type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 23.5.2017
 EN
 Official Journal of the European Union
 L 134/40
 DECISION No 1/2015 OF THE EU-GEORGIA SANITARY AND PHYTOSANITARY SUBCOMMITTEE
 of 20 March 2015
 adopting its Rules of Procedure [2017/878]
 THE EU-GEORGIA SANITARY AND PHYTOSANITARY SUBCOMMITTEE,
 Having regard to the Association Agreement between the European Union and the European Atomic Energy Community and their Member States, of the one part, and Georgia, of the other part (1) (‘the Agreement’), and in particular Article 65 thereof,
 Whereas:
 (1)
 In accordance with Article 431 of the Agreement, parts of the Agreement have been applied provisionally as of 1 September 2014.
 (2)
 Pursuant to Article 65(2) of the Agreement, the Sanitary and Phytosanitary Subcommittee (‘SPS Subcommittee’) is to consider any matter relating to the implementation of Chapter 4 (Sanitary and Phytosanitary Measures) of Title IV (Trade and Trade-related Matters) of the Agreement.
 (3)
 Pursuant to Article 65(5) of the Agreement, the SPS Subcommittee is to adopt its own rules of procedure,
 HAS ADOPTED THIS DECISION:
 Article 1
 The Rules of Procedure of the SPS Subcommittee, as set out in the Annex, are hereby adopted.
 Article 2
 This Decision shall enter into force on the date of its adoption.
 Done at Tbilisi, 20 March 2015.
 For the SPS Subcommittee
 The Chair
 Nodar KERESELIDZE
 Secretaries
 L. INAURI
 R. FREIGOFAS
 (1) OJ L 261, 30.8.2014, p. 4.
 ANNEX
 RULES OF PROCEDURE OF THE EU-GEORGIA SANITARY AND PHYTOSANITARY SUB-COMMITTEE
 Article 1
 General provisions
 1. The Sanitary and Phytosanitary Sub-Committee (‘SPS Sub-Committee’), established in accordance with Article 65(1) of the Association Agreement between the European Union and the European Atomic Energy Community and their Member States, of the one part, and Georgia, of the other (‘the Agreement’) shall assist the Association Committee in Trade configuration, as set out in Article 408(4) of the Agreement (‘the Association Committee in Trade configuration’) in the performance of its duties.
 2. The SPS Sub-Committee shall perform the functions set out in Article 65(2) of the Agreement in the light of the objectives of Chapter 4 of Title IV set out in Article 50 of the Agreement.
 3. The SPS Sub-Committee shall be composed of representatives of the European Commission and of Georgia, responsible for sanitary and phytosanitary matters.
 4. A representative of the European Commission or of Georgia who is responsible for sanitary and phytosanitary matters shall act as Chair of the SPS Sub-Committee in accordance with Article 2.
 5. The Parties in these Rules of Procedure shall be defined as provided for in Article 428 of the Agreement.
 Article 2
 Chairmanship
 The Parties shall hold the chairmanship of the SPS Sub-Committee, alternately, for a period of 12 months. The first period shall begin on the date of the first Association Council meeting and end on 31 December of the same year.
 Article 3
 Meetings
 1. Save as otherwise agreed by the Parties, the SPS Sub-Committee shall meet within three months after the entry into force of the Agreement, at the request of either Party thereafter, or at least once a year.
 2. Each meeting of the SPS Sub-Committee shall be convened by its Chair at a place and on a date agreed by the Parties. The notice convening the meeting shall be issued by the Chair of the SPS Sub-Committee no later than 28 calendar days prior to the start of the meeting, unless the Parties agree otherwise.
 3. Whenever possible, the regular meeting of the SPS Sub-Committee shall be convened in due time in advance of the regular meeting of the Association Committee in Trade configuration.
 4. The meetings of the SPS Sub-Committee may be held by any agreed technological means such as video or audio-conference.
 5. The SPS Sub-Committee may address any issue out of session, by correspondence.
 Article 4
 Delegations
 Before each meeting, the Parties shall be informed, by the Secretariat of the SPS Sub-Committee, of the intended composition of the delegation of each Party attending the meeting.
 Article 5
 Secretariat
 1. An official of the European Commission and an official of Georgia shall act jointly as Secretaries of the SPS Sub-Committee and shall execute secretarial tasks in a joint manner, in a spirit of mutual trust and cooperation.
 2. The Secretariat of the Association Committee in Trade configuration shall be informed of any decisions, opinions, recommendations, reports and other agreed actions of the SPS Sub-Committee.
 Article 6
 Correspondence
 1. Correspondence addressed to the SPS Sub-Committee shall be directed to the Secretary of either Party, who in turn will inform the other Secretary.
 2. The Secretariat of the SPS Sub-Committee shall ensure that correspondence addressed to the SPS Sub-Committee is forwarded to the Chair of the SPS Sub-Committee and circulated, where appropriate, as documents referred to in Article 7.
 3. Correspondence from the Chair shall be sent to the Parties by the Secretariat on behalf of the Chair. Such correspondence shall be circulated, where appropriate, as provided for in Article 7.
 Article 7
 Documents
 1. Documents shall be circulated by the Secretaries of the SPS Sub-Committee.
 2. A Party shall transmit its documents to its Secretary. The Secretary shall transmit those documents to the Secretary of the other Party.
 3. The Secretary of the Union shall circulate the documents to the relevant representatives of the Union and shall systematically copy the Secretary of Georgia and the Secretaries of the Association Committee in Trade configuration in such correspondence.
 4. The Secretary of Georgia shall circulate the documents to the relevant representatives of Georgia and shall systematically copy the Secretary of the Union and the Secretaries of the Association Committee in Trade configuration in such correspondence.
 5. The Secretaries of the SPS Sub-Committee shall serve as contact points for exchanges provided for in Article 58 of the Agreement.
 Article 8
 Confidentiality
 Unless otherwise decided by the Parties, the meetings of the SPS Sub-Committee shall not be public. When a Party submits information designated as confidential to the SPS Sub-Committee, the other Party shall treat that information as such.
 Article 9
 Agendas for the meetings
 1. A provisional agenda for each meeting as well as draft operational conclusions as provided for in Article 10 shall be drawn up by the Secretariat of the SPS Sub-Committee on the basis of proposals made by the Parties. The provisional agenda shall include items in respect of which the Secretariat has received a request for inclusion in the agenda by a Party, supported by relevant documents, no later than 21 calendar days before the date of the meeting.
 2. The provisional agenda, together with the relevant documents, shall be circulated as provided for in Article 7 no later than 15 calendar days before the beginning of the meeting.
 3. The agenda shall be adopted by the SPS Sub-Committee at the beginning of each meeting. Items other than those appearing on the provisional agenda may be placed on the agenda if the Parties so agree.
 4. The Chair of the SPS Sub-Committee may, upon agreement of the other Party, invite representatives of other bodies of the Parties or independent experts in a subject area on an ad-hoc basis to attend the meetings of the SPS Sub-Committee in order to provide information on specific subjects. The Parties shall ensure that those observers or experts respect any confidentiality requirements.
 5. The Chair of the SPS Sub-Committee may reduce the time-limits specified in paragraphs 1 and 2, in consultation with the Parties, in order to take account of special circumstances.
 Article 10
 Minutes and operational conclusions
 1. Draft minutes of each meeting shall be drawn up jointly by the Secretaries of the SPS Sub-Committee.
 2. The minutes shall, as a general rule, include in respect of each item on the agenda:
 (a)
 a list of participants at the meeting, a list of officials accompanying them and a list of any observers or experts who attended the meeting;
 (b)
 documentation submitted to the SPS Sub-Committee;
 (c)
 statements which the SPS Sub-Committee has asked to be entered in the minutes; and
 (d)
 operational conclusions of the meeting, as provided for in paragraph 4.
 3. The draft minutes shall be submitted to the SPS Sub-Committee for approval. They shall be approved within 28 calendar days after each SPS Sub-Committee meeting. A copy shall be sent to each of the addressees referred to in Article 7.
 4. Draft operational conclusions of each meeting shall be drawn up by the Secretary of the SPS Sub-Committee of the Party holding the chairmanship of the SPS Sub-Committee, and circulated to the Parties together with the agenda, no later than 15 calendar days before the beginning of the meeting. That draft shall be updated as the meeting proceeds so that at the end of the meeting, unless agreed otherwise by the Parties, the SPS Sub-Committee adopts the operational conclusions, reflecting the follow-up actions agreed by the Parties. Once agreed, the operational conclusions shall be attached to the minutes and their implementation shall be reviewed during any subsequent meeting of the SPS Sub-Committee. To that end the SPS Sub-Committee shall adopt a template, allowing for each action to be tracked against a specific deadline.
 Article 11
 Decisions and recommendations
 1. The SPS Sub-Committee shall have the power to adopt decisions, opinions, recommendations, reports and joint actions as provided for in Article 65 of the Agreement. Those decisions, opinions, recommendations, reports and joint actions shall be adopted by consensus between the Parties after the completion of respective internal procedures for their adoption. The decisions shall be binding upon the Parties, who shall take appropriate measures to implement them.
 2. Each decision, opinion, recommendation or report shall be signed by the Chair of the SPS Sub-Committee and authenticated by the Secretaries of the SPS Sub-Committee. Without prejudice to paragraph 3, the Chair shall sign those documents during the meeting in which the relevant decision, opinion, recommendation or report is adopted.
 3. The SPS Sub-Committee may take decisions, make recommendations and adopt opinions or reports by written procedure, after completion of the respective internal procedures, if the Parties so agree. The written procedure shall consist of an exchange of notes between the Secretaries, acting in agreement with the Parties. For that purpose, the text of the proposal shall be circulated pursuant to Article 7, with a time-limit of no less than 21 calendar days within which any reservations or amendments shall be made known. The Chair may reduce that time-limit, in consultation with the Parties, in order to take account of special circumstances. Once the text is agreed, the decision, the opinion, the recommendation or the report shall be signed by the Chair and authenticated by the Secretaries.
 4. The acts of the SPS Sub-Committee shall be entitled ‘Decision’, ‘Opinion’, ‘Recommendation’ or ‘Report’ respectively. Each decision shall enter into force on the date of its adoption unless the decision provides otherwise.
 5. The decisions, opinions, recommendations and reports shall be circulated to the Parties.
 6. Each Party may decide on the publication of the decisions, opinions and recommendations of the SPS Sub-Committee in its respective official publication.
 Article 12
 Reports
 The SPS Sub-Committee shall submit a report to the Association Committee in Trade configuration on its activities and those of the technical working groups or the ad hoc groups set up by the SPS Sub-Committee. The report shall be submitted 25 calendar days before the regular annual meeting of the Association Committee in Trade configuration.
 Article 13
 Languages
 1. The working languages of the SPS Sub-Committee shall be English and Georgian.
 2. Unless otherwise decided, the SPS Sub-Committee shall base its deliberations on documentation prepared in those languages.
 Article 14
 Expenses
 1. Each Party shall meet any expenses it incurs as a result of participating in the meetings of the SPS Sub-Committee, both with regard to staff, travel and subsistence expenditure and with regard to postal and telecommunications expenditure.
 2. Expenditure in connection with the organisation of meetings and reproduction of documents shall be borne by the Party hosting the meeting.
 3. Expenditure in connection with interpreting at meetings and translation of documents into or from English and Georgian as referred to in Article 13(1) shall be borne by the Party hosting the meeting.
 Interpreting and translation into or from other languages shall be borne directly by the requesting Party.
 Article 15
 Amendment of Rules of Procedure
 These Rules of Procedure may be amended by a decision of the SPS Sub-Committee in accordance with Article 65(5) of the Agreement.
 Article 16
 Technical working groups and ad hoc groups
 1. The SPS Sub-Committee may by a decision pursuant to Article 65(6) of the Agreement create or abolish, where appropriate, technical working groups or ad hoc working groups, including scientific groups and expert groups.
 2. The membership of the ad hoc working groups need not be restricted to representatives of the Parties. The Parties shall ensure that the members of any groups created by the SPS Sub-Committee respect any appropriate confidentiality requirements.
 3. Unless otherwise decided by the Parties, the groups created by the SPS Sub-Committee shall work under the authority of the SPS Sub-Committee, to which they shall report.
 4. The meetings of the working groups may be held as the need arises, in person or by a video or audio-conference.
 5. The Secretariat of the SPS Sub-Committee shall receive a copy of all relevant correspondence, documents and communications pertaining to the activities of the working groups.
 6. The working groups shall have the power to make recommendations in writing to the SPS Sub-Committee. The recommendations shall be made by consensus and communicated to the Chair of the SPS Sub-Committee, who shall circulate the recommendations as provided for in Article 7.
 7. These Rules of Procedure shall be applied mutatis mutandis to any technical working group or an ad hoc working group created by the SPS Sub-Committee, unless otherwise provided for in this Article. The references to the Association Committee in Trade configuration shall be understood as references to the SPS Sub-Committee.


text:
 Avis juridique important
 |
 21996A0711(12)
 Acordo administrativo sobre comércio de produtos têxteis entre a Comunidade Europeia e a República da Coreia - Notas verbais
 Jornal Oficial no L 173 de 11/07/1996 p. 0045 - 0047
 ACORDO ADMINISTRATIVO sobre comércio de produtos têxteis entre a Comunidade Europeia e a República da Coreia NOTA VERBAL A Direcção-geral das relações externas da Comissão das Comunidades Europeias apresenta os seus cumprimentos à missão da República da Coreia junto das Comunidades Europeias e tem a honra de se referir ao Acordo sobre o comércio de produtos têxteis negociado entre a Comunidade e a República da Coreia e aplicado desde 1 de Janeiro de 1987, tal como prorrogado pela troca de cartas aplicada desde 16 de Outubro de 1991 e novamente prorrogado pela troca de cartas de 18 de Dezembro de 1992.Tendo em vista assegurar uma aplicação gradual e eficaz do acordo sobre a integração do sector dos têxteis e do vestuário nas regras e disciplinas do GATT, negociadas no âmbito do Uruguay Round das negociações do GATT, a Comissão tem a honra de informar as autoridades da República da Coreia de que tenciona notificar ao órgão de supervisão dos têxteis as disposições do acima mencionado Acordo sobre o comércio de produtos têxteis, que constam da lista em anexo, como «disposições administrativas» na acepção do no 2 do artigo 17o do Acordo do Uruguay Round sobre os têxteis.A Direcção-geral muito agradeceria às autoridades da Coreia se dignassem confirmar o seu acordo quanto aos pormenores da notificação em questão.A Direcção-geral das relações externas aproveita a oportunidade para renovar à Missão da República da Coreia junto das Comunidades Europeias os protestos da sua mais elevada consideração.Bruxelas, . . .Disposições do Acordo entre a Comunidade Económica Europeia e a República da Coreia sobre o comércio de produtos têxteis, rubricado em 7 de Agosto de 1986, tal como alterado pelo acordo sob forma de troca de cartas que altera o Acordo entre a Comunidade Económica Europeia e a República da Coreia sobre o comércio de produtos têxteis, rubricado em Bruxelas em 18 de Dezembro de 1992, que serão notificadas como disposições administrativas na acepção do no 17 do artigo 2o do Acordo do Uruguay Round sobre os têxteis >POSIÇÃO NUMA TABELA>NOTA VERBAL A missão da República da Coreia junto da das Comunidades Europeias apresenta os seus cumprimentos à Direcção-geral das relações económicas externas da Comissão das Comunidades Europeias e tem a honra de se referir ao Acordo sobre o comércio de produtos têxteis rubricado em 7 de Agosto de 1986, tal como prorrogado pela troca de cartas rubricada em 16 de Outubro de 1991 e novamente prorrogado pela troca de cartas de 18 de Dezembro de 1992.A missão tem igualmente a honra de se referir à nota verbal da Comissão, de 22 de Dezembro de 1993, relativa à notificação ao órgão de supervisão dos têxteis das disposições do Acordo sobre o comércio de produtos têxteis acima mencionado, como «disposições administrativas» na acepção do no 17 do artigo 2o do Acordo sobre os têxteis do Uruguay Round, e de informar a Comissão de que confirma o seu acordo relativamente aos pormenores da notificação acima mencionada.A missão da República da Coreia junto das Comunidades Europeias aproveita a oportunidade para renovar à Direcção-geral das relações económicas externas das Comunidades Europeias os protestos da sua mais elevada consideração.Bruxelas, . . .


type: caselaw

text:
 30.4.2011
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 130/25
 Acțiune introdusă la 14 martie 2011 — Mangou/Consiliul
 (Cauza T-148/11)
 2011/C 130/52
 Limba de procedură: franceza
 Părțile
 Reclamant: Philippe Mangou (Abidjan, Côte d’Ivoire) (reprezentant: G. Collard, avocat)
 Pârât: Consiliul Uniunii Europene
 Concluzii
 Reclamantul solicită Tribunalului:
 —
 constatarea faptului că, în ceea ce îl privește pe reclamant, domnul Blé Brunot Dogbo, Regulamentul (UE) nr. 25/2011 al Consiliului din 14 ianuarie 2011 și Decizia 2011/18/PESC a Consiliului din 14 ianuarie 2011, publicate la 15 ianuarie 2011 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, nu sunt întemeiate în fapt,
 —
 în consecință,
 —
 anularea Regulamentului (UE) nr. 25/2011 al Consiliului din 14 ianuarie 2011 și a Deciziei 2011/18/PESC a Consiliului din 14 ianuarie 2011;
 —
 în subsidiar, să dispună ca numele domnului Blé Brunot Dogbo să fie eliminat de pe listele anexate la regulamentul menționat și la respectiva decizie.
 Motivele și principalele argumente
 Motivele și principalele argumente invocate de reclamant sunt în esență identice sau similare cu cele invocate în cauza T-137/11, Guiai Bi Poin/Consiliul.


text:
 18.3.2014
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 79/9
 PROTOKOLL,
 millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus
 Artikkel 1
 Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused
 1. Kolme (3) aasta jooksul on kalandusalase partnerluslepingu artikli 5 alusel antud kalapüügivõimalused järgmised:
 pika rändega liigid (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni 1. lisas):
 a)
 kalapüügivõimalused antakse 41-le ookeani tuunipüügiseinerile ja
 b)
 45 pinnaõngejadalaevale.
 2. Artikli 1 lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5 ja 6 kohaselt.
 3. Vastavalt kalandusalase partnerluslepingu artiklile 6 ja käesoleva protokolli artiklile 7 võivad Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvad laevad püüda kala Mauritiuse vetes üksnes siis, kui neil on olemas vastavalt käesolevale protokollile ja selle lisale väljastatud kalapüügiluba.
 Artikkel 2
 Rahaline toetus – makseviisid
 1. Artiklis 1 osutatud ajavahemikul on kalandusalase partnerluslepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus käesoleva protokolli kehtivuse ajal kokku 1 980 000 eurot.
 2. Rahaline toetus hõlmab järgmist:
 a)
 5 500 tonni suurusele võrdlusalusele vastav 357 500 euro suurune aastane toetus juurdepääsuks Mauritiuse vetele ja
 b)
 302 500 euro suurune aastane eritoetus Mauritiuse Vabariigi kalandus- ja merenduspoliitika toetamiseks ja rakendamiseks.
 3. Artikli 2 lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 3, 4, 5 ja 6 kohaselt.
 4. Euroopa Liit maksab artikli 2 lõike 2 punktides a ja b kindlaksmääratud kogusumma (st 660 000 eurot aastas) välja igal aastal käesoleva protokolli kohaldamisaja jooksul. Esimesel kohaldamisaastal makstakse toetus 60 päeva jooksul pärast protokolli jõustumist ning igal järgneval aastal hiljemalt käesoleva protokolli jõustumise kuupäeval.
 5. Kui Euroopa Liidu laevad ületavad Mauritiuse vetes 5 500 tonni suuruse tuunipüügikoguse aastas, suurendatakse juurdepääsuõiguse eest makstava aastase rahalise toetuse summat 65 euro võrra iga püütud lisatonni eest. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski olla suurem kui kahekordne artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summa (715 000 eurot). Kui Euroopa Liidu laevad ületavad Mauritiuse vetes kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgneval aastal vastavalt lisas esitatud sätetele.
 6. Mauritiusel on artikli 2 lõike 2 punktis a kindlaksmääratud rahalise toetuse kasutusotstarbe suhtes täielik otsustusvabadus.
 7. Rahaline toetus kantakse Mauritiuse keskpangas avatud riigikassa pangakontole. Pangakonto numbri esitavad Mauritiuse ametiasutused.
 Artikkel 3
 Vastutustundliku ja säästva kalapüügi edendamine Mauritiuse vetes
 1. Kohe kui käesolevat protokolli hakatakse kohaldama ja hiljemalt kolm kuud pärast kõnealust kuupäeva lepivad Euroopa Liit ja Mauritius kalandusalase partnerluslepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomitees kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle üksikasjalikes rakenduseeskirjades, eelkõige:
 a)
 ühe- ja mitmeaastastes suunistes artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse alla kuuluva eritoetuse kasutamise kohta;
 b)
 vastutustundliku ja säästva kalapüügi järkjärguliseks juurutamiseks vajalikes ühe- ja mitmeaastastes eesmärkides, võttes arvesse Mauritiuse riiklikus kalandus- ja merenduspoliitikas ning muudes vastutustundliku ja säästva kalapüügi edendamisega seotud või seda mõjutavates poliitikasuundades väljendatud prioriteete, sealhulgas merekaitsealasid;
 c)
 kriteeriumeid ja menetlusi, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.
 2. Mõlemad lepinguosalised peavad kõik mitmeaastase valdkondliku kava muutmise ettepanekud ühiskomitees heaks kiitma.
 3. Vajaduse korral võib Mauritius eraldada igal aastal artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalisele toetusele lisaks täiendava toetuse mitmeaastase kava elluviimiseks. Euroopa Liitu teavitatakse kõnealusest eraldisest.
 Artikkel 4
 Teaduskoostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas
 1. Käesolevaga kohustuvad lepinguosalised edendama Mauritiuse vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kõnealustes vetes kala püüdvate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest.
 2. Käesoleva protokolliga hõlmatud ajavahemikul jälgivad Euroopa Liit ja Mauritius kalavarude seisundit Mauritiuse vetes.
 3. Lepinguosalised järgivad India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioone ja soovitusi kalavarude kaitse ja vastutustundliku majandamise kohta ning vajaduse korral vastavaid majandamiskavasid.
 4. Lähtudes India Ookeani Tuunikomisjoni soovitustest ja resolutsioonidest, parimate olemasolevate teadusuuringute tulemustest ning kui see on asjakohane, kalandusalase partnerluslepingu artiklis 4 sätestatud teaduskohtumise järeldustest, võivad lepinguosalised vajaduse korral teineteisega konsulteerida kalandusalase partnerluslepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomitee raames ning vajaduse korral kokku leppida meetmetes, mis tagavad Mauritiuse kalavarude jätkusuutliku majandamise.
 Artikkel 5
 Kalapüügivõimaluste kohandamine vastastikusel kokkuleppel
 1. Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel kohandada, tingimusel et see on kooskõlas IOTC soovituste ja resolutsioonidega, mis käsitlevad tuuni ja tuunilaadsete liikide jätkusuutlikku majandamist India ookeanis.
 2. Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summat rohkem kui kaks korda.
 3. Lepinguosalised teavitavad üksteist kirjalikult kalanduspoliitikas ja kalandusalastes õigusaktides tehtud mis tahes muudatustest.
 Artikkel 6
 Uued kalapüügivõimalused
 1. Kui Euroopa Liidu kalalaevad huvituvad kalapüügist, mis ei ole sätestatud kalandusalase partnerluslepingu artiklis 1, konsulteerivad lepinguosalised üksteisega enne selliseks kalapüügiks loa andmist ning vajaduse korral lepivad kokku asjakohastes kalapüügitingimustes, sealhulgas vastavate muudatuste tegemises käesolevasse protokolli ja selle lisasse.
 2. Lepinguosalised peaksid soodustama katsepüüki, eriti Mauritiuse vetes elavate vähepüütavate süvamereliikide puhul. Sel eesmärgil ja ühe lepinguosalise taotlusel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega ning määravad üksikjuhtumite kaupa kindlaks liigid, tingimused ja muud olulised ning asjakohased parameetrid.
 3. Lepinguosalised tegelevad katsepüügiga vastavalt parameetritele, mille nad vajaduse korral määravad kindlaks halduskokkuleppega. Katsepüügiload peaksid kehtima kuni kuus kuud.
 4. Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüügi kampaaniad on andnud positiivsed tulemusi, võib Mauritiuse Vabariigi valitsus anda Euroopa Liidu laevadele uute liikide püügivõimalusi kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni. Sellest tulenevalt suurendatakse käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust. Vastavalt sellele muudetakse ka laevaomanike loatasusid ja nende suhtes kohaldatavaid tingimusi vastavalt lisa sätetele.
 Artikkel 7
 Kalapüügi tingimused – ainuõiguslikkuse klausel
 Ilma et see piiraks kalandusalase partnerluslepingu artikli 6 kohaldamist, võivad Euroopa Liidu laevad kala püüda Mauritiuse vetes ainult siis, kui neil on Mauritiuse poolt käesoleva protokolli ja selle lisa alusel välja antud kehtiv kalapüügiluba.
 Artikkel 8
 Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine
 1. Olenemata käesoleva protokolli artikli 9 sätetest, vaadatakse läbi artikli 2 lõike 2 punktides a ja b osutatud rahalise toetuse suurus või peatatakse selle maksmine pärast lepinguosaliste omavahelist konsulteerimist, tingimusel et Euroopa Liit on peatamise ajaks kõik saadaolevad summad täielikult tasunud, järgmistel juhtudel:
 a)
 kui kalapüüki Mauritiuse vetes takistavad erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega;
 b)
 pärast ühe või teise lepinguosalise poolt oluliste muudatuste tegemist poliitilistes suunistes, mis mõjutavad käesoleva protokolli asjaomaseid sätteid;
 c)
 kui Euroopa Liit tuvastab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele; Sellisel juhul tuleb kõikide ELi laevade kalapüük peatada.
 2. Kui käesoleva protokolli artiklis 3 sätestatud konsulteerimise tulemusel leiab ühiskomitee, et kalanduspoliitika toetamise tulemused erinevad oluliselt eelarveprogrammiga ettenähtud nõuetest, on Euroopa Liidul õigus peatada kas täielikult või osaliselt artikli 2 lõike 2 punktis b sätestatud eritoetuse maksmine.
 3. Rahalise toetuse maksmist ja kalapüüki võib jätkata pärast seda, kui on taastunud enne eespool nimetatud asjaolude ilmnemist valitsenud olukord ja kui mõlemad osapooled on pärast konsulteerimist andnud vastava nõusoleku.
 Artikkel 9
 Protokolli kohaldamise peatamine
 1. Käesoleva protokolli kohaldamine peatatakse ühe lepinguosalise algatusel ning lepinguosalised arutavad peatamist ning kokkuleppe saavutamist lepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees järgmistel juhtudel:
 a)
 kui kalapüüki Mauritiuse vetes takistavad erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega;
 b)
 kui Euroopa Liit ei maksa artikli 2 lõike 2 punktis a sätestatud rahalist toetust käesoleva protokolli artiklis 8 nimetamata põhjustel;
 c)
 kui lepinguosalistel tekib seoses käesoleva protokolli ja selle lisa tõlgendamise ja kohaldamisega erimeelsusi, mida ei suudeta kõrvaldada;
 d)
 kui üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva protokolli ja selle lisa sätteid;
 e)
 pärast ühe või teise lepinguosalise poolt oluliste muudatuste tegemist poliitilistes suunistes, mis mõjutavad käesoleva protokolli asjaomaseid sätteid;
 f)
 kui üks lepinguosalistest tuvastab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele;
 g)
 kui kalandusalase partnerluslepingu artikli 3 lõike 5 kohaselt ei ole järgitud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni.
 2. Käesoleva protokolli rakendamise peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva.
 3. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised konsulteerimist, et lahendada erimeelsused kokkuleppemenetluse teel. Lahenduse leidmisel jätkatakse käesoleva protokolli rakendamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt ajavahemikule, mil käesoleva protokolli rakendamine oli peatatud.
 Artikkel 10
 Riiklike õigusaktide kohaldamine
 1. Euroopa Liidu kalalaevade tegevuse suhtes Mauritiuse vetes kohaldatakse Mauritiuse õigusnorme, kui käesolevas protokollis ja selle lisas ei ole sätestatud teisiti.
 2. Mauritiuse ametiasutused teavitavad Euroopa Komisjoni kõikidest kalanduspoliitikaga seotud olulisematest muutustest või uutest õigusaktidest.
 Artikkel 11
 Konfidentsiaalsus
 Lepinguosalised tagavad, et kõiki andmed seoses ELi laevade ja nende kalapüügitegevusega Mauritiuse vetes käsitletakse alati konfidentsiaalsetena. Kõnealuseid andmeid kasutatakse asjaomaste pädevate ametiasutuste poolt eranditult lepingu rakendamise ning kalanduse juhtimise, seire, kontrolli ja järelevalve puhul.
 Artikkel 12
 Elektrooniline teabevahetus
 Lepingu kohaldamisega seotud dokumentide ja teabe puhul kohustuvad Mauritius ja Euroopa Liit rakendama vajalikke elektroonilise teabevahetuse süsteeme. Dokumendi elektroonilist vormi käsitatakse igas etapis samaväärsena paberkandjal oleva vormiga.
 Mõlemad lepinguosalised teavitavad viivitamata selliseid edastusi takistavatest arvutisüsteemi mis tahes tõrgetest. Sellise olukorra puhul asendatakse lepingu rakendamisega seotud teave ja dokumendid lisas kehtestatud korra kohaselt automaatselt paberkandjal dokumentidega.
 Artikkel 13
 Kestus
 Käesolevat protokolli ja selle lisasid kohaldatakse kolme (3) aasta jooksul alates protokolli jõustumisest, juhul kui ei teatata artikli 14 kohasest lõpetamisest.
 Artikkel 14
 Protokolli lõpetamine
 1. Protokolli lõpetamise korral teatab asjaomane lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamise kavandatavat jõustumist.
 2. Eelmises lõikes nimetatud teate saatmisega avatakse küsimuste arutamine lepinguosaliste vahel.
 Artikkel 15
 Jõustumine
 Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.
 LISA
 EUROOPA LIIDU LAEVADE KALAPÜÜKI MAURITIUSE VETES REGULEERIVAD TINGIMUSED
 I PEATÜKK
 ÜLDSÄTTED
 1. Pädeva asutuse määramine
 Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, käsitatakse käesolevas lisas Euroopa Liidu (EL) või Mauritiuse all järgmisi pädevaid ametiasutusi:
 —
 ELi puhul: Euroopa Komisjon, vajaduse korral Mauritiusel asuva ELi delegatsiooni vahendusel;
 —
 Mauritiuse puhul: kalandusministeerium.
 2. Mauritiuse veed
 Protokolli ja selle lisade kõiki sätteid kohaldatakse üksnes Mauritiuse vetes, nagu on osutatud 2. liites.
 3. Pangakonto
 Enne protokolli jõustumist edastab Mauritius ELile selle (nende) pangakonto(de) andmed, kuhu kantakse lepingu raames ELi laevade eest makstavad summad. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda.
 II PEATÜKK
 TUUNIPÜÜGILUBA
 1. Tuunipüügiloa saamise eeltingimus – laeva abikõlblikkus
 Lepingu artiklis 6 osutatud tuunipüügiload antakse välja tingimusel, et laev on kantud ELi kalalaevade registrisse, India Ookeani Tuunikomisjoni koostatud kalapüügiloaga kalalaevade nimekirja ning kõik laevaomaniku, kapteni või laeva endaga seotud varasemad kohustused, mis tulenevad lepingu raames toimuvast kalapüügist Mauritiusel ja on seotud Mauritiuse kalandusalaste õigusaktidega, on täidetud.
 2. Kalapüügiloa taotlemine
 EL esitab Mauritiusele taotluse kalapüügiloa saamiseks igale lepingu raames kala püüda soovivale laevale vähemalt 25 päeva enne taotluse kehtivusaja alguskuupäeva, kasutades selleks käesoleva lisa 1. liites esitatud vormi. Taotlus peab olema trükitud või kirjutatud loetavate trükitähtedega.
 Kehtiva protokolli raames esitatud esimese kalapüügiloa taotlusele või juhul, kui asjaomast laeva on tehniliselt muudetud, peab taotlusele olema lisatud:
 i)
 tõend, et taotletava kalapüügiloa kehtivusaja eest on tasutud ettemakse;
 ii)
 järgmiste isikute nimi, aadress ja kontaktandmed:
 —
 kalalaeva omanik;
 —
 kalalaeva käitaja;
 iii)
 hiljutine värvifoto laevast külgvaates suuruses vähemalt 15 x 10 cm;
 iv)
 laeva merekõlblikkuse tunnistus;
 v)
 laeva registreerimistunnistus;
 vi)
 kalalaeva kontaktandmed (faks, e-post: jne).
 Kui kehtiva protokolli raames uuendatakse kalapüügiluba laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, tuleb koos uuendamistaotlusega esitada üksnes loatasu ettemakse kinnitus.
 3. Ettemakse
 Ettemakse summa on kehtestatud käesoleva lisa 2. liites esitatud teabelehes täpsustatud aastase määra alusel. Ettemakse peab sisaldama kõiki kohalikke ja riiklikke makse, välja arvatud sadamalõivud, randumislõivud, ümberlaadimis- ja teenustasud.
 4. Kalapüügiloaga laevade ajutine nimekiri
 Pärast püügiloa taotluste kättesaamist koostab riiklik kalanduskontrolli asutus viivitamatult ajutise nimekirja iga kategooria all luba taotlenud laevadest. Mauritiuse pädev ametiasutus saadab kõnealuse nimekirja viivitamata ELile.
 EL edastab ajutise nimekirja laevaomanikule või tema agendile. Juhul kui ELi ametid on suletud, võib Mauritius saata ajutise nimekirja otse laevaomanikule või tema agendile ja edastada sellekohase koopia ELi delegatsioonile Mauritiusel.
 5. Kalapüügiloa väljastamine
 Iga laeva kalapüügiluba väljastatakse laevaomanikule või tema agendile 20 päeva jooksul pärast pädevalt ametiasutuselt täieliku heakskiidu saamist. Kalapüügiloa koopia saadetakse viivitamata ELi delegatsioonile Mauritiusel.
 6. Kalapüügiloaga laevade nimekiri
 Pärast kalapüügiloa väljastamist koostab riiklik kalanduskontrolli asutus viivitamata iga laevakategooria kohta lõpliku nimekirja laevadest, kellel on lubatud Mauritiuse vetes kala püüda. Kõnealune nimekiri edastatakse viivitamata ELile ja see asendab eespool osutatud ajutise nimekirja.
 7. Kalapüügiloa kehtivusaeg
 Kalapüügilubade kehtivusaeg on üks aasta ning neid võib pikendada.
 Kehtivusaja alguse kindlaksmääramiseks käsitatakse aastase kehtivusajana:
 i)
 protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku kehtima hakkamise kuupäevast kuni sama aasta 31. detsembrini;
 ii)
 seejärel iga täielikku kalendriaastat;
 iii)
 protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni.
 Protokolli esimesel ja viimasel aastal arvutatakse ettemakse pro rata temporis põhimõttel.
 8. Pardadokumendid
 Mauritiuse vetes või Mauritiuse sadamas olles peavad laeva pardal olema kogu aeg järgmised dokumendid:
 a)
 kalapüügiluba;
 b)
 kalalaeva lipuriigi pädeva ametiasutuse väljastatud dokumendid, milles on osutatud
 —
 laeva registreerimisnumber ja
 —
 laeva registreerimistunnistus;
 c)
 kalalaeva üldplaani ajakohased kinnitatud joonised ja kirjeldused ning eelkõige kalalaeva kalatrümmide arv ja nende ladustamismaht kuupmeetrites;
 d)
 kalalaeva lipuriigi pädeva ametiasutuse kinnitatud tõend, milles on kirjeldatud muudatused ja nende iseloom, juhul kui kalalaeva omadusi on mis tahes viisil muudetud seoses laeva üldpikkuse, registreeritud kogutonnaaži, peamasina või -masinate võimsuse (hj) või lastimahutavusega.
 e)
 kui kalalaev on varustatud jahutatud või külmutatud merevee tankidega, siis lipuriigi pädeva ametiasutuse kinnitatud tõend, milles on esitatud tankide mahutavus kuupmeetrites;
 f)
 Mauritiuse kala- ja merevarude 2007. aasta akti koopia.
 9. Kalapüügiloa edasiandmine
 Kalapüügiluba väljastatakse konkreetsele laevale ning seda ei tohi edasi anda.
 Tõestatud vääramatu jõu korral võib ELi taotlusel laeva kalapüügiloa siiski asendada mõnele muule samade omadustega laevale või asenduslaevale antud uue kalapüügiloaga, maksmata selle eest uut ettemakset. Sellisel juhul tuleb IV peatükis osutatud tuunikülmutusseinerite ja pinnaõngejadalaevade kalapüügiloa tasude puhul arvestada kahe laeva kogupüüki Mauritiuse vetes.
 Edasiandmiseks tagastab laevaomanik või tema agent Mauritiusel asendamist vajava kalapüügiloa ja Mauritius annab võimalikult kiiresti välja asenduspüügiloa. Asenduspüügiluba antakse laevaomanikule või tema agendile välja viivitamata pärast asendamist vajava kalapüügiloa tagastamist. Asenduspüügiluba jõustub asendamist vajava kalapüügiloa tagastamise päeval.
 Mauritius ajakohastab kalapüügiloaga laevade nimekirja võimalikult kiiresti. Uus nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja ELile.
 III PEATÜKK
 TEHNILISED MEETMED
 Kalapüügiluba omavate laevade suhtes kohaldatavad tehnilised meetmed seoses Mauritiuse vete, püügivahendite ja täiendava püügiga on määratud püügikategooriate kaupa kindlaks käesoleva lisa 2. liites esitatud teabelehes.
 Laevad peavad lähtuma Mauritiuse kalandusalastest õigusaktidest ja India Ookeani Tuunikomisjoni vastu võetud kõikidest resolutsioonidest.
 IV PEATÜKK
 PÜÜGIARUANDED
 1. Püügireisi mõiste
 Käesoleva lisa kohaldamisel käsitatakse ELi laeva püügireisi kestuse all järgmist:
 —
 kas ajavahemikku Mauritiuse vetesse sisenemise ja vööndist lahkumise vahel või
 —
 ajavahemikku laeva Mauritiuse vetesse sisenemisest kuni ümberlaadimiseni sadamas ja/või lossimiseni Mauritiusel.
 2. Püügipäevik
 Lepingu raames kala püüdva ELi laeva kapten peab India Ookeani Tuunikomisjoni püügipäevikut, mille näidis iga püügikategooria kohta on esitatud käesoleva lisa 3. liites.
 Püügipäevik peab vastama Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonile 08/04 õngejadalaevade kohta ja resolutsioonile 10/03 seinnoodalaevade kohta.
 Kapten täidab püügipäevikut iga päeva kohta, mil laev asub Mauritiuse vetes.
 Kapten teeb püügipäevikusse iga päev sissekande, määrates kindlaks iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. Iga peamise liigi puhul märgib kapten ära ka kaaspüügi.
 Püügipäevik täidetakse loetavalt, trükitähtedega ja selle allkirjastab laeva kapten.
 Püügipäevikusse registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten.
 3. Püügiaruanded
 Kapten annab laeva püügist aru, esitades Mauritiusele püügipäevikud ajavahemiku kohta, mil laev Mauritiuse vetes viibis.
 Püügipäevikud edastatakse järgmise korra kohaselt:
 i)
 Mauritiuse sadamasse sisenemisel esitatakse iga püügipäeviku originaal Mauritiuse kohalikule esindajale, kes kinnitab kirjalikult selle kättesaamist; püügipäeviku koopia antakse Mauritiuse inspekteerimisrühmale;
 ii)
 kui Mauritiuse vetest lahkutakse ilma eelnevalt Mauritiuse sadamasse sisenemata, saadetakse iga püügipäeviku originaal seitsme (7) tööpäeva jooksul pärast mis tahes sadamasse saabumist ja igal juhul viieteistkümne (15) tööpäeva jooksul pärast Mauritiuse vetest lahkumist;
 a)
 e-posti teel riikliku kalanduskontrolli asutuse antud e-posti aadressile või
 b)
 faksi teel riikliku kalanduskontrolli asutuse antud numbrile või
 c)
 kirja teel riiklikule kalanduskontrolli asutusele.
 Kapten saadab kõikide püügipäevikute koopia ELile ja laeva lipuriigi pädevale ametiasutusele. Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadalaevade puhul saadab kapten kõikide püügipäevikute koopia ka ühele järgmistest teadusinstituutidest:
 i)
 Institut de recherche pour le développement (IRD);
 ii)
 Instituto Español de Oceanografía (IEO);
 iii)
 IPIMAR (Instituto Português de Investigação Maritima);
 Kui laev pöördub oma kalapüügiloa kehtivusajal Mauritiuse vetesse tagasi, tuleb koostada uus püügiaruanne.
 Kui püügiaruannete kohta kehtivaid sätteid ei ole arvesse võetud, võib Mauritius peatada asjaomase laeva kalapüügiloa kuni puuduvate püügiaruannete esitamiseni ja võtta laevaomaniku suhtes mis tahes meetmeid kehtivate riiklike õigusaktide vastavate sätete kohaselt. Korduva rikkumise puhul võib Mauritius kalapüügiloa uuendamisest keelduda. Mauritius teavitab viivitamata ELi kõikidest kõnealuses kontekstis kohaldatavatest sanktsioonidest.
 4. Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadalaevade loatasude lõplik arvestus
 Võttes aluseks eespool osutatud teadusinstituutide kinnitatud püügiaruanded, määrab EL iga tuunipüügiseineri ja pinnaõngejadalaeva puhul kindlaks eelnenud kalendriaasta püügihooaja eest tasumisele kuuluvate loatasude lõpliku arvestuse.
 EL edastab lõpliku arvestuse Mauritiusele ja laevaomanikule enne jooksva aasta 31. juulit. Mauritiusel on õigus esitada põhjenduste olemasolul lõpliku arvestuse kohta vastuväide 30 tööpäeva jooksul alates edastamiskuupäevast. Eriarvamuste korral pöörduvad lepinguosalised ühiskomisjoni poole. Kui Mauritius ei ole 30 tööpäeva jooksul vastuväidet esitanud, loetakse lõplik arvestus vastuvõetuks.
 Kui lõplik arvestus on suurem kui eespool osutatud ettemakse (II peatüki punkt 3), mis tasuti ettemaksuna kalapüügiloa saamiseks, maksab laevaomanik puuduva summa Mauritiusele jooksva aasta 30. septembriks. Kui lõplik arvestus on väiksem kui kindlasummaline ettemakse, ei ole laevaomanikul õigus ülejäävat summat tagasi saada.
 V PEATÜKK
 LOSSIMINE JA ÜMBERLAADIMINE
 Ümberlaadimine merel on keelatud. Kõiki sadamas toimuvaid ümberlaadimisprotsesse jälgitakse Mauritiuse kalandusinspektorite juuresolekul.
 Lossida või ümberlaadida sooviva ELi laeva kapten peab vähemalt 72 tunni jooksul enne lossimist või ümberlaadimist teatama Mauritiusele järgmised andmed:
 a)
 lossida või ümberlaadida sooviva kalalaeva nimi ja number India Ookeani Tuunikomisjoni kalalaevade registris;
 b)
 lossimis- või ümberlaadimissadam;
 c)
 lossimise või ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg;
 d)
 iga lossitava või ümberlaaditava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna);
 e)
 ümberlaadimise puhul vastuvõtva laeva nimi.
 Vastuvõtvate laevade puhul teatab vastuvõtva laeva kapten hiljemalt 24 tundi enne ümberlaadimise alustamist ja ümberlaadimise lõpetamisel Mauritiuse ametiasutustele tema laevale ümberlaaditava tuuni ja tuunilaadsete liikide kogused ning täidab ja esitab ümberlaadimisdeklaratsiooni 24 tunni jooksul Mauritiuse ametiasutustele.
 Ümberlaadimise teostamiseks peab olema eelnev luba, mille Mauritius on kaptenile või tema agendile väljastanud 24 tunni jooksul pärast eespool osutatud teatamist. Ümberlaadimine peab toimuma Mauritiuse selleks ettenähtud sadamas.
 Mauritiusel toimuva ümberlaadimise teostamiseks kindlaks määratud kalasadam on Port Louis (India Ookeani Tuunikomisjonile resolutsiooniga 10/11 teatatud PSME nõudmistele vastav sadam).
 Kui kõnealusteid sätteid ei täideta, rakendatakse Mauritiuse kehtivate õigusaktidega ette nähtud sanktsioone.
 VI PEATÜKK
 KONTROLL
 1. Mauritiuse vetesse sisenemine ja sealt lahkumine
 Igast kalapüügiloaga ELi laeva Mauritiuse vetesse sisenemisest ja sealt lahkumisest tuleb Mauritiust teavitada 24 tunni jooksul sisenemisest või lahkumisest.
 Sisenemist või lahkumist teavitamisel edastab laev eelkõige:
 i)
 kuupäeva, kellaaja ja kavandatud piiriületuspunkti;
 ii)
 iga pardal hoitava sihtliigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;
 iii)
 iga kaaspüütud liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna.
 Teade edastatakse lisa 4. liites esitatud vormil e-posti või selle puudumisel faksi teel Mauritiuse teatatud e-posti aadressile, telefoninumbrile või faksinumbrile. Mauritius saadab viivitamata e-posti või faksi teel vastu kättesaamisteate.
 Mauritius teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja ELi e-posti aadressi, telefoninumbri või edastussageduse muudatustest.
 Iga Mauritiuse vetes püügitegevuselt tabatud laeva, kes ei ole eelnevalt oma kohalolekust teatanud, käsitatakse kalapüügiloata kalalaevana.
 Iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Mauritiuse kala- ja merevarude 2007. aasta aktiga ettenähtud karistusi ja sanktsioone.
 Vetesse sisenemisel ja neist lahkumisel koostatavad püügiaruanded peavad olema laeva pardal vähemalt aasta, arvestatuna aruande esitamise kuupäevast.
 2. Perioodilise püügi aruanded
 Kui ELi laev püüab kala Mauritiuse vetes, peab kalapüügiluba omava ELi laeva kapten teatama Mauritiuse ametiasutusele iga kolme (3) päeva järel Mauritiuse kalapüügipiirkonnas püütud kogused. Esimene püügideklaratsioon tuleb esitada kolm (3) päeva pärast Mauritiuse vetesse sisenemist.
 Esitades iga kolme (3) päeva järel oma perioodilise püügi aruanded, peab laev teatama eelkõige:
 i)
 kuupäeva, aja ja asukoha aruande esitamisel;
 ii)
 iga kolme (3) päeva jooksul püütud ja pardal hoitava sihtliigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;
 iii)
 iga kolme (3) päeva jooksul pardal hoitava kaaspüügi liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;
 iv)
 toote esitusviisi;
 v)
 tuunipüügiseinerid:
 —
 edukate noodatõmmete arvu peibutuspüügivahendiga püügi puhul pärast viimast aruannet,
 —
 edukate noodatõmmete arvu vaba püügi puhul pärast viimast aruannet,
 —
 ebaõnnestunud noodatõmmete arvu;
 vi)
 tuunipüügi õngejadalaevad:
 —
 noodatõmmete arvu pärast viimast aruannet,
 —
 pärast viimast aruannet vette lastud konksude arvu.
 Teavitatakse eelkõige elektrooniliselt või faksi teel Mauritiuse edastatud e-posti aadressile või telefoninumbrile kasutades selleks käesoleva lisa 5. liites esitatud vormi. Mauritius teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja ELi e-posti aadressi, telefoninumbri või edastussageduse muudatustest.
 Iga Mauritiuse vetes püügitegevuselt tabatud laeva, kes ei ole esitanud oma kolmepäevast (3) perioodilist püügiaruannet, käsitatakse kalapüügiloata kalalaevana. Iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Mauritiuse kala- ja merevarude 2007. aasta aktiga ettenähtud karistusi ja sanktsioone.
 Perioodilist püügiaruannet tuleb hoida pardal vähemalt üks aasta (1), arvestatuna aruande esitamise kuupäevast.
 3. Inspekteerimine merel
 Kalapüügiluba omavate ELi laevade inspekteerimist merel Mauritiuse vetes teostavad Mauritiuse laevad ja inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav.
 Enne pardale tulekut teavitavad Mauritiuse inspektorid ELi laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Inspekteerimist teostavad kalandusinspektorid, kes peavad enne inspekteerimise alustamist oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõestama.
 Volitatud inspektorid jäävad ELi laevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Nad teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile.
 Iga inspekteerimise lõpus koostavad volitatud inspektorid inspekteerimisaruande. ELi laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja ELi laeva kapten.
 Volitatud inspektorid annavad enne laevalt lahkumist ELi laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Rikkumise korral esitatakse rikkumisteate koopia VIII peatüki kohaselt ka ELile.
 4. Lossimise ja ümberlaadimise puhul sadamas teostatav inspekteerimine
 Mauritiuse vetes püütud saaki lossiva või ümberlaadiva ELi laeva inspekteerimist Mauritiuse sadamas teostavad Mauritiuse inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav.
 Enne inspekteerimise alustamist peavad inspektorid oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõestama. Mauritiuse inspektorid jäävad ELi laevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks ja teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle lossimis- või ümberlaadimisoperatsioonile ja lastile.
 Iga inspekteerimise lõpus koostavad inspektorid inspekteerimisaruande. ELi laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja ELi laeva kapten.
 Mauritiuse inspektorid annavad inspekteerimise lõpus ELi laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia.
 VII PEATÜKK
 SATELLIITSEIRESÜSTEEM (VMS)
 1. Laevade asukohateated – VMS-süsteem
 Kalapüügiloaga ELi laevad peavad olema varustatud satelliitseiresüsteemiga (Vessel Monitoring System – VMS), mille abil edastatakse nende asukoht iga tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (Fisheries Monitoring Center – FMC).
 Iga asukohateade peab sisaldama:
 a)
 laeva tunnusandmeid;
 b)
 laeva viimati määratud geograafilist asukohta (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %;
 c)
 asukohateate registreerimise kuupäeva ja kellaaega;
 d)
 laeva kiirust ja kurssi.
 Iga asukohateade peab olema esitatud käesoleva lisa 4. liites osutatud vormingus.
 Esimene Mauritiuse vetes registreeritud asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT”. Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS”, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Mauritiuse vetest väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI”. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida.
 2. Teabe edastamine laeva poolt satelliitseiresüsteemi rikke korral
 Kapten peab tagama, et tema laeva satelliitseiresüsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele.
 Rikkis satelliitseiresüsteemiga ELi laevadel ei ole lubatud Mauritiuse vetesse siseneda. Kui satelliitseiresüsteem läheb rikki siis, kui laev on Mauritiuse vetes juba kala püüdmas, parandatakse laeva satelliitseiresüsteem püügireisi lõpul või asendatakse see 15 päeva jooksul. Pärast seda tähtaega ei lubata laeval enam Mauritiuse vetes kala püüda.
 Laevad, mis püüavad Mauritiuse vetes kala rikkis satelliitseiresüsteemiga, peavad edastama oma asukohateated lipuriigi ja Mauritiuse kalapüügiseirekeskusele elektrooniliselt või faksi teel vähemalt iga kahe tunni järel, lisades kõik kohustuslikud andmed.
 3. Asukohateadete turvaline edastamine Mauritiusele
 Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt Mauritiuse kalapüügiseirekeskusele. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Mauritius vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad üksteist vahetult kursis nende aadresside muutumisega.
 Asukohateateid edastatakse lipuriigi kalapüügiseirekeskuse ja Mauritiuse vahel elektroonilisel teel vastavalt turvalisele teabevahetussüsteemile.
 Mauritiuse kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi kõikidest katkestustest kalapüügiloaga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud Mauritiuse vetest lahkumisest.
 4. Teabevahetussüsteemi tõrked
 Mauritius tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi kalapüügiseirekeskuse seadmetega ja teavitab ELi viivitamata kõikidest riketest teabevahetussüsteemis ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. Iga võimaliku erimeelsuse puhul pöördutakse ühiskomitee poole.
 Laeva satelliitseiresüsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral rakendatakse Mauritiuse kehtivate õigusaktidega ettenähtud karistusi.
 5. Asukohateate sageduse läbivaatamine
 Kui põhjendatud andmetel õnnestub tõestada rikkumist, võib Mauritius taotleda, saates taotluse koopia ELile, et lipuriigi kalapüügiseirekeskus vähendaks laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks kolmekümneminutilistele intervallidele. Mauritius peab edastama tõendavad andmed lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ja ELile. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus saadab Mauritiusele viivitamata asukohateate kasutades uut sagedust.
 Mauritiuse kalapüügiseirekeskus teavitab lipuriigi järelevalvekeskust ja Euroopa Komisjoni inspektsioonijärgselt viivitamata inspektsiooni lõppemisest.
 Kui kindlaksmääratud uurimisperiood on lõppenud, teavitab Mauritius lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi võimalikust edaspidisest seirest.
 VIII PEATÜKK
 RIKKUMISED
 Protokolli sätete ja eeskirjade, elusressursside kaitse- ja majandamiseeskirjade või Mauritiuse õigusaktide järgimata jätmist võib karistada laeva kalapüügiloa peatamise, tühistamise või uuendamata jätmisega.
 1. Rikkumiste menetlemine
 Käesoleva lisa sätete kohaselt kalapüügiluba omava ELi laeva poolt Mauritiuse vetes teostatud mis tahes rikkumine peab olema märgitud (inspekteerimis)aruandes.
 Pardal toimuval inspekteerimisel ei piira inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt laevaomaniku õigust kaitsele talle süüks pandud rikkumise korral. Kui kapten keeldub inspekteerimisaruande allkirjastamisest, kirjutab ta inspekteerimisaruandesse oma keeldumise põhjused märkusega „allkirjastamisest keeldumine”.
 Mis tahes rikkumise puhul, mille on Mauritiuse vetes pannud toime kalapüügiluba omav ELi laev, saadetakse rikkumise määratlus ja kapteni või kalandusettevõtja suhtes sellisel juhul kohaldatavad karistused vastavalt Mauritiuse kalandusalastes õigusaktides sätestatud korrale otse laevaomanikule. Teate koopia saadetakse laeva lipuriigile ja ELile 72 tunni jooksul.
 2. Laeva kinnipidamine
 Kui rikkumist käsitlevate Mauritiuse õigusaktidega on vastavalt ette nähtud, võib väidetava rikkumise puhul sundida mis tahes ELi laeva kalapüügitegevust peatama ja, juhul kui laev on merel, pöörduma teda tagasi Mauritiuse sadamasse.
 Mauritius teatab ELile 24 tunni jooksul kalapüügiloaga ELi laeva mis tahes põhjusel kinnipidamisest. Teates esitatakse aresti ja/või kinnipidamise põhjused.
 Laeva, kapteni, meeskonna ja laeva lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui Mauritius on määranud uurimisega tegeleva ametniku ja on toimunud nõupidamine, mille Mauritius korraldab ELi taotlusel ühe tööpäeva jooksul pärast eespool osutatud teabe saamist, et selgitada asjaolusid, mis viisid laeva kinnipidamiseni, ja esitada asja võimalik edasine käik. Kõnealusel teavitaval nõupidamisel võib osaleda laeva lipuriigi ja laevaomaniku esindaja.
 3. Rikkumiskaristused – Kokkuleppemenetlus
 Rikkumise puhul kohaldatav karistus vastab Mauritiuse kehtivates õigusaktides sätestatule.
 Kui laevaomanik ei nõustu trahviga, teostatakse enne ametliku õigusalase menetluse alustamist Mauritiuse ametiasutuste ja ELi laeva vahel eelnev kokkuleppemenetlus sõbraliku lahenduse leidmiseks. Kõnealusel kokkuleppemenetlusel võib osaleda laeva lipuriigi esindaja. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt 72 tundi päeva pärast laeva kinnipidamisest teatamist.
 4. Kohtumenetlus – Pangatagatis
 Kui eespool osutatud kokkuleppemenetlus ei ole edukas ja rikkumisjuhtumi kohta esitatakse kaebus pädevale kohtuinstantsile, annab rikkumisega seotud laeva omanik Mauritiuse osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Mauritius, nii et see kataks laeva kinnipidamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi hüvitusi. Pangatagatist ei saa vabastada enne kohtumenetluse lõppu.
 Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule:
 a)
 täielikult, kui ühtegi sanktsiooni ei määratud;
 b)
 summa ulatuses, mis jääb järele, kui sanktsioon hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist.
 Mauritius teavitab ELi kohtumenetluse tulemustest kaheksa päeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist.
 5. Laeva ja meeskonna vabastamine
 Laeval ja selle meeskonnal lubatakse lahkuda sadamast kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate trahvisummade maksmist või pärast pangatagatise esitamist.
 IX PEATÜKK
 MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE
 1. Töölevõetavate meremeeste arv
 Kalandustegevuseks Mauritiuse vetes võtavad ELi kalalaevad tööle vähemalt kümme (10) Mauritiuse kvalifitseeritud meremeest. ELi laevaomanikud annavad omapoolse panuse täiendavate Mauritiuse meremeeste töölevõtmiseks.
 Kui pardalevõtmist ei toimu, teeb laevaomanik ühekordse makse, mis vastab pardale võtmata meremehe töötasule kogu püügitegevuse jooksul Mauritiuse vetes. Kui püügitegevus kestab alla ühe kuu, peab laevaomanik maksma välja ühe kuu töötasule vastava summa.
 2. Meremeeste lepingud
 Töölepingu koostavad laevaomanik või tema agent ja meremees, keda esindab vajadusel ametiühing koostöös Mauritiusega. Töölepingus määratakse eelkõige kindlaks pardale võtmise kuupäev ja sadam.
 Lepingud tagavad meremeestele Mauritiusel kohaldatava sotsiaalkindlustuse, sealhulgas elukindlustuse ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustuse.
 Allakirjutanud saavad lepingu koopia.
 Mauritiuse meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste põhiõiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tõhusat tunnustamist ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamist.
 3. Meremeeste töötasu
 Mauritiuse meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasu määratakse kindlaks enne kalapüügiloa väljastamist ning laevaomaniku ja tema Mauritiuse agendi vastastikusel kokkuleppel.
 Töötasu ei tohi olla madalam Mauritiuse laevameeskondade omast ega ILO standarditest.
 4. Meremeeste kohustused
 Meremees peab end lepingus sätestatud töölevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kaptenile esitlema. Kapten teatab meremehele pardale võtmise kuupäeva ja kellaaja. Kui meremees loobub või töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, loetakse meremehe tööleping kehtetuks ja laevaomanik vabaneb automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta. Sellisel juhul ei kanna laevaomanik mingit rahalist karistust ega tasuma mingit hüvitist.
 X PEATÜKK
 1. Püügitegevuse vaatlemine
 Vaatlejate programm vastab India Ookeani Tuunikomisjoni vastuvõetud resolutsioonide sätetele.
 2. Määratud laevad ja vaatlejad
 Mauritiuse ametiasutused koostavad nende laevade nimekirja, kelle pardale on määratud võtta vaatleja. Nimekirja ajakohastatakse ja see edastatakse Euroopa Komisjonile niipea, kui see on koostatud.
 Mauritiuse ametiasutused teatavad asjaomastele laevaomanikele nende laeva pardale määratud vaatlejate nimed hiljemalt 15 päeva enne vaatleja pardalemineku kavandatavat kuupäeva.
 Vaatlejate pardalviibimine ei tohi ületada nende ülesannete teostamiseks vajalikku ajavahemikku.
 3. Vaatleja töötasu
 Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab Mauritiuse pädev ametiasutus.
 4. Pardalevõtmise tingimused
 Vaatleja pardalevõtmise tingimused, eelkõige pardalviibimise aeg määratakse kindlaks laevaomaniku või tema agendi ja Mauritiuse ühisel kokkuleppel.
 Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja majutamine pardal oleneb siiski laeva tehnilisest ehitusest.
 Vaatleja majutus- ja söögikulud pardal katab laevaomanik.
 Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline turvalisus ja üldine heaolu.
 Vaatlejatele peab olema tagatud juurdepääs kõikidele kohustuste täitmiseks vajalikele vahenditele. Neil peab olema juurdepääs sidevahenditele ja pardal olevatele mis tahes dokumentidele, laeva püügitegevusega seotud dokumentidele, eelkõige püügipäevikule, töötlemispäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis seonduvad otseselt nende töökohustustega.
 5. Vaatleja pardalevõtmine ja pardalt lahkumine
 Vaatleja pardalevõtmine toimub laevaomaniku valitud sadamas.
 Kümme (10) päeva enne pardalevõtmist teatab laevaomanik või tema agent Mauritiusele vaatleja pardalevõtmise kuupäeva, kellaaja ja sadama. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud pardalevõtmise sadamasse jõudmiseks.
 Kui vaatleja ei tule kohale pardalevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajale järgneva 12 tunni jooksul, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune vaatleja pardale võtta.
 Laevaomanik võib sadamast lahkuda ja alustada püügitegevust.
 Kui vaatleja ei lahku laevalt Mauritiuse sadamas, kannab laevaomanik kõik majutus- ja söögikulud selle aja jooksul, mil vaatleja ootab lendu kojusõiduks.
 6. Vaatleja ülesanded
 Kogu pardal viibimise ajal peab vaatleja:
 a)
 käituma nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust;
 b)
 suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse;
 c)
 arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega.
 Vaatleja edastab laeva Mauritiuse vetes viibimise kestel raadio, faksi või e-posti teel vähemalt üks kord nädalas oma vaatlusandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused ja mis tahes muud ametiasutuse nõutud andmed.
 7. Vaatleja aruanne
 Enne laevalt lahkumist esitab vaatleja oma vaatluste aruande laeva kaptenile. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia.
 Vaatleja esitab oma aruande Mauritiusele, kes edastab selle koopia ELile 15 tööpäeva jooksul pärast vaatleja laevalt lahkumist.
 Käesoleva lisa liited
 1.
 1. liide – „Kalapüügiloa taotluse vorm”
 2.
 2. liide – „Teabelehed”
 3.
 3. liide – „Püügipäevik”
 4.
 4. liide – „Satelliitseiresüsteemi (VMS) asukohateate vorming”
 5.
 5. liide – „Püügiaruannete vormid”
 1. liide
 VÄLISMAA KALALAEVA PÜÜGILOATAOTLUS
 Taotleja nimi: ...
 Taotleja aadress: ...
 Laeva prahtija nimi ja aadress, kui need erinevad eespool nimetatutest: ...
 Mauritiusel tegutseva agendi nimi ja aadress: ...
 Laeva nimi: ...
 Laeva tüüp: ...
 Registreerimisriik: ...
 Sadam ja registreerimisnumber: ...
 Kalalaeva pardatähis: ...
 Raadiokutsung ja -sagedus: ...
 Laeva faksinumber: ...
 Laeva pikkus: ...
 Laeva laius: ...
 Masina tüüp ja võimsus: ...
 Brutoregistertonnaaž: ...
 Netoregistertonnaaž: ...
 Minimaalne laevapere suurus: ...
 Püügiliik: ...
 Kalaliigid, mida kavatsetakse püüda:
 Taotletav kehtivusaeg: ...
 Kinnitan eespool toodud andmete õigsust.
 Kuupäev: ... Allkiri:
 2. liide
 TEABELEHT: TUUNIPÜÜGISEINERID JA PINNAÕNGEJADALAEVAD
 (1)
 Mauritiuse veed
 —
 Kaugemal kui 15 meremiili lähtejoonest, et mitte kahjustada väikesemahulist rannalähedast kalapüüki.
 (2)
 Lubatud püügivahend
 —
 Noot
 —
 Pinnaõngejada
 (3)
 Kaaspüük
 —
 Kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonidega
 (4)
 Lubatud tonnaaž/tasud
 Kalapüügiloaga laevade arv
 — Ookeani tuunipüügiseinerid: 41
 — Pinnaõngejadalaevad: 45
 Iga-aastane loatasu ettemakse
 —
 3 710 eurot ookeani tuunipüügiseineri kohta 106 tonni pikka rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi eest
 —
 3 150 eurot pinnaõngejadalaeva (kogutonnaaž üle 100 tonni) kohta 90 tonni pika rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi eest
 —
 1 750 eurot pinnaõngejadalaeva (kogutonnaaž alla 100 tonni) kohta 50 tonni pika rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi eest
 Täiendav loatasu
 35 eurot püütud tonni kohta
 (5)
 Mauritiuse meremehed
 —
 10 meremeest või hüvitise maksmine (vt lisa IX peatükk)
 3. liide
 PÜÜGIARUANDED
 Statement of catch form for tuna seiners/Fiche de déclaration de captures pour thoniers senneurs
 DEPART/SALIDA/DEPARTURE
 ARRIVEE/LLEGADA/ARRIVAL
 NAVIRE/BARCO/VESSEL
 PATRON/PATRON/MASTER
 FEUILLE
 PORT/PUERTO/PORT DATE/FECHA/DATE HEURE/HORA/HOUR LOCH/CORREDERA/LOCH
 PORT/PUERTO/PORT DATE/FECHA/DATE HEURE/HORA/HOUR LOCH/CORREDERA/LOCH
 HOJA/SHEET No
 DATE
 FECHA
 DATE
 POSITION (chaque calée ou midi)
 POSICION (cada lance o mediadia)
 POSITION (each set or midday)
 CALEE
 LANCE
 SET
 CAPTURE ESTIMEE
 ESTIMACION DE LA CAPTURA
 ESTIMATED CATCH
 ASSOCIATION
 ASSOCIACION
 ASSOCIATION
 COMMENTAIRES
 OBSERVATIONES
 COMMENTS
 COURANT
 CORRIENTE
 CURRENT
 1
 ALBACORE
 RABIL
 YELLOWFIN
 2
 LISTAO
 LISTADO
 SKIPJACK
 3
 PATUDO
 PATUDO
 BIGEYE
 AUTRE ESPECE préciser le/les nom(s)
 OTRA ESPECIE dar el/los nombre(s)
 OTHER SPECIES give name(s)
 REJETS préciser le/les nom(s)
 DESCARTES dar el/los nombre(s)
 DISCARDS give name(s)
 Route/Recherche, problèmes divers, type d’épave (naturelle/artificielle, balisée, bateau), prise accessoire, taille du banc, autres associations, ...
 Ruta/Busca, problemas varios, tipo de objeto (natural/artificial, con baliza, barco), captura accesoria, talla del banco, otras asociaciones, ...
 Steaming/Searching, miscellaneous problems, log type (natural/artificial, with radio beacon, vessel), by catch, school size, other associations, ...
 Taille
 Talla
 Size
 Capture
 Captura
 Catch
 Taille
 Talla
 Size
 Capture
 Captura
 Catch
 Taille
 Talla
 Size
 Capture
 Captura
 Catch
 Nom
 Nombre
 Name
 Taille
 Talla
 Size
 Capture
 Captura
 Catch
 Nom
 Nombre
 Name
 Taille
 Talla
 Size
 Capture
 Captura
 Catch
 Une calée par ligne/Uno lance cada línea/One set by line
 SIGNATURE DATE
 PÜÜGIPÄEVIK (IOTC VORMID)
 4. liide
 SATELLIITSEIRESÜSTEEMI (VMS) ASUKOHATEATE VORMING
 Satelliitseiresüsteemi sõnumite edastamine asukohateade
 Andmeelement
 Kood
 Kohustuslik/valikuline
 Sisu
 Teate algus
 SR
 K
 Süsteemiga seotud andmed – märgib teate algust
 Adressaat
 AD
 K
 Sõnumiga seotud andmed – saaja. Riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood
 Saatja
 FR
 K
 Sõnumiga seotud andmed – saatja. Riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood
 Lipuriik
 FS
 V
 Sõnumiga seotud andmed – lipuriik
 Teate liik
 TM
 K
 Sõnumiga seotud andmed – sõnumi tüüp [ENT, POS, EXI]
 Raadiokutsung
 RC
 K
 Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung
 Lepinguosalise siseviitenumber
 IR
 V
 Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi ISO3-kood, millele järgneb number)
 Väline registreerimisnumber
 XR
 K
 Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number
 Laiuskraad
 LA
 K
 Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites N/S KKMM (WGS–84)
 Pikkuskraad
 LO
 K
 Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites E/W KKKMM (WG–S84)
 Kurss
 CO
 K
 Laeva suund 360° skaalal
 Kiirus
 SP
 K
 Laeva kiirus kümnendiksõlmedes
 Kuupäev
 DA
 K
 Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha registreerimiskuupäev (AAAAKKPP)
 Kellaaeg
 TI
 K
 Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM)
 Teate lõpp
 ER
 K
 Süsteemiga seotud teave – märgib teate lõppu
 M
 –
 kohustuslik andmeelement
 O
 –
 vabatahtlik andmeelement
 Andmeedastuse struktuur on järgmine:
 1.
 tähed peavad vastama ISO 8859,1 normile;
 2.
 topeltkaldjoon (//) ja väljakood SR märgivad sõnumi algust;
 3.
 iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest;
 4.
 (kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi;
 5.
 ER kood, millele järgneb topeltkaldjoon (//) tähistab sõnumi lõppu:
 6.
 vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada sõnumi alguse ja lõpu vahel.
 5. liide
 PÜÜGIARUANDED
 Statement of catch form for tuna seiners/Fiche de déclaration de captures pour thoniers senneurs
 DEPART/SALIDA/DEPARTURE
 ARRIVEE/LLEGADA/ARRIVAL
 NAVIRE/BARCO/VESSEL
 PATRON/PATRON/MASTER
 FEUILLE
 PORT/PUERTO/PORT DATE/FECHA/DATE HEURE/HORA/HOUR LOCH/CORREDERA/LOCH
 PORT/PUERTO/PORT DATE/FECHA/DATE HEURE/HORA/HOUR LOCH/CORREDERA/LOCH
 HOJA/SHEET No
 DATE
 FECHA
 DATE
 POSITION (chaque calée ou midi)
 POSICION (cada lance o mediadia)
 POSITION (each set or midday)
 CALEE
 LANCE
 SET
 CAPTURE ESTIMEE
 ESTIMACION DE LA CAPTURA
 ESTIMATED CATCH
 ASSOCIATION
 ASSOCIACION
 ASSOCIATION
 COMMENTAIRES
 OBSERVATIONES
 COMMENTS
 COURANT
 CORRIENTE
 CURRENT
 1
 ALBACORE
 RABIL
 YELLOWFIN
 2
 LISTAO
 LISTADO
 SKIPJACK
 3
 PATUDO
 PATUDO
 BIGEYE
 AUTRE ESPECE préciser le/les nom(s)
 OTRA ESPECIE dar el/los nombre(s)
 OTHER SPECIES give name(s)
 REJETS préciser le/les nom(s)
 DESCARTES dar el/los nombre(s)
 DISCARDS give name(s)
 Route/Recherche, problèmes divers, type d’épave (naturelle/artificielle, balisée, bateau), prise accessoire, taille du banc, autres associations, ...
 Ruta/Busca, problemas varios, tipo de objeto (natural/artificial, con baliza, barco), captura accesoria, talla del banco, otras asociaciones, ...
 Steaming/Searching, miscellaneous problems, log type (natural/artificial, with radio beacon, vessel), by catch, school size, other associations, ...
 Taille
 Talla
 Size
 Capture
 Captura
 Catch
 Taille
 Talla
 Size
 Capture
 Captura
 Catch
 Taille
 Talla
 Size
 Capture
 Captura
 Catch
 Nom
 Nombre
 Name
 Taille
 Talla
 Size
 Capture
 Captura
 Catch
 Nom
 Nombre
 Name
 Taille
 Talla
 Size
 Capture
 Captura
 Catch
 Une calée par ligne/Uno lance cada línea/One set by line
 SIGNATURE DATE


type: wikipedia

text:
El Parque Nacional del Bosque de Gir (también conocido en hindi como Sasan-Gir: गिर वन) es un parque nacional indio situado en el estado de Guyarat.
 El parque se encuentra en el interior de una reserva natural a la que el gobierno indio llama sanctuary en inglés ('santuario'), término anglosajón destinado a enclaves y territorios que un gobierno destina oficialmente a la protección de especies salvajes en peligro de extinción. Es una de las áreas protegidas más importantes de Asia por ser el único lugar del mundo en el que sobreviven ejemplares salvajes del león asiático (Panthera leo persica).
 Establecido en 1965, el territorio total (de unos 1412 km2) para toda la zona protegida por el parque nacional y 1.153 kilómetros cuadrados para el santuario, el parque está ubicado a unos 43 km al nordeste de Somnath, 65 km al sureste de Junagadh, ciudad del distrito del mismo nombre en la península de kathiawar (estado de Guyarat, en la India) y 60 km al sudoeste de Amreli.
 Hoy en día, la diversidad de la fauna y la flora de Gir se debe a la continua colaboración del departamento de bosques del gobierno con los persistentes esfuerzos de naturalistas y ONG. El censo de abril de 2005 expuso que la población de leones en Gir era de 359, un incremento de 32 respecto al censo de 2001, mientras que el censo de abril de 2010 reveló que el aumento subió hasta los 411 leones (52 más que en el censo anterior). El Lion Breeding Programme ('programa de crianza de leones') ha alimentado y criado unos 180 leones en cautiverio desde que empezó a funcionar.
 Clima
 Gir tiene un clima tropical, aunque se pueden reconocer estaciones como invierno y verano. Se vuelve muy caluroso en el verano, marcando temperaturas de 43 °C, y se vuelve muy húmedo en los primeros días de junio. Pero por los registros de precipitaciones del este y oeste, nos indica que es mayormente seco. En el invierno las temperaturas marcan en promedio 10 °C.
 El parque y el santuario permanecen abiertos todo el año, pero se recomienda ir en el período frío y seco, es decir, entre finales de noviembre y principios de marzo. Durante este período es fácil ver la vida salvaje libre y deambulando por el parque.
 Geografía
 Reservas de agua
 Los siete mayores ríos de la región Gir incluyen Hiran, Saraswati, Datardi, Shingoda, Machhundri, Ghodavadi y Raval. Gir es un sector de captación de agua, con cuatro reservas repartidas en un área de 820 km2, y teniendo esos siete ríos para mantener el nivel del agua. Excepto en caso de sequías, los ríos siguen teniendo una fuente regular de agua, la que se mantiene todo el año.
 Vida salvaje
 Se han contado 2375 especies de fauna, las que incluyen 38 especies de mamíferos, alrededor de 300 especies de pájaros, 37 especies de réptiles y más de 2000 especies de insectos.
 El parque acoge grandes herbívoros asiáticos como el chital, el ciervo sambar, el nilgó, el antílope cuadricorne, el chinkara y el jabalí. El sasín, presente en algunas regiones cercanas, visita la zona en raras ocasiones. Otros mamíferos abundantes son el puercoespín indio y la liebre, mientras que el pangolín es raro.
 Los depredadores principales son el león asiático (actualmente extinto en el resto de su distribución), el leopardo (cerca de 500), el gato de la jungla, la hiena rayada, el chacal, el zorro de Bengala, la mangosta india y el gato montés.
 Los reptiles están representados por el cocodrilo de las marismas, que alcanzan en los pantanos del parque las densidades más altas de todo el subcontinente indio, la tortuga estrellada india y varias especies de varanos y serpientes. La gigantesca pitón asiática es otro visitante ocasional. El Departamento Forestal del estado de Guyarat ha usado Gir para la adopción de un proyecto de conservación del cocodrilo en 1977 y liberó cerca de mil cocodrilos de las marismas, criados en el centro de cría de Gir en el lago Kamaleshwar y otros embalses y aguas en Gir y sus alrededores.
 También hay más de 300 especies de aves, de los cuales la mayoría son sedentarios. Entre los carroñeros destacan 6 especies de buitres. Algunas de las especies típicas de Gir son el águila culebrera chiíla, el Águila-azor perdiguera (en peligro), el Águila-azor variable, el búho pescador de Ceilán, el búho bengalí, la perdicilla argundá, el pico kizuki, la oropéndola enmascarada, el vencejo arborícola coronado y la pita india. No se encontró ningún cálao gris indio en el último censo de 2001.
 El programa de crianza de leones y su censo
 El programa de crianza de leones opera principalmente creando y manteniendo los centros de crianza. Tiene estudios detallas del comportamiento natural de los leones asiáticos y también practica inseminación artificial. Uno de estos centros se ha establecido en el zoológico "Sakkarbaug" en la capital del distrito de Junagadh, el cual ha criado unos 180 leones en cautiverio.
 El censo o conteo de leones toma lugar cada cinco años.
 Referencias
 Enlaces externos (en inglés)
 Gir National Park
 Gir National Park Travelmart
 Sasan Gir National Park
 Gir Forest en Guyarat
 Deccan Herald: Gir registers highest ever lion count
 Tourism Dept., Govt. of Gujarat: National Parks & Wildlife Sanctuaries
 Frontline: A kingdom too small
 National Geographic: Asia's Last Lions
 Gir
 Geografía del estado de Guyarat
 Áreas protegidas establecidas en 1965
 India en 1965


text:
 21.7.2007
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 170/29
 Žaloba podaná 14. mája 2007 – Avaya/ÚHVT – ZyXEL Communications (VANTAGE CNM)
 (Vec T-171/07)
 (2007/C 170/57)
 Jazyk žaloby: angličtina
 Účastníci konania
 Žalobca: Avaya Inc. (Basking Ridge, USA) (v zastúpení: A. Beschorner, B. Glaser, C. Thomas, lawyers)
 Žalovaný: Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory)
 Ďalší účastník pred odvolacím senátom: ZyXEL Communications Corp. (Hsin-Chu, Taiwan)
 Návrhy žalobcu
 —
 zrušiť rozhodnutie druhého odvolacieho senátu č. R 156/2006-2 zo 14. marca 2007 týkajúceho sa prihlášky ochrannej známky Spoločenstva č. 3 291 457 „VANTAGE CNM“, a
 —
 zaviazať žalovaného na náhradu trov konania, ktoré vznikli v konaní na Súdnom dvore a vedľajšieho účastníka konania na náhradu trov konania, ktoré vznikli v správnom konaní na odvolacom senáte.
 Žalobné dôvody a hlavné tvrdenia
 Prihlasovateľ ochrannej známky Spoločenstva: ZyXEL Communications Corp.
 Prihlasovaná ochranná známka: obrazová ochranná známka Spoločenstva „VANTAGE“ pre výrobky a služby v triedach 9 a 42 – prihláška č. 3 291 457.
 Majiteľ ochrannej známky alebo označenia, ktoré je základom námietky: Avaya Inc.
 Ochranná známka alebo označenie, ktoré je základom námietky: ochranná známka Spoločenstva „MULTIVANTAGE“ pre výrobky a služby v triedach 9, 38 a 42 – prihláška č. 2 409 589.
 Rozhodnutie námietkového oddelenia: zamietnutie v celom rozsahu.
 Rozhodnutie odvolacieho senátu: zamietnutie odvolania.
 Dôvody žaloby: žalobca uvádza na podporu svojej žaloby dva rozličné žalobné dôvody, a to jednak porušenie zásady rovnosti zaobchádzania a jednotnosti judikatúry, a takisto porušenie článku 8 ods. 1 písm. b) nariadenia o ochrannej známke Spoločenstva a všeobecných zásad práva ochranných známok.
 Vo svojom prvom žalobnom dôvode žalobca uvádza, že odvolací senát sa odchýlil od predchádzajúceho rozhodnutia vydaného v súbežnej veci, ktorej predmet konania bol takmer taký istý, pričom neodôvodnil náhlu zmenu svojho postupu.
 Okrem toho žalobca vo svojom druhom žalobnom dôvode uvádza, že odvolací senát dostatočne nezohľadnil zhodnosť tovarov a služieb, na ktoré sa vzťahujú proti sebe stojace ochranné známky, ako aj značnú podobnosť samotných ochranných známok.


text:
Georges Vankemmel, né le à Armentières (Nord) et mort le à Roquebrune-Cap-Martin (Alpes-Maritimes), est un résistant et homme politique français.
 Situation personnelle
 Georges Vankemmel naît le 26 avril 1907 à Armentières dans une famille modeste : son père, Georges, est employé de commerce et sa mère, Palmire Delrue, est ménagère.
 Il obtient son brevet de préparation militaire supérieure dans la section de pharmacie en septembre 1930. Pharmacien de profession, il est installé place Chanzy à Armentières.
 Il épouse Nelly Mignot à Armentières en 1931, dont il divorce en juin 1947 pour se remarier dès son divorce, en août de la même année, avec Renée Leclercq.
 Il est père de deux enfants.
 Parcours politique
 Résistance
 Georges Vankemmel s'engage dès l'annonce de la capitulation française dans la Résistance. Il est l'un des membres du premier comité de direction du mouvement Voix du Nord et du journal clandestin du même nom.
 Il est l'un des organisateurs du bureau des opérations aériennes dans le département du Nord. L'action qu'il met en œuvre contribue à sauver des Juifs de la déportation.
 Le 7 novembre 1944, il est nommé, au titre du mouvement Voix du Nord, membre de l'Assemblée consultative provisoire, qui réunit les mouvements de la Résistance alors que la France est administrée par le Gouvernement provisoire de la République française. Il en sera membre jusqu'à sa dissolution le 3 août 1945.
 Au sein de l'Assemblée consultative provisoire, il fait partie de la commission d'information et de propagande et de la commission d'instruction de la Haute Cour de Justice.
 Mandats locaux
 Le 4 novembre 1944, le conseil municipal nommé par le régime de Vichy est dissous par le comité local de libération. Georges Vankemmel est nommé président de la délégation municipale par le préfet du Nord.
 À la tête de la liste socialiste aux élections municipales de 1945, il remporte la mairie d'Armentières, jusqu'alors détenue par les radicaux. Il est réélu en 1947 et 1953.
 Il présente sa candidature aux élections constituantes de 1945 sans succès. Sixième sur la liste socialiste dans la 2e circonscription du Nord, il est à nouveau battu aux élections législatives de 1946. Sa candidature au Conseil de la République en 1948 échoue également.
 Lors de la visite du Président de la République Vincent Auriol à Armentières le 12 juillet 1947, Georges Vankemmel est fait chevalier de la Légion d'honneur.
 Il démissionne de son mandat de maire d'Armentières le 16 mai 1955.
 Distinctions
 Décorations
 ;
 ;
 (1947).
 Notes et références
 Gilles Morin, « Notice VANKEMMEL Georges, Louis » sur maitron.fr, 22 août 2016
 Résistant français
 Membre de l'Assemblée consultative provisoire
 Maire du Nord
 Titulaire de la médaille de la Résistance française avec rosette
 Naissance en avril 1907
 Naissance à Armentières
 Décès en octobre 1992
 Décès à Roquebrune-Cap-Martin
 Décès à 85 ans


type: other

jurisdiction: US

text: b' U.S. OFFICE OF PERSONNEL MANAGEMENT\n OFFICE OF THE INSPECTOR GENERAL\n OFFICE OF AUDITS\n\n\n\n\n Final Audit Report\nSubject:\n\n Audit of the Federal Employees Health Benefits\n Program Operations at Aetna Open Access \xe2\x80\x93\n Washington, D.C. Area\n\n\n\n Report No. 1C-JN-00-12-070\n\n Date: February 6, 2013\n\n\n\n\n -- CAUTION --\nThis audit report has been distributed to Federal officials who are responsible for the administration of the audited program. This audit\nreport may contain proprietary data which is protected by Federal law (18 U.S.C. 1905). Therefore, while this audit report is available\nunder the Freedom of Information Act and made available to the public on the OIG webpage, caution needs to be exercised before\nreleasing the report to the general public as it may contain proprietary information that was redacted from the publicly distributed copy.\n\x0c AUDIT REPORT\n\n\n\n Federal Employees Health Benefits Program\n Community-Rated Health Maintenance Organization\n Aetna Open Access \xe2\x80\x93 Washington, D.C. Area\n Contract Number CS 1766 - Plan Code JN\n Blue Bell, Pennsylvania\n\n\n\n Report No. 1C-JN-00-12-070 Date: February 6,2013\n\n\n\n\n Michael R. Esser\n Assistant Inspector General\n for Audits\n\n\n\n -- CAUTION --\nThis audit report has been distributed to Federal officials who are responsible for the administration of the audited program. This audit\nreport may contain proprietary data which is protected by Federal law (18 U.S.C. 1905). Therefore, while this audit report is available\nunder the Freedom of Information Act and made available to the public on the OIG webpage, caution needs to be exercised before\nreleasing the report to the general public as it may contain proprietary information that was redacted from the publicly distributed copy.\n\x0c EXECUTIVE SUMMARY\n\n\n\n\n Federal Employees Health Benefits Program\n Community-Rated Health Maintenance Organization\n Aetna Open Access \xe2\x80\x93 Washington, D.C. Area\n Contract Number CS 1766 - Plan Code JN\n Blue Bell, Pennsylvania\n\n\n Report No. 1C-JN-00-12-070 Date: February 6,2013\n\n\nThe Office of the Inspector General performed an audit of the Federal Employees Health\nBenefits Program (FEHBP) operations at Aetna Open Access \xe2\x80\x93 Washington, D.C. Area (Plan).\nThe audit covered contract years 2009 through 2012, and was conducted at the Plan\xe2\x80\x99s office in\nBlue Bell, Pennsylvania. We found that the FEHBP rates were developed in accordance with\napplicable laws, regulations, and the Office of Personnel Management\xe2\x80\x99s rating instructions for\nthe years audited.\n\n\n\n\n i\n\x0c CONTENTS\n\n Page\n\n EXECUTIVE SUMMARY .............................................................................................. i\n\n I. INTRODUCTION AND BACKGROUND..................................................................... 1\n\nII. OBJECTIVES, SCOPE, AND METHODOLOGY ......................................................... 3\n\nIII. RESULTS OF THE AUDIT ............................................................................................ 5\n\nIV. MAJOR CONTRIBUTORS TO THIS REPORT ............................................................ 6\n\x0c I. INTRODUCTION AND BACKGROUND\nIntroduction\n\nWe completed an audit of the Federal Employees Health Benefits Program (FEHBP) operations\nat Aetna Open Access \xe2\x80\x93 Washington, D.C. Area (Plan). The audit covered contract years 2009\nthrough 2012, and was conducted at the Plan\xe2\x80\x99s office in Blue Bell, Pennsylvania. The audit was\nconducted pursuant to the provisions of Contract CS 1766; 5 U.S.C. Chapter 89; and 5 Code of\nFederal Regulations (CFR) Chapter 1, Part 890. The audit was performed by the Office of\nPersonnel Management\xe2\x80\x99s (OPM) Office of the Inspector General (OIG), as established by the\nInspector General Act of 1978, as amended.\n\nBackground\n\nThe FEHBP was established by the Federal Employees Health Benefits Act (Public Law 86-\n382), enacted on September 28, 1959. The FEHBP was created to provide health insurance\nbenefits for federal employees, annuitants, and dependents. The FEHBP is administered by\nOPM\xe2\x80\x99s Healthcare and Insurance Office. The provisions of the Federal Employees Health\nBenefits Act are implemented by OPM through regulations codified in Chapter 1, Part 890 of\nTitle 5, CFR. Health insurance coverage is provided through contracts with health insurance\ncarriers who provide service benefits, indemnity benefits, or comprehensive medical services.\n\nCommunity-rated carriers participating in the FEHBP are subject to various federal, state and\nlocal laws, regulations, and ordinances. While most carriers are subject to state jurisdiction,\nmany are further subject to the Health Maintenance Organization Act of 1973 (Public Law 93-\n222), as amended (i.e., many community-rated carriers are federally qualified). In addition,\nparticipation in the FEHBP subjects the carriers to the Federal Employees Health Benefits Act\nand implementing regulations promulgated by OPM.\n\nThe FEHBP should pay a market price FEHBP Contracts/Members\n March 31\nrate, which is defined as the best rate\noffered to either of the two groups closest 120,000\nin size to the FEHBP. In contracting with\ncommunity-rated carriers, OPM relies on 100,000\n\ncarrier compliance with appropriate laws 80,000\nand regulations and, consequently, does\nnot negotiate base rates. OPM negotiations 60,000\n\nrelate primarily to the level of coverage 40,000\nand other unique features of the FEHBP.\n 20,000\n\nThe chart to the right shows the number of 0\nFEHBP contracts and members reported by 2009 2010 2011 2012\n Contracts 50,881 49,758 49,254 48,320\nthe Plan as of March 31 for each contract Members 109,793 106,757 109,014 108,722\nyear audited.\n\n\n\n 1\n\x0cThe Plan has participated in the FEHBP since 1982 and provides health benefits to FEHBP\nmembers in all of Washington, D.C.; Northern, Central, and Southern Maryland; and Northern,\nCentral, and Richmond, Virginia areas. The last audit of the Plan conducted by our office was in\n2009, and covered contract years 2006 through 2008. The prior audit did not identify any\ndeficiencies.\n\nThe preliminary results of this audit were discussed with Plan officials at an exit conference and\nin subsequent correspondence. Since the audit concluded that the Plan\xe2\x80\x99s rating of the FEHBP\nwas in accordance with applicable laws, regulations, and instructions, a draft report was not\nissued.\n\n\n\n\n 2\n\x0c II. OBJECTIVES, SCOPE, AND METHODOLOGY\n\nObjectives\n\nThe primary objectives of the audit were to verify that the Plan offered market price rates to the\nFEHBP and to verify that the loadings to the FEHBP rates were reasonable and equitable.\nAdditional tests were performed to determine whether the Plan was in compliance with the\nprovisions of the laws and regulations governing the FEHBP.\n\nScope\n FEHBP Premiums Paid to Plan\n\nWe conducted this performance audit in\naccordance with generally accepted government $600\nauditing standards. Those standards require that $500\n\n\n\n\n Millions\nwe plan and perform the audit to obtain $400\nsufficient, appropriate evidence to provide a $300\nreasonable basis for our findings and conclusions $200\nbased on our audit objectives. We believe that $100\nthe evidence obtained provides a reasonable $0\nbasis for our findings and conclusions based on 2009 2010 2011\n Revenue $463.8 $501.5 $554.2\nour audit objectives.\n\nThis performance audit covered contract years\n2009 through 2012. For contract years 2009 through 2011, the FEHBP paid approximately $1.5\nbillion in premiums to the Plan, as shown on the chart above 1.\n\nOIG audits of community-rated carriers are designed to test carrier compliance with the FEHBP\ncontract, applicable laws and regulations, and OPM rate instructions. These audits are also\ndesigned to provide reasonable assurance of detecting errors, irregularities, and illegal acts.\n\nWe obtained an understanding of the Plan\xe2\x80\x99s internal control structure, but we did not use this\ninformation to determine the nature, timing, and extent of our audit procedures. However, the\naudit included such tests of the Plan\xe2\x80\x99s rating system and such other auditing procedures\nconsidered necessary under the circumstances. Our review of internal controls was limited to the\nprocedures the Plan has in place to ensure that:\n\n \xe2\x80\xa2 The appropriate similarly sized subscriber groups (SSSG) were selected;\n\n \xe2\x80\xa2 the rates charged to the FEHBP were the market price rates (i.e., equivalent to the best\n rate offered to the SSSGs); and\n\n \xe2\x80\xa2 the loadings to the FEHBP rates were reasonable and equitable.\n\nIn conducting the audit, we relied to varying degrees on computer-generated billing, enrollment,\nand claims data provided by the Plan. We did not verify the reliability of the data generated by\n\n1\n At the time of the report, the 2012 Subscription Income Report was not available.\n 3\n\x0cthe various information systems involved. However, nothing came to our attention during our\naudit testing utilizing the computer-generated data to cause us to doubt its reliability. We believe\nthat the available data was sufficient to achieve our audit objectives. Except as noted above, the\naudit was conducted in accordance with generally accepted government auditing standards,\nissued by the Comptroller General of the United States.\n\nThe audit fieldwork was conducted at the Plan\xe2\x80\x99s office in Blue Bell, Pennsylvania, during\nSeptember 2012. Additional audit work was completed at our offices located in Cranberry\nTownship, Pennsylvania, and Jacksonville, Florida.\n\nMethodology\n\nWe examined the Plan\xe2\x80\x99s Federal rate submissions and related documents as a basis for validating\nthe market price rates. In addition, we examined the rate development documentation and\nbillings to other groups, such as the SSSGs, to determine if the market price was actually charged\nto the FEHBP. Finally, we used the contract, the Federal Employees Health Benefits Acquisition\nRegulations, and OPM\xe2\x80\x99s Rate Instructions to Community-Rated Carriers to determine the\npropriety of the FEHBP premiums and the reasonableness and acceptability of the Plan\xe2\x80\x99s rating\nsystem.\n\nTo gain an understanding of the internal controls in the Plan\xe2\x80\x99s rating system, we reviewed the\nPlan\xe2\x80\x99s rating system policies and procedures, interviewed appropriate Plan officials, and\nperformed other auditing procedures necessary to meet our audit objectives.\n\n\n\n\n 4\n\x0c III. RESULTS OF THE AUDIT\nOur audit showed that the Plan\xe2\x80\x99s rating of the FEHBP was in accordance with applicable laws,\nregulations, and OPM\xe2\x80\x99s rating instructions to carriers for contract years 2009 through 2012.\nConsequently, the audit did not identify any questioned costs and no corrective action is\nnecessary.\n\n\n\n\n 5\n\x0c IV. MAJOR CONTRIBUTORS TO THIS REPORT\n\nCommunity-Rated Audits Group\n\n , Auditor-in-Charge\n\n , Auditor\n\n , Auditor\n\n , Auditor\n\n\n\n ., Chief\n\n , Senior Team Leader\n\n\n\n\n 6\n\x0c'


text:
Juro Tkalčić (Zagreb, 13. veljače 1877. – Zagreb, 15. prosinca 1957.), hrvatski violončelist i skladatelj
 Životopis
 Studij violončela završio je u Zagrebu, koji napušta 1895. i uzdržava se svirajući u raznim orkestrima i komornim sastavima te nastupajući u brojnim europskim zemljama. Od 1900. godine živio je u Parizu, gdje je postigao ugled vrsnoga komornoga glazbenika. Godine 1920. postao je profesor na zagrebačkom Konzervatoriju. Ostavio je i skladateljski opus kasnoromantičnih i salonskih oznaka, osobito u manjim skladbama, često u blizini hrvatskih folklornih idioma.
 Djela
 "Tužna roža"
 "Gudački kvintet"
 "Glasovirski kvartet"
 "Koncert za violončelo i orkestar u a-molu"
 Hrvatski skladatelji
 Hrvatski violončelisti