeled on eesti keel ja vene keel.
 (1) Lasteaia õppe- ja kasvatuskorralduse aluseks on lasteaia õppekava, mis peab vastama Vabariigi Valitsuse määrusega kinnitatud koolieelse lasteasutuse riiklikule õppekavale.
 (2) Õppekava kinnitab lasteaia direktor pedagoogilise nõukogu ettepanekul, kuulates ära hoolekogu arvamuse.
 (3) Lasteaia õppekava läbinule annab lasteaed välja koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused.
 (1) Õppe- ja kasvatustöö tugineb laste ja pedagoogide vastastikusele lugupidamisele ja teineteisemõistmisele ning koostööle koduga.
 (2) Lasteaed on aastaringselt tegutsev asutus. Lasteaia majade lahtioleku aja ja selle erisused otsustab vallavalitsus, lähtudes lasteaia hoolekogu ettepanekust.
 (3) Lasteaial on tegevus- ja päevakava, mille koostamisel arvestatakse alushariduse raamõppekava ja tervisekaitse eeskirju ja norme ning Jõhvi valla kultuurilist omapära ja rahvatraditsioone.
 (4) Lasteaial on oma kodukord, mille kiidab heaks pedagoogiline nõukogu ja hoolekogu ning mille kinnitab direktor käskkirjaga.
 (5) Alternatiivmetoodika kasutamist õppe- ja kasvatustöös võib kasutada vaid pedagoogilise nõukogu loal ja hoolekogu heakskiidul.
 (6) Lasteaias võib luua erisuunitlusega rühmi vastavalt vanemate soovile (kunst, muusika, keeled jmt rühmad).
 4. peatükk LASTE JA VANEMATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
 § 12. Laste õigused
 1) tuua last lasteaeda ja viia sealt ära vanematele sobival ajal järgides lasteaia päevakava;
 4) saada teavet ainelise abi ja soodustuste saamise kohta vallavolikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras;
 5) olla valitud hoolekogu liikmeks;
 6) pöörduda oma õiguste kaitseks hoolekogu, pedagoogilise nõukogu, direktori, vallavalitsuse, Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanema või lastekaitseorganisatsiooni poole.
 3) informeerima õpetajat või lasteasutuse direktorit lapse puudumisest;
 4) õigeaegselt katma täies ulatuses lapse toidukulu ja osaliselt muud kulud vallavolikogu poolt kehtestatud määras ja korras;
 5) jälgima lasteaia kodukorda.
 § 15. Vanemate koosolek
 Lasteaia ja kodu koostöö koordineerimiseks kutsub direktor vähemalt üks kord aastas kokku vanemate koosoleku. Kui kolmandik lasteaia rühma laste vanematest nõuab, on direktor kohustatud kokku kutsuma selle rühma vanemate koosoleku.
 (2) Pedagoogidena käsitletakse õpetajaid, direktorit, õppealajuhatajat ning eripedagooge, kes:
 2) on kohustatud nõustama lasteaias käivate laste vanemaid ja teeninduspiirkonnas elavate lasteaias mittekäivate laste vanemaid nende soovil õppe- ja kasvatusküsimustes;
 3) on kantud Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.
 (3) Lasteaaia personali koosseisu määrab lasteasutuse direktor lähtuvalt haridus- ja teadusministri määrusega kinnitatud miinimumkoosseisust ja lasteaia vajadusest.
 § 17. Personali õigused
 1) kuuluda oma valdkonna töögruppidesse;
 2) osaleda lasteaia arendustegevuses;
 § 18. Personali kohustused
 (1) Pedagoogilise personali kohustuseks on laste õpetamine ja kasvatamine, tingimuste loomine laste kasvamiseks ja arenemiseks vastastikusel lugupidamisel ning üksteisemõistmisel laste ja nende vanematega ning laste elu ja tervise eest hoolitsemine lasteaias.
 (2) Pedagoogid nõustavad lasteaias käivate laste vanemaid ja teeninduspiirkonnas elavate lasteaias mittekäivate laste vanemaid nende soovil õppe- ja kasvatusküsimustes.
 (4) Personal on kohustatud andma teavet vallaametnikule, kelle pädevusse kuuluvad sotsiaaltöö või lastekaitseküsimused, kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
 (5) Personali ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks lasteaia töökorralduse reeglitega, ametijuhendite ja töölepingutega, mis on kooskõlas tööseaduste ja pedagoogide töösuhteid reguleerivate muude õigusaktidega.
 (2) Direktori ülesanne on tagada lasteaia tulemuslik töö ja kodukord ning juhtida lasteaia tegevust koostöös pedagoogilise nõukogu ja hoolekoguga.
 (3) Direktor on asutuse seaduslik esindaja oma töölepingu kehtivuse ajal.
 1) korraldab lasteaia valduses oleva vara valdamist, kasutamist ja käsutamist;
 5) kutsub kokku vanemate koosoleku vähemalt üks kord õppeaastas;
 6) korraldab lasteaia finantsmajanduslikku tegevust;
 7) korraldab lasteaia ja pedagoogide andmete ning nende muutuste kandmise Eesti Hariduse Infosüsteemi;
 8) esitab vallavalitsusele lasteaia eelarve kava ja eelarve muudatuste ettepanekud;
 9) kannab vastutust lasteaia üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise ning eelarve täitmise eest;
 10) kinnitab lasteaia kodukorra;
 11) teostab tehinguid seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks vallaeelarves selleks ettenähtud vahendite piires;
 12) tegutseb lasteaia nimel ja esindab seda ilma täiendavate volitusteta kõigis riigi- ja omavalitsusasutustes, suhetes füüsiliste ja juriidiliste isikutega;
 13) peab arvestust laste lasteaeda vastuvõtmise ja väljaarvamise üle vastavalt vallavalitsuse poolt kehtestatud korrale;
 14) kinnitab lapse toidukulu päevamaksumuse hoolekogu otsuse alusel;
 15) kinnitab personali ametijuhendid ning sõlmib, peatab, muudab ja ütleb üles töölepingud;
 16) kehtestab lasteaia sisehindamise läbiviimise korra;
 17) kinnitab sisehindamise aruande pärast kooskõlastamist hoolekogu ja vallavalitsusega;
 18) annab oma pädevuse piires lasteaia töö korraldamiseks käskkirju ja kontrollib nende täitmist;
 19) vastutab asjaajamise õigsuse ja dokumentide säilitamise eest;
 20) sõlmib igapäevase õppe- ja majandustegevuse raames lasteaia nimel lepinguid ja kokkuleppeid;
 21) esitab iga aasta 15. septembriks vallavalitsusele ja hoolekogule kirjaliku ülevaate lasteaia õppe- ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest;
 22) teatab kirjalikult vallavalitsusele ja hoolekogule lasteaia majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ning järelevalveorganite tehtud ettekirjutustest.
 (5) Direktori äraolekul asendab teda vallavanema poolt määratud isik.
 (1) Lasteaial on pedagoogiline nõukogu, kuhu kuuluvad lasteaia pedagoogid.
 1) lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine, hindamine ning direktorile, hoolekogule ja vallavalitsusele õppe- ja kasvatustegevuse parendamiseks ettepanekute tegemine;
 2) õppekava koostamine ja arendamine;
 3) hoolekogule ning vallavalitsusele õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks ettepanekute tegemine.
 (1) Lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse laste arengule ning huvidele vastavuse jälgimiseks ja lasteaia personaliga koostöö tegemiseks moodustab vallavalitsus lasteaia hoolekogu.
 (2) Hoolekogusse kuuluvad lasteaia iga rühma vanemate esindaja, iga maja õpetajate esindaja ja vallavalitsuse nimetatud esindaja.
 (3) Hoolekogu võib oma ülesannete täitmiseks kaasata hoolekogu esimehe nõusolekul ja kutsel hoolekogusse mittekuuluvaid nõuandvaid hääleõiguseta isikuid.
 1) avaldab arvamust lasteaia põhimääruse või selle muutmise eelnõu kohta;
 2) osaleb koostöös pedagoogilise nõukoguga lasteaia arengukava koostamises ning annab selle kohta enne kinnitamiseks esitamist oma arvamuse;
 3) kooskõlastab sisehindamise aruande ja selle tagasiside;
 4) kuulab ära direktori aruande õppe- ja kasvatustegevusest ning majandamisest;
 6) annab soovitusi direktorile ja vallavalitsusele lasteaia eelarve koostamisel ja eelarvevahendite otstarbekaks kasutamiseks;
 7) kiidab heaks lasteaia eelarve kava;
 8) määrab esindaja(d) lasteaia direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursi komisjoni ja vanempedagoogi ametijärgu omistamise atesteerimiskomisjoni;
 9) kinnitab direktori ettepanekul pedagoogide vabade ametikohtade täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra;
 10) avaldab arvamust lasteaia õppekava ja selle muudatuste kohta;
 11) teeb ettepanekuid direktorile ja vallavalitsusele lasteaialastele soodsa arengukeskkonna tagamiseks;
 12) teeb ettepaneku vallavalitsusele laste arvu suurendamiseks rühmas;
 13) otsustab teisi koolieelse lasteasutuse seaduse või vallavolikogu otsusega hoolekogu pädevusse antud küsimusi.
 (5) Iga maja hoolekogu liikmed koos vallavalitsuse esindajaga võivad läbi viia maja koosolekuid, kujundamaks maja seisukohti hoolekogu pädevusse kuuluvates küsimustes. Hoolekogusse kuuluvad maja esindajad kutsub kokku selleks huvitatud isik, sh vallavalitsuse või pedagoogide esindaja. Sellise koosoleku läbiviimiseks valitakse maja hoolekogu liikmete hulgast koosoleku juhataja ja protokollija. Hoolekogusse kuuluvate maja esindajate otsused on olulise soovitusliku iseloomuga hoolekogu otsuste vastuvõtmisel.
 (6) Hoolekogul on õigus saada direktorilt ning vallavalitsuselt oma tööks vajalikku informatsiooni.
 (7) Hoolekogu otsused võetakse üldjuhul vastu avalikul hääletamisel poolthäälteenamusega. Häälte võrdsel jagunemisel on otsustavaks hoolekogu esimehe või tema äraolekul aseesimehe hääl. Hoolekogu koosolekul osalevate liikmete enamuse otsusel võib hääletamine olla salajane. Kui salajasel hääletamisel jagunevad hääled võrdselt, jääb otsus vastu võtmata ja viiakse läbi uus hääletamine.
 [RT IV, 25.06.2013, 46 - jõust. 28.06.2013]
 § 22. Hoolekogu liikmete valimise kord ja volituste kestus
 (1) Lasteaia direktor algatab hoolekogu liikmete valimise iga õppeaasta esimesel kuul ning esitab hiljemalt 1. oktoobriks vallavalitsusele taotluse hoolekogu koosseisu kinnitamiseks.
 (2) Lapsevanemate esindaja valitakse rühma vanemate koosolekul hääletamise teel. Kandidaadi võib üles seada ning kandidaadiks võib olla iga lapsevanem. Valituks osutub enim hääli saanud kandidaat, kes annab nõusoleku hoolekogu töös osalemiseks. Vanemate esindaja valimine protokollitakse.
 (3) Vanemate esindajaks ei või olla isik, kes on lepingulises suhtes lasteaiaga või kes on samas lasteaias valitud mõne teise rühma vanemate esindajaks.
 (4) Lasteaia õpetajate esindaja valitakse pedagoogilise nõukogu koosolekul. Õpetajate esindaja valitakse hääletamise teel. Kandidaadi võib üles seada iga pedagoogilise nõukogu liige. Valituks osutub enim hääli saanud kandidaat.
 (5) Vallavalitsus nimetab lasteaia hoolekogusse vallavalitsuse esindaja.
 (6) Hoolekogu liikme volitused kehtivad hoolekogu koosseisu kinnitamise päevast kuni hoolekogu uue koosseisu kinnitamiseni.
 (7) Uue hoolekogu esimesel koosoleku kutsub kokku lasteaia direktor, kus valitakse hoolekogu esimees ja tema asetäitja.
 (8) Hoolekogu liikme volitused lõpevad ennetähtaegselt:
 (9) Taotluse hoolekogu koosseisu muutmiseks võib direktor esitada igal ajal, kui hoolekogu liikme volitused lõpevad ennetähtaegselt.
 (1) Lasteaia vara moodustavad talle valla poolt sihtotstarbeliselt valdamiseks ja kasutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara, mille kasutamist kontrollib vallavalitsus.
 (2) Lasteaia valduses oleva vallavara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt volikogu poolt kehtestatud korrale.
 § 24. Finantseerimine
 (1) Lasteaia rahastamine toimub riigieelarve ja vallaeelarve vahenditest, vanemate poolt kaetavast osast ning annetustest.
 (2) Lasteaed võib vastu võtta eraldisi fondidest, sihtasutustelt ja annetusi äriühingutelt, mittetulundusühingutelt ja üksikisikutelt.
 (3) Direktor peab eraldisest ja annetusest teavitama vallavalitsust ning tagama nimetatud vahendite kasutamise arvestuse raamatupidamises ja kajastamise eelarve täitmise õigusaktides ja vallavalitsuse raamatupidamise sise-eeskirjas kehtestatud korras.
 (4) Lapse toidukulu lasteaias katab vanem. Lapse toidukulu päevamaksumuse otsustab hoolekogu ja kinnitab direktor.
 (5) Muu kulu (lasteaia majandamiskulud, personali töötasu ja riigimaksud ning õppevahendite kulu) katmine toimub vallaeelarve vahenditest ning vallavolikogu otsusel osaliselt vanemate poolt.
 (6) Lasteaia tasulisteks tegevusteks on lasteaia kasutuses oleva vallavara üürimine, huviringide läbiviimine.
 (7) Lasteaia eelarve koostamine ja täitmine toimub vallavolikogu ja -valitsuse kehtestatud korras.
 (1) Lasteaias peetavate kohustuslike dokumentide loetelu ja vormid, samuti nende täitmise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
 (2) Lasteaia asjaajamise keel on eesti keel. Lasteaia asjaajamise korra kinnitab direktor.
 (3) Lasteaed esitab aruandeid oma tegevuse kohta õigusaktidega kehtestatud ulatuses, korras ja tähtaegadel.
 § 26. Määruste kehtetuks tunnistamine
 § 27. Määruse rakendamine ja jõustumine
 (1) Määrust rakendatakse lasteasutuse Jõhvi Lasteaiad tegevuse alustamisega seotud koolitusloa taotlemisel ja tegevuse alustamiseks alates 1. jaanuarist 2013.
 (2) Määrus jõustub üldises korras.