text:
 SV
 SV SV
 ---pagebreak--- EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
 Bryssel den 7.8.2008
 KOM(2008) 509 slutlig
 2008/0163 (AVC)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om undertecknande på gemenskapens vägnar av avtalet mellan
 Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring med provisorisk
 tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet
 om handel med jordbruksprodukter
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet
 om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet
 om handel med jordbruksprodukter
 (framlagda av kommissionen)
 SV SV
 ---pagebreak--- MOTIVERING
 1. Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel
 med jordbruksprodukter (nedan kallat jordbruksavtalet) trädde i kraft den 1 juni
 20021. I artikel 5 i rådets och, i fråga om avtalet om vetenskapligt och tekniskt
 samarbete, kommissionens beslut av den 4 april 2002 om ingående av sju avtal med
 Schweiziska edsförbundet2 anges hur gemenskapen ska företrädas och anta
 gemensamma ståndpunkter i de båda kommittéer som inrättats genom
 jordbruksavtalet, nämligen den gemensamma jordbrukskommittén och den
 gemensamma veterinärkommittén.
 2. I bilagorna 1–3 till jordbruksavtalet föreskrivs vissa ömsesidiga tullättnader för
 jordbruksprodukter och i bilagorna 4–11 avlägsnandet av en serie tekniska
 handelshinder. Den gemensamma jordbrukskommittén har ansvaret för att
 administrera jordbruksavtalet. Den gemensamma veterinärkommittén tar hand om
 bilaga 11 om sanitära och zootekniska åtgärder när det gäller handeln med levande
 djur och animalieprodukter. Enligt artikel 11 i jordbruksavtalet får den gemensamma
 jordbrukskommittén besluta om ändringar av bilagorna 1 och 2 och av tilläggen till
 de övriga bilagorna till avtalet. I enlighet med artikel 19 i bilaga 11 får gemensamma
 veterinärkommittén befogenhet att ändra tilläggen till bilaga 11.
 3. Sedan 2002 har ett antal ändringar gjorts i jordbruksavtalet genom beslut i den
 gemensamma jordbrukskommittén och den gemensamma veterinärkommittén för att
 anpassa jordbruksavtalet till utvecklingen av gemenskapens regelverk och
 schweizisk lag, EU:s utvidgning och de fördjupade bilaterala förbindelser som
 jordbruksavtalet ger möjlighet till. Mot bakgrund av utvecklingen av gemenskapens
 regelverk och den schweiziska lagstiftningen och de fördjupade bilaterala
 förbindelser som jordbruksavtalet ger möjlighet till, samt konsekvenserna av EU:s
 utvidgning, krävs det emellertid ytterligare ändringar av jordbruksavtalet som går
 utöver kommittéernas behörighet. Den 25 oktober 2004 gav rådet kommissionen i
 uppdrag att inleda förhandlingar med Schweiziska edsförbundet i syfte att ändra
 jordbruksavtalet genom att såväl uppdatera som ändra dess bestämmelser.
 4. Arbetet med några av de ändringarna har pågått sedan 2005 med hjälp av
 kommittéerna och de bilaterala arbetsgrupper som inrättats av kommittéerna.
 Företrädare för kommissionens enheter och den schweiziska federala förvaltningen
 paraferade det godkända protokollet den 2 maj 2007. Diskussionerna fortsätter
 emellertid om ändringarna till bilaga 11 till jordbruksavtalet. För närvarande är
 avsikten att ändra artikel 11 i jordbruksavtalet och bilagorna 4, 6, 7, 8 och 9 till det.
 (a) Artikel 11 i jordbruksavtalet ersätts så att kommitténs beslutanderätt utvidgas
 till att omfatta ändringar av alla bilagor, med undantag av bilaga 11. De frågor
 som avser bilaga 11 behandlas av den gemensamma veterinärkommittén, vilket
 fastställs i artikel 19 i bilaga 11 till och artikel 5.2 i jordbruksavtalet.
 1
 EGT L 114, 30.4.2002, s. 132, senast ändrat genom gemensamma jordbrukskommitténs beslut
 nr 1/2007 (EUT L 173, 3.7.2007, s. 31).
 2
 EGT L 114, 30.4.2002, s. 1.
 SV 2 SV
 ---pagebreak--- (b) Artikel 1 i bilaga 4 ändras så att den omfattar produkter som ligger utanför
 jordbruksavtalets tillämpningsområde enligt artikel 1.
 (c) Artikel 2 i och tillägg 3 till bilaga 4 om växtskydd ändras så att hänsyn tas till
 den kontinuerliga uppdateringen av förteckningen över behöriga myndigheter
 med ansvar för växtpassen.
 (d) Artikel 1 i bilaga 5 ändras så den omfattar produkter som ligger utanför
 jordbruksavtalets tillämpningsområde enligt artikel 1.
 (e) Artiklarna 5 och 6 i bilaga 6 om utsäde ersätts i syfte att upprätta den
 gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter.
 (f) Artiklarna 2, 5, 6, 7 och 16 i och tilläggen 1, 2, 3 och 4 till bilaga 7 om handel
 med vin och vinprodukter måste ändras eller har lagts till som resultat av
 utvecklingen av respektive lagstiftning, förstärkning av kontrollsamarbetet och
 EU:s utvidgning.
 (g) Artiklarna 2 och 4 i och tilläggen 1, 2 och 5 till bilaga 8 om ömsesidigt
 erkännande och skydd av beteckningar för spritdrycker och aromatiserade
 vinbaserade drycker måste ändras eller har lagts till som resultat av
 utvecklingen av respektive lagstiftning och EU:s utvidgning.
 (h) Artikel 3 i bilaga 9 om ekologiskt producerade jordbruksprodukter och
 livsmedel måste ändras för att göra det möjligt att avskaffa det ömsesidiga
 kravet på att uppvisa kontrollintyg för produkter som kommer från parternas
 egna territorier eller från tredje land, eftersom kontrollsystemen betraktas som
 likvärdiga.
 5. Det föreslagna beslutet om undertecknande och provisorisk tillämpning genomför
 ändringarna av jordbruksavtalet från och med den första dagen i den andra månaden
 efter dagen för undertecknandet. Den provisoriska tillämpningen innebär att
 ändringar av jordbruksavtalet kan beaktas omedelbart, framför allt ändringar till följd
 av EU:s utvidgning.
 6. Kommissionen överlämnar därför till rådet förslaget till två beslut om
 undertecknande med provisorisk tillämpning respektive ingående av avtalet mellan
 Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet
 mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med
 jordbruksprodukter, enligt bilagan.
 7. Budgetkonsekvenser: inga.
 SV 3 SV
 ---pagebreak--- Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om undertecknande på gemenskapens vägnar av avtalet mellan
 Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring med provisorisk
 tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet
 om handel med jordbruksprodukter
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE
 med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133
 jämförd med artikel 300.2 första meningen,
 med beaktande av kommissionens förslag3, och
 av följande skäl:
 (1) Den 25 oktober 20044 bemyndigade rådet kommissionen att på gemenskapens vägnar
 förhandla med Schweiziska edsförbundet om ett avtal om ändring av avtalet mellan
 Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med
 jordbruksprodukter, för att uppdatera och anpassa avtalets bestämmelser.
 (2) Resultaten av förhandlingarna återspeglar de förhandlingsdirektiv som rådet utfärdat
 och utökar befogenheterna för den gemensamma jordbrukskommittén när det gäller
 förvaltningen av avtalet om handel med jordbruksprodukter.
 (3) Det här avtalet kommer att tillämpas provisoriskt från och med den första dagen i den
 andra månaden efter dagen för undertecknandet.
 (4) Det bifogade avtalet bör undertecknas, med förbehåll för att det ingås vid en senare
 tidpunkt.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:
 Artikel 1
 Undertecknandet på gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och
 Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och
 Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter godkänns härmed, med
 förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt.
 Texten till avtalet åtföljer detta beslut.
 3
 KOM(2008) slutlig.
 4
 Rådets dokument nr 11901/04 av den 7 oktober 2004, ”Restricted”.
 SV 4 SV
 ---pagebreak--- Artikel 2
 Rådets ordförande bemyndigas att utse den (eller de) person(er) som ska ha rätt att på
 gemenskapens vägnar underteckna avtalet, med förbehåll för att det ingås.
 Artikel 3
 Avtalet ska tillämpas provisoriskt i enlighet med artikel 4.3 i det bifogade avtalet, från och
 med den första dagen i den andra månaden efter dagen för undertecknandet.
 Artikel 4
 Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
 Utfärdat i Bryssel den
 På rådets vägnar
 Ordförande
 SV 5 SV
 ---pagebreak--- 2008/0163 (AVC)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet
 om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet
 om handel med jordbruksprodukter
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE
 med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133
 jämförd med artikel 300.3 andra stycket,
 med beaktande av kommissionens förslag,
 med beaktande av Europaparlamentets samtycke, och
 av följande skäl:
 (1) Kommissionen har på Europeiska gemenskapens vägnar förhandlat om ett avtal för att
 ändra avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om
 handel med jordbruksprodukter.
 (2) I enlighet med rådets beslut xx/xxx/EG av den xx.xx.2008 undertecknades avtalet på
 Europeiska gemenskapens vägnar den xx.xx.20085, med förbehåll för att det ingås vid
 en senare tidpunkt.
 (3) Avtalet bör godkännas.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet
 mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med
 jordbruksprodukter godkänns härmed på Europeiska gemenskapens vägnar.
 Texten till avtalet åtföljer detta beslut.
 Artikel 2
 Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
 5
 EUT L
 SV 6 SV
 ---pagebreak--- Utfärdat i Bryssel den
 På rådets vägnar
 Ordförande
 SV 7 SV
 ---pagebreak--- BILAGA
 AVTAL
 mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet
 mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med
 jordbruksprodukter
 EUROPEISKA GEMENSKAPEN, nedan kallad gemenskapen, och
 SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET, nedan kallat Schweiz,
 nedan kallade parterna,
 SOM BEAKTAR att avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet,
 om handel med jordbruksprodukter, nedan kallat jordbruksavtalet, trädde i kraft den 1 juni
 2002,
 SOM BEAKTAR att det genom artikel 6 i jordbruksavtalet inrättas en gemensam
 jordbrukskommitté som ansvarar för avtalets förvaltning och korrekta tillämpning, nedan
 kallad kommittén,
 SOM BEAKTAR att artikel 11, jämförd med artikel 5.2, fastställer att kommittén kan besluta
 om att ändra bilagorna 1 och 2 och tilläggen till övriga bilagor, förutom bilaga 11, och att
 kommittén, sedan jordbruksavtalet trädde i kraft, har beslutat om ett antal ändringar som gäller
 förvaltningen av bilagorna till jordbruksavtalet och deras tillägg, framför allt för att ta hänsyn
 till de uppdateringar och ändringar som krävs för att fördjupa de bilaterala förbindelserna på
 det sätt som anges i jordbruksavtalet,
 SOM BEAKTAR att vissa uppdateringar och ändringar som krävs för att ta hänsyn till
 utvecklingen av gemenskapens respektive schweizisk lagstiftning går utöver den behörighet
 som getts kommittén och att det därför är nödvändigt att ändra bilagorna till jordbruksavtalet
 och att utvidga kommitténs behörighet genom att ersätta artikel 11 för att underlätta ytterligare
 uppdateringar och ändringar av jordbruksavtalets bilagor,
 SOM BEAKTAR att ändringar som beror på Europeiska unionens utvidgning också måste
 göras, framför allt i förteckningen över skyddade namn på viner och spritdrycker, och att en
 fördjupning av de bilaterala förbindelserna måste omfattas enligt följande: specificering av
 tillämpningsområdena för bilagorna 4 och 5, förstärkt samarbete på området för vinkontroll
 (bilaga 7), likvärdighet när det gäller respektive inspektionssystem för ekologiska produkter
 (bilaga 9) och upprättandet av en gemensam sortlista för arter av lantbruksväxter (bilaga 6),
 HAR ENATS OM FÖLJANDE:
 Artikel 1
 Jordbruksavtalet ska ändras på följande sätt:
 1. Artikel 11 ska ersättas med följande:
 ”Artikel 11
 Ändringar
 SV 8 SV
 ---pagebreak--- Kommittén får fatta beslut om ändring av jordbruksavtalets bilagor och tilläggen till
 bilagorna.”
 2. I artikel 1 i bilaga 4 ska följande punkt 2 läggas till:
 ”2. Genom ett undantag från artikel 1 i jordbruksavtalet ska denna bilaga gälla för
 alla växter, växtprodukter och andra objekt som anges i tillägg 1 på det sätt som
 anges i punkt 1.”
 3. Artikel 2.3 i bilaga 4 ska ersättas med följande:
 ”3. Parterna erkänner ömsesidigt de växtpass som utfärdats av de organisationer
 som har godkänts av respektive myndigheter. En regelbundet uppdaterad
 förteckning över dessa organisationer kan erhållas från de myndigheter som
 anges i tillägg 3. Dessa växtpass intygar att de båda parternas lagstiftning,
 vilken förtecknas i det tillägg 2 som avses i punkt 2, följs och ska anses
 uppfylla de krav på dokumentation som fastställs i parternas lagstiftning för
 handel inom deras respektive territorium med växter, växtprodukter och andra
 föremål som förtecknas i det tillägg 1 som avses i artikel 1.”
 4. Tillägg 3 till bilaga 4 ska ersättas med det nya tillägg 3 som återfinns i bilaga I.
 5. I artikel 1 i bilaga 5 ska följande punkt 2a införas:
 ”2a Genom ett undantag från artikel 1 i jordbruksavtalet ska denna bilaga gälla för
 alla produkter som omfattas av de bestämmelser som anges i tillägg 1 som
 anges i punkt 2.”
 6. Artiklarna 5 och 6 i bilaga 6 ska ersättas med följande:
 ”Artikel 5
 Sorter
 1. Schweiz ska inom sitt territorium tillåta saluföring av utsäde av de sorter som
 godkänts i gemenskapen för de arter som anges i den lagstiftning som avses i
 avsnitt 1 i tillägg 1, utan att detta ska påverka tillämpningen av punkt 3.
 2. Gemenskapen ska inom sitt territorium tillåta saluföring av utsäde av de sorter
 som godkänts i Schweiz för de arter som anges i den lagstiftning som avses i
 avsnitt 1 i tillägg 1, utan att detta ska påverka tillämpningen av punkt 3.
 3. Parterna ska gemensamt upprätta en sortlista för de arter som anges i
 lagstiftningen som anges i avsnitt 1 till tillägg 1 i de fall där gemenskapen
 kräver en gemensam sortlista. Parterna ska tillåta saluföring av utsäde av de
 sorter som anges i den gemensamt upprättade sortlistan på sitt eget territorium.
 4. Punkterna 1, 2 och 3 ska inte gälla för genetiskt modifierade sorter.
 5. Parterna ska underrätta varandra om ansökningar om godkännande och
 tillbakadragande av sådana ansökningar, registreringar av nya sorter på
 nationella listor samt om varje ändring av sådana listor. De ska på begäran till
 den andra parten lämna en kort beskrivning av de viktigaste kännetecknen när
 det gäller användandet av varje ny sort och de kännetecken som gör det möjligt
 SV 9 SV
 ---pagebreak--- att skilja en sort från andra kända sorter. Parterna ska ge varandra tillgång till de
 handlingar i vilka det för varje godkänd sort ges en kort beskrivning av sorten
 vid sidan av en lättfattlig sammanfattning av alla de fakta på vilka
 godkännandet grundas. När det gäller genetiskt modifierade sorter ska parterna
 underrätta varandra om resultaten av utvärderingen av de risker som är
 förknippade med att införa dessa sorter i miljön.
 6. Parterna kan genomföra tekniska samråd för att utvärdera de fakta på vilka
 godkännandet av en viss sort grundas hos endera parten. I förekommande fall
 ska arbetsgruppen för utsäde informeras om resultaten av dessa samråd.
 7. För att underlätta det informationsutbyte som avses i punkt 5 ska de båda
 parterna använda befintliga databehandlingssystem eller system som håller på
 att utvecklas.
 Artikel 6
 Undantag
 1. De undantag som gemenskapen och Schweiz medger och som anges i tillägg 3
 ska godkännas av Schweiz respektive gemenskapen inom ramen för handeln
 med utsäde av de arter som omfattas av den lagstiftning som anges i avsnitt 1 i
 tillägg 1.
 2. Parterna ska underrätta varandra om alla de undantag avseende saluföring av
 utsäde som de avser att införa inom sitt territorium eller delar av sitt territorium.
 När det gäller undantag som tillämpas under kort tid eller som måste införas
 omedelbart ska ett meddelande om detta i efterhand vara tillräckligt.
 3. I form av ett undantag från artikel 5.1 och 5.3 kan Schweiz besluta att förbjuda
 saluföring på schweiziskt territorium av utsäde av sorter som godkänts i
 gemenskapens gemensamma sortlista.
 4. I form av ett undantag från artikel 5.2 och 5.3 kan gemenskapen besluta att
 förbjuda saluföring på gemenskapens territorium av utsäde av sorter som
 godkänts i Schweiz nationella sortlista.
 5. Bestämmelserna i punkterna 3 och 4 ska tillämpas i de fall som avses i de båda
 parternas lagstiftning som förtecknas i avsnitt 1 i tillägg 1.
 6. Båda parter kan tillämpa punkterna 3 och 4
 – inom tre år efter det att denna bilaga träder i kraft när det gäller sorter
 som godkänts i gemenskapen eller Schweiz innan denna bilaga trädde i
 kraft,
 – inom tre år efter mottagandet av den information som anges i artikel 5.5,
 när det gäller sorter som godkänts i gemenskapen eller Schweiz efter det
 att denna bilaga trädde i kraft.
 7. Bestämmelserna i punkt 6 ska parallellt gälla för sorter av arter som omfattas av
 bestämmelser vilka, enligt artikel 4, lagts till i listan i avsnitt 1 till tillägg 1 efter
 det att denna bilaga har trätt i kraft.
 SV 10 SV
 ---pagebreak--- 8. Parterna kan genomföra tekniska samråd för att utvärdera konsekvenserna för
 denna bilaga av de undantag som anges i punkterna 1–4.
 9. Bestämmelserna i punkt 8 ska inte gälla då behörigheten att fatta beslut om
 undantag tillfaller gemenskapens medlemsstater i enlighet med den lagstiftning
 som anges i avsnitt 1 i tillägg 1. De ska inte heller gälla undantag som Schweiz
 beviljar i liknande fall.”
 7. Artikel 2 i bilaga 7 ska ersättas med följande:
 ”Artikel 2
 Denna bilaga ska gälla för produkter inom vinsektorn enligt definitionen i den
 lagstiftning som anges i tillägg 4.”
 8. Artikel 5, 6 och 7 i bilaga 7 ska ersättas med följande:
 ”Artikel 5
 1. Parterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder i enlighet med denna bilaga till
 ömsesidigt skydd för de beteckningar som avses i artikel 6 och som används för
 beskrivning och presentation av vin och vinprodukter enligt artikel 2 med
 ursprung inom parternas territorier. Parterna ska i det syftet sörja för lämpliga
 rättsmedel som gör det möjligt att säkerställa ett effektivt skydd och att
 förhindra att en geografisk beteckning eller ett traditionellt uttryck som
 betecknar en vinprodukt används för vin och vinprodukter som inte omfattas av
 beteckningen eller uttrycket.
 2. I enlighet med punkterna 3–8 ska parternas skyddade beteckningar uteslutande
 förbehållas produkter som har sitt ursprung i den part till vilken beteckningen
 hör och får användas enbart på de villkor som föreskrivs i den partens lagar och
 andra författningar.
 3. Det skydd som anges i punkterna 1–2 utesluter framför allt användningen av de
 skyddade beteckningar för vin och vinprodukter som anges i artikel 2, förutom
 för sådana produkter som beteckningen är avsedd, även om
 – produktens verkliga ursprung anges,
 – den geografiska beteckningen är översatt till ett annat språk,
 – beteckningen står tillsammans med uttryck som ”motsvarande”, ”typ”,
 ”stil”, ”imitation”, ”metod” eller liknande.
 4. För homonyma geografiska beteckningar ska följande gälla:
 a) Om två beteckningar som skyddas i enlighet med denna bilaga är identiska, ska
 båda beteckningarna skyddas, förutsatt att konsumenterna inte vilseleds om
 vinproduktens verkliga ursprung.
 b) Om en beteckning som skyddas i enlighet med denna bilaga är identisk med
 namnet på ett geografiskt område utanför parternas territorier, får detta namn
 användas för att beskriva och presentera ett vin som framställs i det geografiska
 område som namnet hänvisar till, förutsatt att namnet har använts traditionellt
 SV 11 SV
 ---pagebreak--- och konsekvent, att ursprungslandet har fastställt bestämmelser om dess
 användning och att konsumenterna inte felaktigt bibringas uppfattningen att
 vinet har sitt ursprung inom den berörda partens territorium.
 5. Skyddet av ett traditionellt uttryck ska bara gälla det eller de språk på vilket den
 anges i tillägg 2.
 6. Skyddet av ett traditionellt uttryck ska enbart gälla användningen av densamma
 för den typ eller de typer av vin som benämningen kopplas till i tillägg 2.
 7. För homonyma traditionella uttryck ska följande gälla:
 a) Om två uttryck som skyddas i enlighet med denna bilaga är identiska, ska
 båda uttrycken skyddas, förutsatt att konsumenterna inte vilseleds om
 vinproduktens verkliga ursprung.
 b) Om ett uttryck som skyddas i enlighet med denna bilaga är identisk med
 en beteckning som används på en vinprodukt som inte har sitt ursprung
 inom parternas territorium, får denna beteckning användas för att beskriva
 och presentera en vinprodukt, förutsatt att beteckningen har använts
 traditionellt och konsekvent, att ursprungslandet har fastställt
 bestämmelser om dess användning och att konsumenterna inte felaktigt
 bibringas uppfattningen att vinet har sitt ursprung inom den berörda
 partens territorium.
 8. Kommittén kan vid behov fastställa praktiska regler för hur de homonyma
 beteckningar eller uttryck som anges i punkterna 4 och 7 ska särskiljas från
 varandra, under beaktande av behovet av att se till att berörda producenter
 behandlas lika och att konsumenterna inte vilseleds.
 9. Parterna avstår härmed från att åberopa bestämmelserna i artikel 24.4, 24.6 och
 24.7 i TRIPs-avtalet i syfte att vägra den andra parten skydd för en beteckning.
 10. Det exklusiva skydd som avses i punkterna 1, 2 och 3 i denna artikel gäller för
 beteckningen ”Champagne” som anges i gemenskapens förteckning i tillägg 2.
 Detta exklusiva skydd hindrar dock inte att ordet Champagne, under en
 övergångsperiod på två år från och med den tidpunkt då denna bilaga träder i
 kraft, används i märkningen och presentationen av vissa viner med ursprung i
 kantonen Vaud i Schweiz, förutsatt att dessa viner inte saluförs inom
 gemenskapens territorium och att konsumenterna inte vilseleds om vinets
 verkliga ursprung.
 Artikel 6
 Följande beteckningar ska skyddas:
 (a) Vad avser vinprodukter med ursprung inom gemenskapen:
 – Beteckningar som avser den medlemsstat i vilken produkten har sitt
 ursprung.
 – De specifika uttryck som anges i tillägg 2.
 SV 12 SV
 ---pagebreak--- – De geografiska beteckningar som anges i tillägg 2.
 – De traditionella uttryck som anges i tillägg 2.
 (b) Vad avser vinprodukter med ursprung i Schweiz:
 – Beteckningen ”Suisse”, ”Schweiz”, ”Svizzera”, ”Svizra” eller andra
 beteckningar som hänvisar till detta land.
 – De specifika uttryck som anges i tillägg 2.
 – De geografiska beteckningar som anges i tillägg 2.
 – De traditionella uttryck som anges i tillägg 2.”
 Artikel 7
 1. Registrering av ett varumärke för vin och vinprodukter enligt artikel 2 som
 innehåller eller består av en geografisk beteckning eller ett traditionellt uttryck
 som skyddas i enlighet med denna bilaga ska avslås om produkten i fråga inte
 har sitt ursprung
 – på den plats som anges i den geografiska beteckningen, eller
 – på den plats där det traditionella uttrycket lagenligt används.
 Varumärken som registrerats i strid mot första stycket ska ogiltigförklaras på en
 berörd parts begäran.
 2. Varumärken vars användning motsvarar någon av situationerna i punkt 1 och
 som är föremål för en ansökan eller som registrerats eller etablerats genom
 användning i ärligt uppsåt i en part (inbegripet gemenskapens medlemsstater)
 innan den andra partens geografiska beteckning eller traditionella uttryck blev
 skyddat enligt det här avtalet får även fortsättningsvis användas utan hinder av
 det skydd som beviljats den geografiska beteckning eller det traditionella
 uttryck som kan användas parallellt med det berörda varumärket.”
 9. I artikel 16 i bilaga 7 ska följande punkt 7 läggas till:
 ”7. Informationen i varje parts analytiska databank som innehåller uppgifter som
 erhållits genom att analysera deras respektive vinprodukter, ska vara
 tillgängliga för de laboratorier som utsetts särskilt för detta syfte av parterna,
 om de så önskar.
 Rapportering av uppgifter får bara omfatta de relevanta analysuppgifter som
 behövs för att tolka en analys som gjorts på ett prov med liknande egenskaper
 och ursprung.”
 10. Tillägg 1 till bilaga 7 ska ersättas med det nya tillägg 1 som återfinns i bilaga II.
 11. I tillägg 2 A I till bilaga 7 ska hänvisningarna till rådets förordning (EEG) nr 823/87
 och rådets förordning (EEG) nr 4252/88 ersättas med följande: Rådets
 förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma
 SV 13 SV
 ---pagebreak--- organisationen av marknaden för vin (EGT L 179, 14.7.1999, s. 1), senast ändrad
 genom förordning (EG) nr 1791/2006 av den 20 november 2006 (EUT L 363,
 20.12.2006, s. 1).
 12. Tillägg 2 A II till bilaga 7 ska ändras i enlighet med bilaga III6.
 13. Tillägg 2 B till bilaga 7 ska ersättas med det nya tillägg 2 B som återfinns i bilaga IV.
 14. Tillägg 3 till bilaga 7 ska ersättas med det nya tillägg 3 som återfinns i bilaga V7.
 15. Tillägg 4, som återfinns i bilaga VI, ska läggas till i bilaga 7.
 16. Artikel 2 i bilaga 8 ska ersättas med följande:
 ”Artikel 2
 Denna bilaga ska gälla spritdrycker och aromatiserade drycker (aromatiserade viner,
 aromatiserade vinbaserade drycker och aromatiserade drinkar baserade på
 vinprodukter) enligt definitionen i den lagstiftning som anges i tillägg 5.”
 17. I artikel 4 i bilaga 8 ska punkt 2 ersättas med följande:
 ”2. Beteckningen ”grape marc” eller ”grape marc spirit” kan ersättas av namnet
 ”Grappa” på spritdrycker som tillverkas i de italienskspråkiga delarna av
 Schweiz från druvor från de regionerna och som anges i listan i tillägg 2, i
 enlighet med den förordning som anges i första strecksatsen i tillägg 5 a.”
 18. Artikel 5.4 i bilaga 8 ska ersättas med följande:
 ”4. Parterna avstår härmed från att åberopa bestämmelserna i artikel 24.4, 24.6 och
 24.7 i TRIPs-avtalet i syfte att vägra den andra parten skydd för en beteckning.”
 19. Tillägg 1 till bilaga 8 ska ersättas med det nya tillägg 1 som återfinns i bilaga VII.
 20. Tillägg 2 till bilaga 8 ska ersättas med det nya tillägg 2 som återfinns i bilaga VIII.
 21. Tillägg 5, som återfinns 8 i bilaga IX, ska läggas till i bilaga 8.
 22. I artikel 3 i bilaga 9 ska följande punkt 3 läggas till:
 ”3. Import mellan parterna av ekologiska produkter som har sitt ursprung i, eller
 som godkänts för fri distribution i endera parten och som omfattas av de
 likvärdighetsarrangemang som anges i punkt 1 ska inte kräva något uppvisande
 av inspektionsintyg.”
 6
 I enlighet med, för det första, artiklarna 14.1 c, 24, 28 och 29 i kommissionens förordning (EG)
 nr 753/2002 om gemenskapens traditionella benämningar och, för det andra, artiklarna 28 a och 31 om
 geografiska enheter.
 7
 Del II av tidigare bilaga 3 utgår.
 SV 14 SV
 ---pagebreak--- Artikel 2
 1. Bilagorna I–IX till detta avtal ska utgöra en integrerad del av detta.
 2. Detta avtal ska utgöra en integrerad del av jordbruksavtalet. Det ska gälla under
 samma tid och på samma villkor som jordbruksavtalet.
 Artikel 3
 1. De bulgariska, estniska, lettiska, litauiska, maltesiska, polska, rumänska, slovakiska,
 slovenska, tjeckiska och ungerska språkversionerna av avtalet, inbegripet alla bilagor,
 protokoll och slutakten, ska vara lika giltiga.
 2. Den gemensamma kommitté som inrättas genom artikel 6 i jordbruksavtalet ska
 godkänna de nya giltiga språkversionerna av avtalet.
 Artikel 4
 1. Detta avtal ska ratificeras eller godkännas av de avtalsslutande parterna, i enlighet
 med deras egna förfaranden.
 2. De avtalsslutande parterna ska till varandra anmäla slutförandet av dessa förfaranden.
 3. Detta avtal träder i kraft den första dagen efter dagen för den sista underrättelsen om
 godkännande. Avtalet ska tillämpas provisoriskt från och med den första dagen i den
 andra månaden efter dagen för undertecknandet.
 Artikel 5
 Detta avtal är upprättat i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska,
 franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska,
 rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken,
 vilka alla texter är lika giltiga.
 Utfärdat i ... den ... .... tjugohundraåtta.
 För Europeiska gemenskapen
 För Schweizska edsförbundet
 SV 15 SV
 ---pagebreak--- BILAGA I
 TILLÄGG 3 TILL BILAGA 4
 MYNDIGHETER SOM PÅ BEGÄRAN SKA TILLHANDAHÅLLA EN LISTA ÖVER
 OFFICIELLA ORGAN MED ANSVAR FÖR ATT UTFÄRDA VÄXTPASS
 A. EUROPEISKA GEMENSKAPEN:
 En enda ansvarig myndighet för varje medlemsstat, enligt artikel 1.4 i rådets
 direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 20008.
 Belgien: Federal Public Service of Public Health
 Food Chain Security and Environment
 DG for Animals, Plants and Foodstuffs
 Sanitary Policy regarding Animals and Plants
 Division Plant Protection
 Euro station II (7° floor)
 Place Victor Horta 40 box 10
 B-1060 BRYSSEL
 Bulgarien: NSPP National Service for Plant Protection
 17, Hristo Botev, blvd., floor 5
 BG - SOFIA 1040
 Tjeckien: State Phytosanitary Administration
 Bubenská 1477/1
 CZ - 170 00 PRAHA 7
 Danmark: Ministeriet for Fødevarer, Lantbrug og Fiskeri
 Plantedirektoratet
 Skovbrynet 20
 DK - 2800 Kgs. LYNGBY
 Tyskland: Bundesministerium für Verbraucherschutz, Ernährung und
 Landwirtschaft
 Rochusstraße 1
 D - 53123 BONN 1
 Estland: Plant Production Inspectorate
 Teaduse 2
 EE - 75501 SAKU HARJU MAAKOND
 Irland: Department of Agriculture and Food
 Maynooth Business Campus
 Co. Kildare
 IRL
 Grekland: Ministry of Agriculture
 General Directorate of Plant Produce
 8
 EGT L 169, 10.7.2000, s. 1. Direktivet ändrades senast genom direktiv 2007/41/EG (EUT L 169,
 29.6.2007, s. 51).
 SV 16 SV
 ---pagebreak--- Directorate of Plant Produce Protection
 Division of Phytosanitary Control
 150 Sygrou Avenue
 GR – 176 71 ATEN
 Spanien: Subdirectora General de Agricultura Integrada y Sanidad Vegetal
 Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación
 Dirección General de Agricultura
 Subdirección General de Agricultura Integrada y Sanidad Vegetal
 c/ Alfonso XII, n° 62 – 2a planta
 E - 28071 MADRID
 Frankrike: Ministère de l'Agriculture et la Pêche
 Sous Direction de la Protection des Végétaux
 251, rue de Vaugirard
 F - 75732 PARIS CEDEX 15
 Italien: Ministero delle Politiche Agricole e Forestali (MiPAF)
 Servizio Fitosanitario
 Via XX Settembre 20
 I – 00187 ROM
 Cypern: Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment
 Department of Agriculture
 Loukis Akritas Ave.
 CY - 1412 LEFKOSIA
 Lettland: State Plant Protection Service
 Republikas laukums 2
 LV – 1981 RIGA
 Litauen: State Plant Protection Service
 Kalvariju str. 62
 LT – 2005 VILNIUS
 Luxemburg: Ministère de l'Agriculture
 Adm. des Services Techniques de l'Agriculture
 Service de la Protection des Végétaux
 16, route d'Esch - BP 1904
 L - 1019 LUXEMBURG
 Ungern: Ministry of Agriculture and Rural Development
 Department for Plant Protection and Soil Conservation
 Kossuth tér 11
 HU – 1860 BUDAPEST 55 Pf. 1
 Malta: Plant Health Section
 Plant Biotechnology Center
 Annibale Preca Street
 MT - LIJA, BZN 10
 Nederländerna: Plantenziektenkundige Dienst
 Geertjesweg 15/Postbus 9102
 NL – 6700 HC WAGENINGEN
 SV 17 SV
 ---pagebreak--- Österrike: Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und
 Wasserwirtschaft
 Referat III 9 a
 Stubenring 1
 A - 1012 WIEN
 Polen: The State Plant Health and Seed Inspection Service
 30, Wspólna Street
 PL – 00-930 WARSZAWA
 Portugal: Direcção-Geral de Agricultura e Desenvolvimento Rural (DGADR)
 Avenida Afonso Costa, 3
 PT – 1949-002 LISSABON
 Rumänien: Phytosanitary Direction
 Ministry of Agriculture, Forests and Rural Development
 24th Carol I Blvd.
 Sector 3
 RO – BUKAREST
 Slovenien: MAFF – Phytosanitary Administration of the Republic of Slovenia
 Plant Health Division
 Einspielerjeva 6
 SI – 1000 LJUBLJANA
 Slovakien: Ministry of Agriculture
 Department of plant commodities
 Dobrovicova 12
 SK - 812 66 BRATISLAVA
 Finland: Ministry of Agriculture and Forestry
 Unit for Plant Production and Animal Nutrition
 Department of Food and health
 Mariankatu 23
 P.O. Box 30
 FI - 00023 GOVERNMENT FINLAND
 Sverige: Jordbruksverket
 Swedish Board of Agriculture
 Plant Protection Service
 S - 55182 JÖNKÖPING
 Förenade kungariket: Department for Environment, Food and Rural Affairs
 Plant Health Division
 Foss House
 King's Pool
 Peasholme Green
 UK - YORK YO1 7PX
 B. SCHWEIZ:
 Office fédéral de l'agriculture
 CH-3003 BERNE
 SV 18 SV
 ---pagebreak--- BILAGA II
 TILLÄGG 1 TILL BILAGA 7
 Förteckning över rättsakter avseende vinprodukter som nämns i artikel 49
 A. Rättsakter tillämpliga på Schweiz' import och saluföring av vin och
 vinprodukter med ursprung inom gemenskapen
 Hänvisning till rättsakter
 1. Rådets direktiv 75/106/EEG av den 19 december 1974 om tillnärmning av
 medlemsstaternas lagstiftning om färdigförpackning av vissa vätskor efter
 volym(EGT L 42, 15.2.1975, s. 1), senast ändrat genom direktiv 89/676/EEG
 (EGT L 398, 30.12.1989, s. 18).
 2. Rådets direktiv 89/107/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av
 medlemsstaternas lagstiftning om livsmedelstillsatser som är godkända för
 användning i livsmedel (EGT L 40, 11.2.1989, s. 27), rättat i EGT L 100, 1.4.1998,
 s. 72 och senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning
 (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).
 3. Rådets direktiv 89/396/EEG av den 14 juni 1989 om identifikationsmärkning av
 livsmedelspartier (EGT L 186, 30.6.1989, s. 21), senast ändrat genom
 direktiv 92/11/EEG (EGT L 65, 11.3.1992, s. 32).
 4. Europaparlamentets och rådets direktiv 94/36/EG av den 30 juni 1994 om färgämnen
 för användning i livsmedel (EGT L 237, 10.9.1994, s. 13), rättat i EGT L 259,
 7.10.1994, s. 33, EGT L 252, 4.10.1996, s. 23 och EGT L 124, 25.5.2000, s. 66.
 5. Europaparlamentets och rådets direktiv 95/2/EG av den 20 februari 1995 om andra
 livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel (EGT L 61, 18.3.1995, s. 1),
 rättat i EGT L 248, 14.10.1995, s. 60 och senast ändrat genom
 förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).
 6. Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om
 tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av
 livsmedel samt om reklam för livsmedel (EGT L 109, 6.5.2000, s. 29), ändrat genom
 direktiv 2003/89/EG (EUT L 308, 25.11.2003, s. 1).
 7. Kommissionens direktiv 2002/63/EG av den 11 juli 2002 om fastställande av
 gemenskapens provtagningsmetoder för den offentliga kontrollen av
 bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt och animaliskt
 ursprung och om upphävande av direktiv 79/700/EEG (EGT L 187, 16.7.2002,
 s. 30).
 8. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1935/2004 av
 den 27 oktober 2004 om material och produkter avsedda att komma i kontakt med
 9
 För gemenskapens lagstiftning: läget den 5 september 2006. För schweizisk lagstiftning: läget
 den 31 december 2006.
 SV 19 SV
 ---pagebreak--- livsmedel och om upphävande av direktiven 80/590/EEG och 89/109/EEG
 (EUT L 338, 13.11.2004, s. 4).
 9. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005
 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av
 vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG
 (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1).
 10. Rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastställande av
 gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel (EGT L 37, 13.2.1993,
 s. 1), senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets
 förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).
 11. Rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma
 organisationen av marknaden för vin (EGT L 179, 14.7.1999, s. 1), senast ändrad
 genom förordning (EG) nr 1791/2006 av den 20 november 2006 (EUT L 363,
 20.12.2006, s. 1).
 12. Kommissionens förordning (EEG) nr 1907/85 av den 10 juli 1985 om förteckningen
 över druvsorter och regioner som levererar importerat vin för framställning av
 mousserande vin inom gemenskapen (EGT L 179, 11.7.1985, s. 21).
 13. Kommissionens förordning (EEG) nr 2676/90 av den 17 september 1990 om
 fastställande av gemensamma analysmetoder för vin (EGT L 272, 3.10.1990, s. 1),
 senast ändrad genom förordning (EG) nr 1293/2005 (EGT L 205, 6.8.2005, s. 12).
 14. Kommissionens förordning (EG) nr 1227/2000 av den 31 maj 2000 om
 tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 om den
 gemensamma organisationen av marknaden för vin, särskilt beträffande
 produktionskapacitet (EGT L 143, 16.6.2000, s. 1), senast ändrad genom
 förordning (EG) nr 1216/2005 (EGT L 199, 29.7.2005, s. 32).
 15. Kommissionens förordning (EG) nr 1607/2000 av den 24 juli 2000 om fastställande
 av vissa tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1493/1999 om den
 gemensamma organisationen av marknaden för vin, särskilt rörande kvalitetsvin
 framställt inom specificerade områden (EGT L 185, 25.7.2000, s. 17).
 16. Kommissionens förordning (EG) nr 1622/2000 av den 24 juli 2000 om vissa
 tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma
 organisationen av marknaden för vin och införandet av en gemenskapskodex för
 oenologiska metoder och behandlingar (EGT L 194, 31.7.2000, s. 1), senast ändrad
 genom förordning (EG) nr 1507/2006 (EGT L 280, 12.10.2006, s. 9).
 17. Kommissionens förordning (EG) nr 884/2001 av den 24 april 2001 om
 tillämpningsföreskrifter för följedokument vid transport av vinprodukter och för
 register som ska föras inom vinsektorn (EGT L 128, 10.5.2001, s. 32), senast ändrad
 genom förordning (EG) nr 1507/2006 (EUT L 280, 12.10.2006, s. 9).
 I denna bilaga ska förordningen anpassas på följande sätt:
 SV 20 SV
 ---pagebreak--- a) Om dokumentet intygar riktigheten i en ursprungsbeteckning enligt artikel 7 i
 förordningen ska uttrycken bekräftas i de fall som omfattas av artikel 7.1 c
 första strecksatsen:
 – på exemplar nr 1, 2 och 4 för det dokument som avses i
 förordning (EEG) nr 2719/92, eller
 – på exemplar nr 1 och 2 för det dokument som avses i
 förordning (EEG) nr 3649/92.
 b) När det handlar om transport enligt artikel 8.2 ska följande regler tillämpas:
 i) för det dokument som avses i förordning (EEG) nr 2719/92:
 – exemplar nr 2 ska åtfölja produkten från lastningsorten till
 lossningsorten i Schweiz och lämnas till mottagaren eller dennes
 företrädare,
 – exemplar nr 4 eller en bestyrkt kopia av exemplar nr 4 ska lämnas
 till de behöriga schweiziska myndigheterna av mottagaren.
 ii) för det dokument som avses i förordning (EEG) nr 3649/92:
 – exemplar nr 2 ska åtfölja produkten från lastningsorten till
 lossningsorten i Schweiz och lämnas till mottagaren eller dennes
 företrädare,
 – en bestyrkt kopia av exemplar nr 2 ska lämnas till de behöriga
 schweiziska myndigheterna av mottagaren.
 c) Utöver den information som anges i artikel 3 ska dokumentet innehålla en
 uppgifter som gör det möjligt att identifiera det parti som vinet härrör från, i
 enlighet med rådets direktiv 89/396/EEG (EGT L 186, 30.6.1989, s. 21).
 18. Kommissionens förordning (EG) nr 753/2002 av den 29 april 2002 om vissa
 tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 när det gäller
 beteckning, benämning, presentation och skydd av vissa vinprodukter (EGT L 118,
 4.5.2002, s. 1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1951/2006 (EGT L 367,
 22.12.2006, s. 46).
 B. Rättsakter tillämpliga på gemenskapens import och saluföring av vin och
 vinprodukter med ursprung i Schweiz
 Hänvisning till rättsakter:
 1. Den federala lagen om jordbruk av den 29 april 1998, senast ändrad
 den 24 mars 2006 (RO 2006 3861).
 2. Förordningen om vinodling och import av vin av den 7 december 1998
 (RO 2005 2159).
 SV 21 SV
 ---pagebreak--- 3. Förordningen från federala kontoret för jordbruk (OFAG) av den 7 december 1998
 om förteckningen över vinsorter och undersökning av nya sorter (RO 1999 535).
 4. Förordningen om övervakning av vinhandeln av den 28 maj 1997, senast ändrad
 den 8 november 2006 (RO 2006 4705).
 5. Den federala lagen om livsmedel och bruksföremål (Livsmedelslagen, LDAl) av
 den 9 oktober 1992, senast ändrad den 16 december 2005 (RO 2006 2363).
 6. Förordningen om livsmedel och bruksföremål (ODA1OU) av
 den 15 november 2006, senast ändrad den 15 november 2006 (RO 2006 4909).
 7. Förordningen från det federala departementet för inrikes frågor (DFI) om
 alkoholhaltiga drycker av den 23 november 2005, senast ändrad
 den 15 november 2006 (RO 2006 4967).
 Trots vad som sägs i artikel 10 i förordningen ska reglerna om beskrivning och
 presentering vara desamma som för produkter som importeras från tredje land, enligt
 vad som anges i följande förordningar:
 (1) Rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den
 gemensamma organisationen av marknaden för vin (EGT L 179, 14.7.1999,
 s. 1), kapitel II i avsnitt V och bilagorna VII och VIII, senast ändrad genom
 förordning (EG) nr 1795/2003 (EUT L 262, 14.10.2003, s. 1).
 I denna bilaga ska förordningen anpassas på följande sätt:
 aa) Trots vad som sägs i bilaga VII A 2 a och b får termerna ”vin de table”
 och ”vin de pays”, inklusive översättningar, användas för schweiziska
 viner (viner i kategori 2) enligt de villkor som anges i schweizisk lag.
 bb) Om det schweiziska vinet förvars i behållare med en nominell volym av
 högst 60 liter får importörens namn, enligt andra strecksatsen i
 bilaga VII A 3 b, ersättas av namnet på den schweiziske tillverkaren,
 cavisten, vinhandlaren eller buteljeraren.
 (2) Kommissionens förordning (EG) nr 753/2002 av den 29 april 2002 om vissa
 tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 när det gäller
 beteckning, benämning, presentation och skydd av vissa vinprodukter
 (EGT L 118, 4.5.2002, s. 1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 316/2004
 av den 20 februari 2004 (EGT L 55, 24.2.2004, s. 16).
 I denna bilaga ska förordningen anpassas på följande sätt:
 aa) Trots vad som sägs i artikel 12.4 i förordningen får alkoholstyrkan anges
 i tiondels volymprocent.
 bb) Trots vad som sägs i artikel 16.1 får begreppen ”demi-sec” (halvtorrt)
 och ”moelleux” (halvsött) ersättas av ”légèrement doux” (aningen sött)
 respektive ”demi-doux” (halvsött).
 SV 22 SV
 ---pagebreak--- cc) Trots vad som sägs i artikel 18 i förordningen ska angivande av skördeår
 vara tillåten för ett vin i kategori 1 eller 2 om vinet till minst 85 procent
 är framställt av druvor som skördats under det angivna året.
 dd) Trots vad som sägs i artikel 19 i förordningen får namnet på en eller flera
 vinsorter användas om sorten eller sorterna som nämns svarar får minst
 85 procent av de druvor som används för att tillverka det schweiziska
 vinet. Om flera sorter anges ska det ske i proportionell ordning med den
 dominerande sorten först.
 Hänvisningarna till ”producentmedlemsstat(er)” ska även anses omfatta Schweiz.
 8. Förordningen från det federala departementet för inrikes frågor (DFI) om märkning
 och marknadsföring av livsmedel (OEDAI) av den 23 november 2005, senast ändrad
 den 15 november 2006 (RO 2006 4981).
 9. Förordning från det federala departementet för inrikes frågor (DFI) om tillåtna
 livsmedelstillsatser (Förordningen om tillsatser, Oadd) (RO 2005 6191).
 10. Förordning om främmande ämnen och komponenter i livsmedel av den 26 juli 1995
 (Förordningen om främmande ämnen och komponenter, OSEC), senast ändrad
 den 29 september 2006 (RO 2006 4099).
 11. Rådets direktiv 75/106/EEG av den 19 december 1974 om tillnärmning av
 medlemsstaternas lagstiftning om färdigförpackning av vissa vätskor efter volym
 (EGT L 42, 15.2.1975, s. 1), senast ändrat genom direktiv 89/676/EEG (EGT L 398,
 30.12.1989, s. 18).
 12. Kommissionens förordning (EG) nr 884/2001 av den 24 april 2001 om
 tillämpningsföreskrifter för följedokument vid transport av vinprodukter och för
 register som ska föras inom vinsektorn (EGT L 128, 10.5.2001, s. 32), senast ändrad
 genom förordning (EG) nr 908/2004 (EUT L 163, 30.4.2004, s. 56).
 I denna bilaga ska förordningen anpassas på följande sätt:
 a) Alla vinprodukter från Schweiz som importeras till gemenskapen ska
 åtföljas av ett dokument som utformats i enlighet med kommissionens
 beslut av den 29 december 2004 (EUT L 4, 6.1.2005, s. 12).
 b) Detta följedokument ersätter dokument VII som anges i
 kommissionens förordning (EG) nr 883/2001 av den 24 april 2001 om
 tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1493/1999 när det
 gäller handeln med produkter inom vinsektorn med tredje land
 (EGT L 128, 10.5.2001, s. 1), senast ändrad genom
 förordning (EG) nr 908/2004 (EUT L 163, 30.4.2004, s. 56).
 c) Hänvisningarna i förordningen till ”medlemsstat(er)” eller ”nationella
 bestämmelser eller gemenskapsbestämmelser” (eller ”nationella regler
 eller gemenskapsregler”) ska även anses omfatta Schweiz eller
 schweizisk lagstiftning.
 SV 23 SV
 ---pagebreak--- BILAGA III
 TILLÄGG 2 A II TILL BILAGA 7
 Skyddade beteckningar som avses i artikel 6
 A. Skyddade beteckningar för vinprodukter med ursprung inom gemenskapen
 II. Geografiska beteckningar och traditionella uttryck per medlemsstat
 ändras enligt följande:
 (1) Följande tabeller ska läggas till:
 X. Viner med ursprung i Tjeckiska republiken
 XI. Viner med ursprung i Cypern
 XII. Viner med ursprung i Ungern
 XIII. Viner med ursprung i Malta
 XIV. Viner med ursprung i Slovakien
 XV. Produkter med ursprung i Slovenien
 XVI. Viner med ursprung i Belgien
 XVII. Viner med ursprung i Bulgarien
 XVIII. Viner med ursprung i Rumänien
 (2) Punkt I (Viner med ursprung i Tyskland) ändras enligt följande:
 – Punkt A 1.2.14. utgår.
 – Punkt B ersätts av följande:
 B. Traditionella uttryck
 Traditionella uttryck Produktkategori/-er Språk
 Qualitätswein Kvalitetsvin fso Tyska
 Qualitätswein garantierten Ursprungs/Q.g.U Kvalitetsvin fso Tyska
 Qualitätswein mit Prädikat/ Q.b.A.m.Pr eller Kvalitetsvin fso Tyska
 Prädikatswein
 Qualitätsschaumwein garantierten Mousserande kvalitetsvin fso Tyska
 Ursprungs/Q.g.U
 Auslese Kvalitetsvin fso Tyska
 Beerenauslese Kvalitetsvin fso Tyska
 Eiswein Kvalitetsvin fso Tyska
 Kabinett Kvalitetsvin fso Tyska
 Spätlese Kvalitetsvin fso Tyska
 Trockenbeerenauslese Kvalitetsvin fso Tyska
 Landwein Bordsvin med geografisk beteckning Tyska
 SV 24 SV
 ---pagebreak--- Affentaler Kvalitetsvin fso Tyska
 Badisch Rotgold Kvalitetsvin fso Tyska
 Ehrentrudis Kvalitetsvin fso Tyska
 Hock Bordsvin med geografisk beteckning Tyska
 Klassik eller Classic Kvalitetsvin fso Tyska
 Liebfrau(en)milch Kvalitetsvin fso Tyska
 Moseltaler Kvalitetsvin fso Tyska
 Riesling-Hochgewächs Kvalitetsvin fso Tyska
 Schillerwein Kvalitetsvin fso Tyska
 Weissherbt Kvalitetsvin fso Tyska
 Winzersekt Mousserande kvalitetsvin fso Tyska
 (3) Punkt II B (Viner med ursprung i Frankrike) ersätts av följande:
 B. Traditionella uttryck
 Traditionella uttryck Produktkategori/-er Språk
 Appellation d'origine contrôlée Kvalitetsvin fso, mousserande Franska
 kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso
 och kvalitetslikörvin fso
 Appellation contrôlée Kvalitetsvin fso, mousserande Franska
 kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso
 och kvalitetslikörvin fso
 Appellation d'origine vin délimité de qualité Kvalitetsvin fso, mousserande Franska
 supérieure kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso
 och kvalitetslikörvin fso
 Vin doux naturel Kvalitetslikörvin fso Franska
 Vin de pays Bordsvin med geografisk beteckning Franska
 Ambré Kvalitetslikörvin fso Franska
 Bordsvin med geografisk beteckning
 Château Kvalitetsvin fso, mousserande Franska
 kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso
 Cinquième cru classé Kvalitetsvin fso Franska
 Clairet Kvalitetsvin fso Franska
 Claret Kvalitetsvin fso Franska
 Clos Kvalitetsvin fso Franska
 Cru artisan Kvalitetsvin fso Franska
 Cru bourgeois Kvalitetsvin fso Franska
 Cru classé Kvalitetsvin fso Franska
 Deuxième cru classé Kvalitetsvin fso Franska
 Edelzwicker Kvalitetsvin fso Tyska
 Grand cru Kvalitetsvin fso Franska
 Grand cru classé Kvalitetsvin fso Franska
 Hors d’âge Kvalitetslikörvin fso Franska
 SV 25 SV
 ---pagebreak--- Passe-tout-grains Kvalitetsvin fso Franska
 Premier cru Kvalitetsvin fso Franska
 Premier cru classé Kvalitetsvin fso Franska
 Premier grand cru classé Kvalitetsvin fso Franska
 Primeur Kvalitetsvin fso och bordsvin med Franska
 geografisk beteckning
 Quatrième cru classé Kvalitetsvin fso Franska
 Rancio Kvalitetslikörvin fso Franska
 Schillerwein Kvalitetsvin fso Tyska
 Sélection de grains nobles Kvalitetsvin fso Franska
 Sur lie Kvalitetsvin fso och bordsvin med Franska
 geografisk beteckning
 Troisième cru classé Kvalitetsvin fso Franska
 Tuilé Kvalitetslikörvin fso Franska
 Vendange tardive Kvalitetsvin fso Franska
 Villages Kvalitetsvin fso Franska
 Vin de paille Kvalitetsvin fso Franska
 Vin jaune Kvalitetsvin fso Franska
 (4) Punkt III (Viner med ursprung i Spanien) ersätts av följande:
 A. Geografiska beteckningar
 1. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 1.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Abona
 1.2. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Alella
 1.3.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Alicante
 1.3.2. Namn på delområden:
 Marina Alta
 1.4. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Almansa
 1.5. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Ampurdán-Costa Brava
 1.6. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Arabako Txakolina-Txakolí de Alava eller Chacolí de Álava
 SV 26 SV
 ---pagebreak--- 1.7. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Arlanza
 1.8. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Arribes
 1.9. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Bierzo
 1.10. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Binissalem-Mallorca
 1.11. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Bullas
 1.12. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Calatayud
 1.13. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Campo de Borja
 1.14. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Cariñena
 1.15. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Cataluña
 1.16. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Cava
 1.17. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina
 1.18. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina
 1.19. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Cigales
 1.20. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Conca de Barberá
 1.21. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Condado de Huelva
 1.22.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Costers del Segre
 1.22.2. Namn på delområden:
 Raimat
 Artesa
 Valls de Riu Corb
 SV 27 SV
 ---pagebreak--- Les Garrigues
 1.23. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Dominio de Valdepusa
 1.24. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 El Hierro
 1.25. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Guijoso
 1.26. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Jerez-Xérès-Sherry eller Jerez eller Xérès eller Sherry
 1.27. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Jumilla
 1.28. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 La Mancha
 1.29.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 La Palma
 1.29.2. Namn på delområden:
 Hoyo de Mazo
 Fuencaliente
 Norte de la Palma
 1.30. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Lanzarote
 1.31. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Málaga
 1.32.: Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Manchuela
 1.33. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Manzanilla
 1.34. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda
 1.35. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Méntrida
 1.36. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Mondéjar
 1.37.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Monterrei
 SV 28 SV
 ---pagebreak--- 1.37.2. Namn på delområden:
 Ladera de Monterrei
 Val de Monterrei
 1.37. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Montilla-Moriles
 1.38. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Montsant
 1.39.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Navarra
 1.39.2. Namn på delområden:
 Baja Montaña
 Ribera Alta
 Ribera Baja
 Tierra Estella
 Valdizarbe
 1.40. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Penedés
 1.41. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Pla de Bages
 1.42. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Pla i Llevant
 1.43. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Priorato
 1.44.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Rías Baixas
 1.44.2. Namn på delområden:
 Condado do Tea
 O Rosal
 Ribera do Ulla
 Soutomaior
 Val do Salnés
 1.45.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Ribeira Sacra
 1.45.2. Namn på delområden:
 Amandi
 Chantada
 Quiroga-Bibei
 Ribeiras do Miño
 Ribeiras do Sil
 SV 29 SV
 ---pagebreak--- 1.46. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Ribeiro
 1.47. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Ribera del Duero
 1.48.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Ribera del Guardiana
 1.48.2. Namn på delområden:
 Cañamero
 Matanegra
 Montánchez
 Ribera Alta
 Ribera Baja
 Tierra de Barros
 1.49. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Ribera del Júcar
 1.50.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Rioja
 1.50.2. Namn på delområden:
 Alavesa
 Alta
 Baja
 1.51. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Rueda
 1.52.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Sierras de Málaga
 1.52.2. Namn på delområden:
 Serranía de Ronda
 1.53. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Somontano
 1.54.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Tacoronte-Acentejo
 1.54.2. Namn på delområden:
 Anaga
 1.55. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Tarragona
 1.56. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Terra Alta
 SV 30 SV
 ---pagebreak--- 1.57. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Tierra de Léon
 1.58. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Tierra del Vino de Zamora
 1.59. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Toro
 1.60. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Uclés
 1.61. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Utiel-Requena
 1.62. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Valdeorras
 1.63. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Valdepeñas
 1.64.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Valencia
 1.64.2. Namn på delområden:
 Alto Turia
 Clariano
 Moscatel de Valencia
 Valentino
 1.65. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Valle de Güímar
 1.66. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Valle de la Orotava
 1.67. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Valles de Benavente (Los)
 1.68.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Vinos de Madrid
 1.68.2. Namn på delområden:
 Arganda
 Navalcarnero
 San Martín de Valdeiglesias
 1.69. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Ycoden-Daute-Isor
 1.70. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Yecla
 SV 31 SV
 ---pagebreak--- 2. Bordsviner med geografisk beteckning:
 Vino de la Tierra de Abanilla
 Vino de la Tierra de Bailén
 Vino de la Tierra de Bajo Aragón
 Vino de la Tierra de Betanzos
 Vino de la Tierra de Cádiz
 Vino de la Tierra de Campo de Belchite
 Vino de la Tierra de Campo de Cartagena
 Vino de la Tierra de Cangas
 Vino de la Terra de Castelló
 Vino de la Tierra de Castilla
 Vino de la Tierra de Castilla y León
 Vino de la Tierra de Contraviesa-Alpujarra
 Vino de la Tierra de Córdoba
 Vino de la Tierra de Desierto de Almería
 Vino de la Tierra de Extremadura
 Vino de la Tierra Formentera
 Vino de la Tierra de Gálvez
 Vino de la Tierra de Granada Sur-Oeste
 Vino de la Tierra de Ibiza
 Vino de la Tierra de Illes Balears
 Vino de la Tierra de Isla de Menorca
 Vino de la Tierra de La Gomera
 Vino de la Tierra de Laujar-Alpujarra
 Vino de la Tierra de Los Palacios
 Vino de la Tierra de Norte de Granada
 Vino de la Tierra Norte de Sevilla
 Vino de la Tierra de Pozohondo
 Vino de la Tierra de Ribera del Andarax
 Vino de la Tierra de Ribera del Arlanza
 Vino de la Tierra de Ribera del Gállego-Cinco Villas
 Vino de la Tierra de Ribera del Queiles
 Vino de la Tierra de Serra de Tramuntana-Costa Nord
 Vino de la Tierra de Sierra de Alcaraz
 Vino de la Tierra de Valdejalón
 Vino de la Tierra de Valle del Cinca
 Vino de la Tierra de Valle del Jiloca
 Vino de la Tierra del Valle del Miño-Ourense
 Vino de la Tierra Valles de Sadacia
 B. Traditionella uttryck
 Traditionella uttryck Produktkategori/-er Språk
 Denominación de origen (DO) Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, Spanska
 pärlande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso
 Denominacion de origen Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, Spanska
 calificada (DOCa) pärlande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso
 Vino dulce natural Kvalitetslikörvin fso Spanska
 Vino generoso Kvalitetslikörvin fso Spanska
 SV 32 SV
 ---pagebreak--- Vino generoso de licor Kvalitetslikörvin fso Spanska
 Vino de la Tierra Bordsvin med geografisk beteckning Spanska
 Aloque Kvalitetsvin fso Spanska
 Amontillado Kvalitetslikörvin fso Spanska
 Añejo Kvalitetsvin fso Spanska
 Bordsvin med geografisk beteckning
 Chacoli/Txakolina Kvalitetsvin fso Spanska
 Clásico Kvalitetsvin fso Spanska
 Cream Kvalitetslikörvin fso Engelska
 Criadera Kvalitetslikörvin fso Spanska
 Criaderas y Soleras Kvalitetslikörvin fso Spanska
 Crianza Kvalitetsvin fso Spanska
 Dorado Kvalitetslikörvin fso Spanska
 Fino Kvalitetslikörvin fso Spanska
 Fondillon Kvalitetsvin fso Spanska
 Gran Reserva Kvalitetsvin fso Spanska
 Mousserande kvalitetsvin fso
 Lágrima Kvalitetslikörvin fso Spanska
 Noble Kvalitetsvin fso Spanska
 Bordsvin med geografisk beteckning
 Oloroso Kvalitetslikörvin fso Spanska
 Pajarete Kvalitetslikörvin fso Spanska
 Pálido Kvalitetslikörvin fso Spanska
 Palo Cortado Kvalitetslikörvin fso Spanska
 Primero de cosecha Kvalitetsvin fso Spanska
 Rancio Kvalitetslikörvin fso Spanska
 Kvalitetsvin fso
 Raya Kvalitetslikörvin fso Spanska
 Reserva Kvalitetsvin fso Spanska
 Sobremadre Kvalitetsvin fso Spanska
 Solera Kvalitetslikörvin fso Spanska
 Superior Kvalitetsvin fso Spanska
 Trasañejo Kvalitetslikörvin fso Spanska
 Vino Maestro Kvalitetslikörvin fso Spanska
 Vendimia inicial Kvalitetsvin fso Spanska
 Viejo Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Spanska
 beteckning
 Kvalitetslikörvin fso
 Vino de tea Kvalitetsvin fso Spanska
 SV 33 SV
 ---pagebreak--- (5) Punkt IV (Viner med ursprung i Grekland) ersätts av följande:
 A. Geografiska beteckningar
 1. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Σάμος Samos
 Μοσχάτος Πατρών Patras Muscatel
 Μοσχάτος Ρίου – Πατρών Rio Patron Muscatel
 Μοσχάτος Κεφαλληνίας Cephalonia Muscatel
 Μοσχάτος Λήμνου Lemnos Muscatel
 Μοσχάτος Ρόδου Rhodes Muscatel
 Μαυροδάφνη Πατρών Mavrodaphne of Patras
 Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας Mavrodaphne of Cefalonia
 Σητεία Sitia
 Νεμέα Nemea
 Σαντορίνη Santorini
 ∆αφνές Dafnes
 Ρόδος Rhodos
 Νάουσα Naoussa
 Ρομπόλα Κεφαλληνίας Robola från Cefalonia
 Ραψάνη Rapsani
 Μαντινεία Mantinia
 Μεσενικόλα Messenikola
 Πεζά Peza
 Αρχάνες Archanes
 Πάτρα Patra
 Ζίτσα Zitsa
 Αμύνταιο Amynteo
 Γουμένισσα Goumenissa
 Πάρος Paros
 Λήμνος Lemnos
 Αγχίαλος Anchialos
 Πλαγιές Μελίτωνα Cotes de Melitone
 2. Bordsviner med geografisk beteckning:
 Ρετσίνα Μεσογείων, eventuellt följt av Αττικής Retsina of Mesogia, eventuellt följt av Attika
 Ρετσίνα Κρωπίας eller Ρετσίνα Κορωπίου, eventuellt Retsina of Kropia eller Retsina Koropi, eventuellt följt av
 följt av Αττικής Attika
 Ρετσίνα Μαρκοπούλου, eventuellt följt av Αττικής Retsina of Markopoulou, eventuellt följt av Attika
 Ρετσίνα Μεγάρων, eventuellt följt av Αττικής Retsina of Megara, eventuellt följt av Attika
 Ρετσίνα Παιανίας eller Ρετσίνα Λιοπεσίου, eventuellt Retsina of Peania eller Retsina of Liopesi, eventuellt följt
 följt av Αττικής av Attika
 Ρετσίνα Παλλήνης, eventuellt följt av Αττικής Retsina of Pallini, eventuellt följt av Attika
 Ρετσίνα Πικερμίου, eventuellt följt av Αττικής Retsina of Pikermi, eventuellt följt av Attika
 Ρετσίνα Σπάτων, eventuellt följt av Αττικής Retsina of Spata, eventuellt följt av Attika
 Ρετσίνα Θηβών, eventuellt följt av Βοιωτίας Retsina of Thebes, eventuellt följt av Viotias
 Ρετσίνα Γιάλτρων, eventuellt följt av Ευβοίας Retsina of Gialtra, eventuellt följt av Evvia
 Ρετσίνα Καρύστου, eventuellt följt av Ευβοίας Retsina of Karystos, eventuellt följt av Evvia
 Ρετσίνα Χαλκίδας, eventuellt följt av Ευβοίας Retsina of Halkida, eventuellt följt av Evvia
 Βερντεα Ζακύνθου Verntea Zakynthou
 Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος Regional wine of Mount Athos Agioritikos
 Τοπικός Οίνος Αναβύσσου Regional wine of Anavyssos
 Αττικός Τοπικός Οίνος Regional wine of Attiki-Attikos
 SV 34 SV
 ---pagebreak--- Τοπικός Οίνος Βίλιτσας Regional wine of Vilitsa
 Τοπικός Οίνος Γρεβενών Regional wine of Grevena
 Τοπικός Οίνος ∆ράμας Regional wine of Drama
 ∆ωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος Regional wine of Dodekanese - Dodekanissiakos
 Τοπικός Οίνος Επανομής Regional wine of Epanomi
 Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος Regional wine of Heraklion - Herakliotikos
 Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος Regional wine of Thessalia - Thessalikos
 Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος Regional wine of Thebes - Thivaikos
 Τοπικός Οίνος Κισσάμου Regional wine of Kissamos
 Τοπικός Οίνος Κρανιάς Regional wine of Krania
 Κρητικός Τοπικός Οίνος Regional wine of Crete - Kritikos
 Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος Regional wine of Lasithi - Lasithiotikos
 Μακεδονικός Τοπικός Οίνος Regional wine of Macedonia - Macedonikos
 Τοπικός Οίνος Νέας Μεσήμβριας Regional wine of Nea Messimvria
 Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος Regional wine of Messinia - Messiniakos
 Παιανίτικος Τοπικός Οίνος Regional wine of Peanea
 Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος Regional wine of Pallini - Palliniotikos
 Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος Regional wine of Peloponnese - Peloponnisiakos
 Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου Regional wine of Slopes of Ambelos
 Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου Regional wine of Slopes of Vertiskos
 Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα Regional wine of Slopes of Kitherona
 Κορινθιακός Τοπικός Οίνος Regional wine of Korinthos - Korinthiakos
 Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας Regional wine of Slopes of Parnitha
 Τοπικός Οίνος Πυλίας Regional wine of Pylia
 Τοπικός Οίνος Τριφυλίας Regional wine of Trifilia
 Τοπικός Οίνος Τυρνάβου Regional wine of Tyrnavos
 ΤοπικόςΟίνος Σιάτιστας Regional wine of Siatista
 Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδας Regional wine of Ritsona Avlidas
 Τοπικός Οίνος Λετρίνων Regional wine of Letrines
 Τοπικός Οίνος Σπάτων Regional wine of Spata
 Toπικός Οίνος Πλαγιών Πεντελικού Regional wine of Slopes of Pendeliko
 Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος Regional wine of Aegean Sea
 Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου Regional wine of Lilantio Pedio
 Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου Regional wine of Markopoulo
 Τοπικός Οίνος Τεγέας Regional wine of Tegea
 Τοπικός Οίνος Αδριανής Regional wine of Adriani
 Τοπικός Οίνος Χαλικούνας Regional wine of Halikouna
 Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής Regional wine of Halkidiki
 Καρυστινός Τοπικός Οίνος Regional wine of Karystos - Karystinos
 Τοπικός Οίνος Πέλλας Regional wine of Pella
 Τοπικός Οίνος Σερρών Regional wine of Serres
 Συριανός Τοπικός Οίνος Regional wine of Syros - Syrianos
 Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού Regional wine of Slopes of Petroto
 Τοπικός Οίνος Γερανείων Regional wine of Gerania
 Τοπικός Οίνος Οπούντιας Λοκρίδος Regional wine of Opountia Lokridos
 Tοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδας Regional wine of Sterea Ellada
 Τοπικός Οίνος Αγοράς Regional wine of Agora
 Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης Regional wine of Valley of Atalanti
 SV 35 SV
 ---pagebreak--- Τοπικός Οίνος Αρκαδίας Regional wine of Arkadia
 Τοπικός Οίνος Παγγαίου Regional wine of Pangeon
 Τοπικός Οίνος Μεταξάτων Regional wine of Metaxata
 Τοπικός Οίνος Ημαθίας Regional wine of Imathia
 Τοπικός Οίνος Κλημέντι Regional wine of Klimenti
 Τοπικός Οίνος Κέρκυρας Regional wine of Corfu
 Τοπικός Οίνος Σιθωνίας Regional wine of Sithonia
 Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων Regional wine of Mantzavinata
 Ισμαρικός Τοπικός Οίνος Regional wine of Ismaros - Ismarikos
 Τοπικός Οίνος Αβδήρων Regional wine of Avdira
 Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων Regional wine of Ioannina
 Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας Regional wine of Slopes of Egialia
 Toπικός Οίνος Πλαγίες Αίνου Regional wine of Slopes of Enos
 Θρακικός Τοπικός Οίνος eller Τοπικός Οίνος Θράκης Regional wine of Thrace - Thrakikos eller Regional wine
 of Thrakis
 Τοπικός Οίνος Ιλίου Regional wine of Ilion
 Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος Regional wine of Metsovo - Metsovitikos
 Τοπικός Οίνος Κορωπίου Regional wine of Koropi
 Τοπικός Οίνος Φλώρινας Regional wine of Florina
 Τοπικός Οίνος Θαψανών Regional wine of Thapsana
 Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος Regional wine of Slopes of Knimida
 Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος Regional wine of Epirus - Epirotikos
 Τοπικός Οίνος Πισάτιδος Regional wine of Pisatis
 Τοπικός Οίνος Λευκάδας Regional wine of Lefkada
 Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος Regional wine of Monemvasia - Monemvasios
 Τοπικός Οίνος Βελβεντού Regional wine of Velvendos
 Λακωνικός Τοπικός Οίνος Regional wine of Lakonia – Lakonikos
 Tοπικός Οίνος Μαρτίνου Regional wine of Martino
 Aχαϊκός Tοπικός Οίνος Regional wine of Achaia
 Τοπικός Οίνος Ηλιείας Regional wine of Ilia
 Τοπικός Οίνος Θεσσαλονίκης Regional wine of Thessaloniki
 Τοπικός Οίνος Κραννώνος Regional wine of Krannona
 Τοπικός Οίνος Παρνασσού Regional wine of Parnassos
 Τοπικός Οίνος Μετεώρων Regional wine of Meteora
 Τοπικός Οίνος Ικαρίας Regional wine of Ikaria
 Τοπικός Οίνος Καστοριάς Regional wine of Kastoria
 B. Traditionella uttryck
 Traditionella uttryck Produktkategori/-er Språk
 Ονομασια Προελεύσεως Ελεγχόμενη (ΟΠΕ) Kvalitetsvin fso Grekiska
 (appellation d’origine controlée)
 Ονομασια Προελεύσεως Ανωτέρας Ποιότητος Kvalitetsvin fso Grekiska
 (ΟΠΑΠ) (appellation d’origine de qualité
 supérieure)
 Οίνος γλυκός φυσικός (vin doux naturel) Kvalitetslikörvin fso Grekiska
 Οίνος φυσικώς γλυκός (vin naturellement doux) Kvalitetsvin fso Grekiska
 Ονομασία κατά παράδοση (Onomasia kata Bordsvin med geografisk beteckning Grekiska
 SV 36 SV
 ---pagebreak--- paradosi)
 Τοπικός Οίνος (vin de pays) Bordsvin med geografisk beteckning Grekiska
 Αγρέπαυλη (Agrepavlis) Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Grekiska
 beteckning
 Αμπέλι (Ampeli) Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Grekiska
 beteckning
 Αμπελώνας (ες) (Ampelonas ès) Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Grekiska
 beteckning
 Aρχοντικό (Archontiko) Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Grekiska
 beteckning
 10 Bordsvin med geografisk beteckning Grekiska
 Κάβα (Cava)
 Από διαλεκτούς αμπελώνες (Grand Cru) Kvalitetslikörvin fso Grekiska
 Ειδικά Επιλεγμένος (Grand réserve) Kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso Grekiska
 Κάστρο (Kastro) Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Grekiska
 beteckning
 Κτήμα (Ktima) Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Grekiska
 beteckning
 Λιαστός (Liastos) Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Grekiska
 beteckning
 Μετόχι (Metochi) Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Grekiska
 beteckning
 Μοναστήρι (Monastiri) Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Grekiska
 beteckning
 Νάμα (Nama) Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Grekiska
 beteckning
 Νυχτέρι (Nychteri) Kvalitetsvin fso Grekiska
 Ορεινό κτήμα (Orino Ktima) Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Grekiska
 beteckning
 Ορεινός αμπελώνας (Orinos Ampelonas) Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Grekiska
 beteckning
 Πύργος (Pyrgos) Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Grekiska
 beteckning
 Επιλογή ή Επιλεγμένος (Réserve) Kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso Grekiska
 Παλαιωθείς επιλεγμένος (Vieille réserve) Kvalitetslikörvin fso Grekiska
 Βερντέα (Verntea) Bordsvin med geografisk beteckning Grekiska
 Vinsanto Kvalitetslikörvin fso och kvalitetsvin fso 11
 Grekiska
 (6) Punkt V B (Viner med ursprung i Italien) ersätts av följande:
 B. Traditionella uttryck
 10
 Skyddet av “cava” i denna förordning påverkar inte skyddet av den geografiska beteckningen för
 ”Cava” mousserande kvalitetsvin fso.
 11
 Namnet ”vinsanto” är skyddat med latinska bokstäver.
 SV 37 SV
 ---pagebreak--- Traditionella uttryck Produktkategori/-er Språk
 Denominazione di origine controllata Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, Italienska
 pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso och
 delvis jäst druvmust med geografisk beteckning
 Denominazione di origine controllata e Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, Italienska
 garantita pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso och
 delvis jäst druvmust med geografisk beteckning
 Vino dolce naturale Kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso Italienska
 Indicazione geografica tipica (IGT) Bordsvin, lantvin, vin av övermogna druvor och Italienska
 delvis jäst druvmust med geografisk beteckning
 Landwein Bordsvin, lantvin, vin av övermogna druvor och Tyska
 delvis jäst druvmust med geografisk beteckning
 Vin de pays Bordsvin, lantvin, vin av övermogna druvor och Franska
 delvis jäst druvmust med geografisk beteckning
 Alberata o vigneti ad alberata Kvalitetsvin fso och mousserande kvalitetsvin fso Italienska
 Amarone Kvalitetsvin fso Italienska
 Ambra Kvalitetslikörvin fso Italienska
 Ambrato Kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso Italienska
 Annoso Kvalitetsvin fso Italienska
 Apianum Kvalitetsvin fso Latin
 Auslese Kvalitetsvin fso Tyska
 Barco Reale Kvalitetsvin fso Italienska
 Brunello Kvalitetsvin fso Italienska
 Buttafuoco Kvalitetsvin fso och pärlande kvalitetsvin fso Italienska
 Cacc’e mitte Kvalitetsvin fso Italienska
 Cagnina Kvalitetsvin fso Italienska
 Cannellino Kvalitetsvin fso Italienska
 Cerasuolo Kvalitetsvin fso Italienska
 Chiaretto Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, Italienska
 pärlande kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk
 beteckning
 Ciaret Kvalitetsvin fso Italienska
 Château Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso, mousserande Franska
 kvalitetsvin fso och pärlande kvalitetsvin fso
 Classico Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso och pärlande Italienska
 kvalitetsvin fso
 Dunkel Kvalitetsvin fso Tyska
 Est !Est ! !Est ! ! ! Kvalitetsvin fso och mousserande kvalitetsvin fso Latin
 Falerno Kvalitetsvin fso Italienska
 Fine Kvalitetslikörvin fso Italienska
 Fior d’Arancio Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso och Italienska
 bordsvin med geografisk beteckning
 Falerio Kvalitetsvin fso Italienska
 Flétri Kvalitetsvin fso Italienska
 SV 38 SV
 ---pagebreak--- Garibaldi Dolce (eller GD) Kvalitetslikörvin fso Italienska
 Governo all’uso toscano Kvalitetsvin fso Italienska
 Bordsvin med geografisk beteckning
 Gutturnio Kvalitetsvin fso och pärlande kvalitetsvin fso Italienska
 Italia Particolare (eller IP) Kvalitetslikörvin fso Italienska
 Klassisch eller Klassisches Kvalitetsvin fso Tyska
 Ursprungsgebiet
 Kretzer Kvalitetsvin fso Tyska
 Lacrima Kvalitetsvin fso Italienska
 Lacryma Christi Kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso Italienska
 Lambiccato Kvalitetsvin fso Italienska
 London Particolar (eller LP eller Kvalitetslikörvin fso Italienska
 Inghilterra)
 Morellino Kvalitetsvin fso Italienska
 Occhio di Pernice Kvalitetsvin fso Italienska
 Oro Kvalitetslikörvin fso Italienska
 Pagadebit Kvalitetsvin fso och pärlande kvalitetsvin fso Italienska
 Passito Kvalitetslikörvin fso, kvalitetsvin fso och bordsvin Italienska
 med geografisk beteckning
 Ramie Kvalitetsvin fso Italienska
 Rebola Kvalitetsvin fso Italienska
 Recioto Kvalitetsvin fso Italienska
 Mousserande kvalitetsvin fso
 Riserva Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, Italienska
 pärlande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso
 Rubino Kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso Italienska
 Sangue di Giuda Kvalitetsvin fso och pärlande kvalitetsvin fso Italienska
 Scelto Kvalitetsvin fso Italienska
 Sciacchetrà (eller Sciac-trà) Kvalitetsvin fso Italienska
 Sforzato, Sfurzat Kvalitetsvin fso Italienska
 Spätlese Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Tyska
 beteckning
 Soleras Kvalitetslikörvin fso Italienska
 Stravecchio Kvalitetslikörvin fso Italienska
 Strohwein Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Tyska
 beteckning
 Superiore Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, Italienska
 pärlande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso
 Superiore Old Marsala (eller SOM) Kvalitetslikörvin fso Italienska
 Torchiato Kvalitetsvin fso Italienska
 Torcolato Kvalitetsvin fso Italienska
 Vecchio Kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso Italienska
 Vendemmia Tardiva Kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso och Italienska
 SV 39 SV
 ---pagebreak--- bordsvin med geografisk beteckning
 Verdolino Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Italienska
 beteckning
 Vergine Kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso Italienska
 Vermiglio Kvalitetslikörvin fso Italienska
 Vino Fiore Kvalitetsvin fso Italienska
 Vino Nobile Kvalitetsvin fso Italienska
 Vino Novello o Novello Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Italienska
 beteckning
 Vin santo/Vino Santo/Vinsanto Kvalitetsvin fso Italienska
 Vivace Kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso och Italienska
 bordsvin med geografisk beteckning
 (7) Punkt VI B (Viner med ursprung i Luxemburg) ersätts av följande:
 B. Traditionella uttryck
 Traditionella uttryck Produktkategori/-er Språk
 Marque nationale Kvalitetsvin fso och mousserande kvalitetsvin Franska
 fso
 Appellation contrôlée Kvalitetsvin fso och mousserande kvalitetsvin Franska
 fso
 Appellation d’origine contrôlée Kvalitetsvin fso och mousserande kvalitetsvin Franska
 fso
 Vin de pays Bordsvin med geografisk beteckning Franska
 Grand premier cru Kvalitetsvin fso Franska
 Premier cru Kvalitetsvin fso Franska
 Vin classé Kvalitetsvin fso Franska
 Château Kvalitetsvin fso och mousserande kvalitetsvin Franska
 fso
 (8) Punkt VII (Viner med ursprung i Portugal) ersätts av följande:
 A. Geografiska beteckningar
 1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 1.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Alenquer
 1.2.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Alentejo
 1.2.2. Namn på delområden
 Borba
 Évora
 Granja-Amareleja
 SV 40 SV
 ---pagebreak--- Moura
 Portalegre
 Redondo
 Reguengos
 Vidigueira
 1.3. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Arruda
 1.4. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Bairrada
 1.5.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Beira Interior
 1.5.2. Namn på delområden
 Castelo Rodrigo
 Cova da Beira
 Pinhel
 1.6. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Biscoitos
 1.7. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Bucelas
 1.8. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Carcavelos
 1.9. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Colares
 1.10.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Dão
 1.10.2. Namn på delområden
 Alva
 Besteiros
 Castendo
 Serra da Estrela
 Silgueiros
 Terras de Azurara
 Terras de Senhorim
 1.11.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Douro
 1.11.2. Namn på delområden
 Baixo Corgo
 Cima Corgo
 Douro Superior
 SV 41 SV
 ---pagebreak--- 1.12.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Encostas d’Aire
 1.12.2. Namn på delområden
 Alcobaça
 Ourém
 1.13. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Graciosa
 1.14. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Lafões
 1.15. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Lagoa
 1.16. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Lagos
 1.17. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Lourinhã
 1.18. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Madeira eller Madère eller Madera eller Vinho da Madeira eller Madeira Weine eller
 Madeira Wine eller Vin de Madère eller Vino di Madera eller Madeira Wijn
 1.19. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Madeirense
 1.20. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Óbidos
 1.21. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Palmela
 1.22. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Pico
 1.23. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Portimão
 1.24. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Port eller Porto eller Oporto eller Portwein eller Portvin eller Portwijn eller Vin de
 Porto eller Port Wine eller Vinho do Porto
 1.25.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Ribatejo
 1.25.2. Namn på delområden
 Almeirim
 Cartaxo
 Chamusca
 SV 42 SV
 ---pagebreak--- Coruche
 Santarém
 Tomar
 1.26. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Setúbal
 1.27. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Tavira
 1.28. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Távora-Varosa
 1.29. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Torres Vedras
 1.30.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Trás-os-Montes
 1.30.2. Namn på delområden
 Chaves
 Planalto Mirandês
 Valpaços
 1.33.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Vinho Verde
 1.33.2. Namn på delområden
 Amarante
 Ave
 Baião
 Basto
 Cávado
 Lima
 Monção
 Paiva
 Sousa
 2. Bordsviner med geografisk beteckning:
 2.1. Region:
 Azores
 2.2. Region:
 Alentejano
 2.3. Region:
 Algarve
 2.4.1. Region:
 Beiras
 SV 43 SV
 ---pagebreak--- 2.4.2. Delområde
 Beira Alta
 Beira Litoral
 Terras de Sicó
 2.5. Region:
 Duriense
 2.6.1. Region:
 Estremadura
 2.6.2. Delområde
 Alta Estremadura
 2.7. Region:
 Minho
 2.8. Region:
 Ribatejano
 2.9. Region:
 Terras Madeirenses
 2.10. Region:
 Terras do Sado
 2.11. Region:
 Transmontano
 B. Traditionella uttryck
 Traditionella uttryck Produktkategori/-er Språk
 Denominação de origem (DO) Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, Portugisiska
 pärlande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso
 Denominação de origem controlada Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, Portugisiska
 (DOC) pärlande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso
 Indicação de proveniencia Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, Portugisiska
 regulamentada (IPR) pärlande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso
 Vinho doce natural Kvalitetslikörvin fso Portugisiska
 Vinho generoso Kvalitetslikörvin fso Portugisiska
 Vinho regional Bordsvin med geografisk beteckning Portugisiska
 Canteiro Kvalitetslikörvin fso Portugisiska
 Colheita Seleccionada Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Portugisiska
 beteckning
 Crusted/Crusting Kvalitetslikörvin fso Engelska
 Escolha Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Portugisiska
 beteckning
 Escuro Kvalitetslikörvin fso Portugisiska
 Fino Kvalitetslikörvin fso Portugisiska
 SV 44 SV
 ---pagebreak--- Frasqueira Kvalitetslikörvin fso Portugisiska
 Garrafeira Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Portugisiska
 beteckning
 Kvalitetslikörvin fso
 Lágrima Kvalitetslikörvin fso Portugisiska
 Leve Bordsvin med geografisk beteckning Portugisiska
 Kvalitetslikörvin fso
 Nobre Kvalitetsvin fso Portugisiska
 Reserva Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, Portugisiska
 kvalitetslikörvin fso och bordsvin med geografisk
 beteckning
 Reserva velha (or grande reserva) Mousserande kvalitetsvin fso Portugisiska
 Kvalitetslikörvin fso
 Ruby Kvalitetslikörvin fso English
 Solera Kvalitetslikörvin fso Portugisiska
 Super reserva Mousserande kvalitetsvin fso Portugisiska
 Superior Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso och bordsvin med Portugisiska
 geografisk beteckning
 Tawny Kvalitetslikörvin fso Engelska
 Vintage, eventuellt med uppgiften Kvalitetslikörvin fso Engelska
 Late Bottle (LBV) eller Character
 (9) Punkt VIII B (Viner med ursprung i Förenade kungariket) ersätts av följande:
 B. Traditionella uttryck
 Traditionella uttryck Produktkategori/-er Språk
 Regional wine Bordsvin med geografisk beteckning Engelska
 (10) Punkt IX B (Viner med ursprung i Österrike) ersätts av följande:
 B. Traditionella uttryck
 Traditionella uttryck Produktkategori/-er Språk
 Qualitätswein Kvalitetsvin fso Tyska
 Qualitätswein besonderer Reife und Kvalitetsvin fso Tyska
 Leseart eller Prädikatswein
 Qualitätswein mit staatlicher Kvalitetsvin fso Tyska
 Prüfnummer
 Ausbruch eller Ausbruchwein Kvalitetsvin fso Tyska
 Auslese eller Auslesewein Kvalitetsvin fso Tyska
 Beerenauslese (wein) Kvalitetsvin fso Tyska
 Eiswein Kvalitetsvin fso Tyska
 Kabinett or Kabinettwein Kvalitetsvin fso Tyska
 Schilfwein Kvalitetsvin fso Tyska
 SV 45 SV
 ---pagebreak--- Spätlese eller Spätlesewein Kvalitetsvin fso Tyska
 Strohwein Kvalitetsvin fso Tyska
 Trockenbeerenauslese Kvalitetsvin fso Tyska
 Landwein Bordsvin med geografisk beteckning Tyska
 Ausstich Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Tyska
 beteckning
 Auswahl Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Tyska
 beteckning
 Bergwein Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Tyska
 beteckning
 Klassik eller Classic Kvalitetsvin fso Tyska
 Erste Wahl Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Tyska
 beteckning
 Hausmarke Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Tyska
 beteckning
 Heuriger Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Tyska
 beteckning
 Jubiläumswein Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Tyska
 beteckning
 Reserve Kvalitetsvin fso Tyska
 Schilcher Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk Tyska
 beteckning
 Sturm Delvist jäst druvmust med geografisk beteckning Tyska
 (11) Följande punkt ”X. VINER MED URSPRUNG I TJECKISKA REPUBLIKEN” ska
 läggas till:
 A. Geografiska beteckningar
 1.1. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Morava
 1.1.1. Namn på delområden:
 Mikulovská (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård)
 Slovácká (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård)
 Velkopavlovická (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård)
 Znojemská (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård)
 1.2. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Čechy
 1.2.1. Namn på delområden:
 Mělnická (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård)
 Litoměřická (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård)
 SV 46 SV
 ---pagebreak--- 2.1. Bordsviner med geografisk beteckning
 české zemské víno
 moravské zemské víno
 B. Traditionella uttryck
 Traditionella uttryck Produktkategori/-er Språk
 pozdní sběr Kvalitetsvin fso Tjeckiska
 archivní víno Kvalitetsvin fso Tjeckiska
 panenské víno Kvalitetsvin fso Tjeckiska
 (12) Följande punkt ”XI. VINER MED URSPRUNG PÅ CYPERN" läggs till:
 A. Geografiska beteckningar
 1.1. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Κουμανδαρία (Commandaria)
 Λαόνα Ακάμα (Laona Akama)
 Βουνί Παναγιάς – Αμπελίτης (Vouni Panayia – Ambelitis)
 Πιτσιλιά (Pitsilia)
 Κρασοχώρια Λεμεσού (Krasohoria Lemesou), eventuellt följt av namet på
 delområdet: Αφάμης (Afames)
 Λαόνα (Laona)
 2.1. Bordsviner med geografisk beteckning:
 Λεμεσός (Lemesos)
 Πάφος (Pafos)
 Λευκωσία (Lefkosia)
 Λάρνακα (Larnaka)
 B. Traditionella uttryck
 Traditionella uttryck Produktkategori/-er Språk
 Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας Kvalitetsvin fso Grekiska
 Προέλευσης (ΟΕΟΠ)
 Τοπικός Οίνος (Regional Wine) Bordsvin med geografisk beteckning Grekiska
 Μοναστήρι (Monastiri) Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk Grekiska
 beteckning
 Κτήμα (Ktima) Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk Grekiska
 beteckning
 Αμπελώνας (-ες), Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk Grekiska
 (Ampelonas (-es)) beteckning
 Μονή (Moni) Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk Grekiska
 beteckning
 (13) Följande punkt ”XII. VINER MED URSPRUNG I UNGERN” ska läggas till:
 SV 47 SV
 ---pagebreak--- A. Geografiska beteckningar
 1.1. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Csongrád(-i)
 1.1.1. Namn på delområden:
 Kistelek(-i)
 Pusztamérges(-i)
 Mórahalom (Mórahalmi)
 1.2. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Hajós-Baja(-i)
 1.3. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Kunság(-i)
 1.3.1. Namn på delområden:
 Bácska(-i)
 Cegléd(-i)
 Jászság(-i)
 Monor(-i)
 Duna mente (Duna menti)
 Kecskemét-Kiskunfélegyháza (Kecskemét-Kiskunfélegyházi)
 Kiskőrös(-i)
 Kiskunhalas-Kiskunmajsa(-i)
 Tisza mente (Tisza menti)
 Izsák(-i)
 1.4. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Ászár-Neszmély(-i)
 1.4.1. Namn på delområden:
 Ászár(-i)
 Neszmély(-i)
 1.5. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Badacsony(-i)
 1.6. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Balatonfüred-Csopak(-i)
 1.6.1. Namn på delområden:
 Zánka(-i)
 1.6.1.1. Namn på vinodlarkommuner:
 Tihany(-i)
 1.7. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Balatonfelvidék(-i)
 SV 48 SV
 ---pagebreak--- 1.7.1. Namn på delområden:
 Kál(-i)
 Balatonederics-Lesence(-i)
 Cserszeg(-i)
 1.8. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Etyek-Buda(-i)
 1.8.1. Namn på delområden:
 Etyek(-i)
 Buda(-i)
 Velence(-i)
 1.9. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Mór(-i)
 1.10. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Pannonhalma (Pannonhalmi)
 1.11. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Somló(-i)
 1.11.1. Namn på delområden:
 Kissomlyó-Sághegyi
 1.12. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Sopron(-i)
 1.12.1. Namn på delområden:
 Kőszegi
 1.13. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Balatonboglár(-i)
 1.13.1. Namn på delområden:
 Balatonlelle(-i)
 Marcali
 1.14. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Pécs(-i)
 1.14.1. Namn på delområden:
 Versend(-i)
 Szigetvár(-i)
 Kapos(-i)
 1.15. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Villány(-i)
 1.15.1. Namn på delområden:
 Siklós(-i)
 SV 49 SV
 ---pagebreak--- 1.15.1.1. Namn på vinodlarkommuner:
 Kisharsány(-i), Nagyharsány(-i), Palkonya(-i), Villánykövesd(-i), Bisse(-i),
 Csarnóta(-i), Diósviszló(-i), Harkány(-i), Hegyszentmárton(-i), Kistótfalu(-i),
 Márfa(-i), Nagytótfalu(-i), Szava(-i), Túrony(-i), Vokány(-i)
 1.16. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Bükkalja(-i)
 1.17. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Eger (Egri)
 1.17.1. Namn på delområden:
 Debrő(-i)
 1.17.1.1. Namn på vinodlarkommuner:
 Andornaktálya(-i), Demjén(-i), Egerbakta(-i), Egerszalók(-i), Egerszólát(-i),
 Felsőtárkány(-i), Kerecsend(-i), Maklár(-i), Nagytálya(-i), Noszvaj(-i), Novaj(-i),
 Ostoros(-i), Szomolya(-i), Aldebrő(-i), Feldebrő(-i), Tófalu(-i), Verpelét(-i),
 Kompolt(-i), Tarnaszentmária(-i)
 1.18. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Mátra(-i)
 1.18.1. Namn på delområden:
 Síkvidéki
 1.19. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Tokaj(-i)
 1.19.1. Namn på vinodlarkommuner:
 Abaújszántó(-i), Bekecs(-i), Bodrogkeresztúr(-i), Bodrogkisfalud(-i), Bodrogolaszi,
 Erdőbénye(-i), Erdőhorváti, Golop(-i), Hercegkút(-i), Legyesbénye(-i),
 Makkoshotyka(-i), Mád(-i), Mezőzombor(-i), Monok(-i), Olaszliszka(-i), Rátka(-i),
 Sárazsadány(-i), Sárospatak(-i), Sátoraljaújhely(-i), Szegi, Szegilong(-i),
 Szerencs(-i), Tarcal(-i), Tállya(-i), Tolcsva(-i), Vámosújfalu(-i)
 1.20. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Balatonmelléke (Balatonmelléki)
 1.20.1. Namn på delområden:
 Muravidéki
 1.21. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Tolna(-i)
 1.21.1. Namn på delområden:
 Völgység(-i)
 Tamási
 SV 50 SV
 ---pagebreak--- B. Traditionella uttryck
 Traditionella uttryck Produktkategorier Språk
 minőségi bor Kvalitetsvin fso Ungerska
 különleges minőségű bor Kvalitetsvin fso Ungerska
 fordítás Kvalitetsvin fso Ungerska
 máslás Kvalitetsvin fso Ungerska
 szamorodni Kvalitetsvin fso Ungerska
 aszú ... puttonyos, kompletteras med Kvalitetsvin fso Ungerska
 siffrorna 3–6
 aszúeszencia Kvalitetsvin fso Ungerska
 eszencia Kvalitetsvin fso Ungerska
 tájbor Bordsvin med geografisk beteckning Ungerska
 bikavér Kvalitetsvin fso Ungerska
 késői szüretelésű bor Kvalitetsvin fso Ungerska
 válogatott szüretelésű bor Kvalitetsvin fso Ungerska
 muzeális bor Kvalitetsvin fso Ungerska
 siller Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk Ungerska
 beteckning
 (14) Följande punkt ”XIII. VINER MED URSPRUNG PÅ MALTA” ska läggas till:
 A. Geografiska beteckningar
 1.1. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Malta
 1.1.1. Namn på delområden:
 Rabat
 Mdina (Medina)
 Marsaxlokk
 Marnisi
 Mgarr
 Ta' Qali
 Siggiewi
 1.2. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Gozo
 1.2.1. Namn på delområden:
 Ramla
 Marsalforn
 Nadur
 Victoria Heights
 SV 51 SV
 ---pagebreak--- 2.1. Bordsviner med geografisk beteckning:
 Maltese Islands - Gzejjer Maltin
 (15) Följande punkt ”XIV. VINER MED URSPRUNG I SLOVAKIEN” ska läggas till:
 A. Geografiska beteckningar
 1.1. Kvalitetsviner framställda i specificerade områden, följt av uttrycket
 ”vinohradnícka oblast”:
 Malokarpatská
 1.1.1. Namn på delområden, följt av beteckningen ”vinohradnícky rajón”
 Skalický
 Záhorský
 Stupavský
 Bratislavský
 Pezinský
 Modranský
 Doľanský
 Orešanský
 Senecký
 Trnavský
 Hlohovecký
 Vrbovský
 1.2. Kvalitetsviner framställda i specificerade områden, följt av uttrycket ”vinohradnícka
 oblast”:
 Južnoslovenská
 1.2.1. Namn på delområden, följt av beteckningen ”vinohradnícky rajón”:
 Šamorínsky
 Dunajskostredský
 Galantský
 Palárikovský
 Komárňanský
 Hrubanovský
 Strekovský
 Štúrovský
 1.3. Kvalitetsviner framställda i specificerade områden, följt av utrycket ”vinohradnícka
 oblast”:
 Stredoslovenská
 1.3.1. Namn på delområden, följt av beteckningen ”vinohradnícky rajón”:
 Ipeľský
 Hontiansky
 Vinický
 Modrokamenský
 Fiľakovský
 Gemerský
 SV 52 SV
 ---pagebreak--- Tornaľský
 1.4. Kvalitetsviner framställda i specificerade områden, följt av utrycket ”vinohradnícka
 oblast”:
 Nitrianska
 1.4.1. Namn på delområden, följt av beteckningen ”vinohradnícky rajón”:
 Šintavský
 Nitriansky
 Radošinský
 Zlatomoravský
 Vrábeľský
 Žitavský
 Želiezovský
 Tekovský
 Pukanecký
 1.5. Kvalitetsviner framställda i specificerade områden, följt av utrycket ”vinohradnícka
 oblast”:
 Východoslovenská
 1.5.1. Namn på delområden, följt av beteckningen ”vinohradnícky rajón”:
 Moldavský
 Sobranský
 Michalovský
 Kráľovskochlmecký
 1.6. Kvalitetsviner framställda i specificerade områden, följt av utrycket ”vinohradnícka
 oblast”:
 Tokaj/-ská/-ský/-ské
 1.6.1. Namn på delområden, följt av beteckningen ”vinohradnícky rajón”:
 Malá Tŕňa
 Veľká Tŕňa
 Čerhov
 Slovenské Nové Mesto
 Viničky
 Veľká Bara
 Černochov
 B. Traditionella uttryck
 Traditionella uttryck Produktkategori/-er Språk
 forditáš Kvalitetsvin fso Slovakiska
 mášláš Kvalitetsvin fso Slovakiska
 samorodné Kvalitetsvin fso Slovakiska
 výber ... putňový, kompletteras med Kvalitetsvin fso Slovakiska
 siffrorna 3–6
 výberová esencia Kvalitetsvin fso Slovakiska
 esencia Kvalitetsvin fso Slovakiska
 SV 53 SV
 ---pagebreak--- (16) Följande punkt ”XV. VINER MED URSPRUNG I SLOVENIEN” ska läggas till:
 A. Geografiska beteckningar
 1.1. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Maribor eller Mariborčan (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en
 vingård)
 Radgona – Kapela, eller Kapela Radgona (eventuellt följt av namnet på en
 vinodlarkommun eller en vingård)
 Ljutomer-Ormož eller Ormož-Ljutomer (eventuellt följt av namnet på en
 vinodlarkommun eller en vingård)
 Haloze eller Haložan (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en
 vingård)
 Srednje Slovenske gorice (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en
 vingård)
 Prekmurje eller Prekmurčan (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller
 en vingård)
 Šmarje-Virštanj eller Virštanj-Šmarje (eventuellt följt av namnet på en
 vinodlarkommun eller en vingård)
 Bizeljsko-Sremič eller Sremič-Bizeljsko (eventuellt följt av namnet på en
 vinodlarkommun eller en vingård)
 Dolenjska (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård)
 Dolenjska, cviček (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en
 vingård)
 Bela krajina eller Belokranjec (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun
 eller en vingård)
 Goriška Brda eller Brda (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en
 vingård)
 Vipavska dolina eller Vipavec eller Vipavčan (eventuellt följt av namnet på en
 vinodlarkommun eller en vingård)
 Koper eller Koprčan (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en
 vingård)
 B. Traditionella uttryck
 Traditionella uttryck Produktkategori/-er Språk
 Penina Kvalitetsvin fso Slovenska
 pozna trgatev Kvalitetsvin fso Slovenska
 Izbor Kvalitetsvin fso Slovenska
 jagodni izbor Kvalitetsvin fso Slovenska
 suhi jagodni izbor Kvalitetsvin fso Slovenska
 ledeno vino Kvalitetsvin fso Slovenska
 Arhivsko vino Kvalitetsvin fso Slovenska
 mlado vino Kvalitetsvin fso Slovenska
 Cviček Kvalitetsvin fso Slovenska
 Teran Kvalitetsvin fso Slovenska
 SV 54 SV
 ---pagebreak--- (17) Följande punkt ”XVI. VINER MED URSPRUNG I BELGIEN” ska läggas till:
 A. Geografiska beteckningar
 1.1. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Côtes de Sambre et Meuse
 Hagelandse Wijn
 Haspengouwse Wijn
 Heuvellandse wijn
 Vlaamse mousserende kwaliteitswijn
 1.2. Bordsviner med geografisk beteckning:
 Vin de pays des jardins de Wallonie
 Vlaamse landwijn
 (18) Följande punkt ”XVII. VINER MED URSPRUNG I BULGARIEN” ska läggas till:
 A. Geografiska beteckningar
 1.1. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Асеновград (Asenovgrad)
 1.2. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Черноморски район (Svartahavsområdet)
 1.3. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Брестник (Brestnik)
 1.4. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Драгоево (Dragoevo)
 1.5. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Евксиноград (Evksinograd)
 1.6. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Хан Крум (Han Krum)
 1.7. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Хърсово (Harsovo)
 1.8. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Хасково (Haskovo)
 1.9. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Хисаря (Hisarya)
 1.10. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Ивайловград (Ivaylovgrad)
 SV 55 SV
 ---pagebreak--- 1.11. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Карлово (Karlovo)
 1.12. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Карнобат (Karnobat)
 1.13. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Ловеч (Lovech)
 1.14. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Лозица (Lozitsa)
 1.15. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Лом (Lom)
 1.16. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Любимец (Lyubimets)
 1.17. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Лясковец (Lyaskovets)
 1.18. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Мелник (Melnik)
 1.19. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Монтана (Montana)
 1.20. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Нова Загора (Nova Zagora)
 1.21. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Нови Пазар (Novi Pazar)
 1.22. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Ново село (Novo Selo)
 1.23. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Оряховица (Oryahovitsa)
 1.24. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Павликени (Pavlikeni)
 1.25. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Пазарджик (Pazardjik)
 1.26. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Перущица (Perushtitsa)
 1.27. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Плевен (Pleven)
 SV 56 SV
 ---pagebreak--- 1.29. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Пловдив (Plovdiv)
 1.30. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Поморие (Pomorie)
 1.31. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Русе (Ruse)
 1.32. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Сакар (Sakar)
 1.33. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Сандански (Sandanski)
 1.34. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Септември (Septemvri)
 1.35. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Шивачево (Shivachevo)
 1.36. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Шумен (Shumen)
 1.37. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Славянци (Slavyantsi)
 1.38. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Сливен (Sliven)
 1.39. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Южно Черноморие (Södra Svartahavskusten)
 1.40. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Стамболово (Stambolovo)
 1.41. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Стара Загора (Stara Zagora)
 1.42. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Сухиндол (Suhindol)
 1.43. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Сунгурларе (Sungurlare)
 1.44. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Свищов (Svishtov)
 1.45. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Долината на Струма (Strumadalen)
 SV 57 SV
 ---pagebreak--- 1.46. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Търговище (Targovishte)
 1.47. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Върбица (Varbitsa)
 1.48. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Варна (Varna)
 1.49. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Велики Преслав (Veliki Preslav)
 1.50. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Видин (Vidin)
 1.51. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Враца (Vratsa)
 1.52. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 Ямбол (Yambol)
 2. Bordsviner med geografisk beteckning:
 Дунавска равнина (Donauslätten)
 Тракийска низина (Trakiska låglandet)
 B. Traditionella uttryck
 Traditionella uttryck Produktkategori/-er Språk
 Гарантирано наименование за произход Kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, Bulgariska
 (ГНП) (guaranteed appellation of origin) mousserande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso
 Гарантирано и контролирано наименование Kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, Bulgariska
 за произход (ГКНП) (guaranteed and mousserande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso
 controlled appellation of origin)
 Благородно сладко вино (БСВ) Kvalitetslikörvin fso Bulgariska
 (noble sweet wine)
 регионално вино Bordsvin med geografisk beteckning Bulgariska
 (Regional wine)
 Ново (young) Kvalitetsvin fso Bulgariska
 Bordsvin med geografisk beteckning
 Премиум (premium) Bordsvin med geografisk beteckning Bulgariska
 Резерва (reserve) Bordsvin med geografisk beteckning Bulgariska
 Kvalitetsvin fso
 Премиум резерва Bordsvin med geografisk beteckning Bulgariska
 (premium reserve)
 Специална резерва Kvalitetsvin fso Bulgariska
 (special reserve)
 Специална селекция (special selection) Kvalitetsvin fso Bulgariska
 Колекционно (collection) Kvalitetsvin fso Bulgariska
 Премиум оук, или първо зареждане в бъчва Kvalitetsvin fso Bulgariska
 (premium oak)
 SV 58 SV
 ---pagebreak--- Беритба на презряло грозде Kvalitetsvin fso Bulgariska
 (vintage of overripe grapes)
 Розенталер (Rosenthaler) Kvalitetsvin fso Bulgariska
 (19) Följande punkt ”XVIII. VINER MED URSPRUNG I RUMÄNIEN” ska läggas till:
 A. Geografiska beteckningar
 1. Kvalitetsviner från specificerade områden:
 1.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Aiud
 1.2. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Alba Iulia
 1.3. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Babadag
 1.4.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Banat
 1.4.2. Namn på delområden:
 Dealurile Tirolului
 Moldova Nouă
 Silagiu
 1.5. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Banu Mărăcine
 1.6. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Bohotin
 1.7. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Cernăteşti - Podgoria
 1.8. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Coteşti
 1.9. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Cotnari
 1.10.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Crişana
 1.10.2. Namn på delområden:
 Biharia
 Diosig
 Şimleu Silvaniei
 SV 59 SV
 ---pagebreak--- 1.11. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Dealu Bujorului
 1.12.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Dealu Mare
 1.12.2. Namn på delområden:
 Boldeşti
 Breaza
 Ceptura
 Merei
 Tohani
 Urlaţi
 Valea Călugărească
 Zoreşti
 1.13. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Drăgăşani
 1.14.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Huşi
 1.14.2. Namn på delområden:
 Vutcani
 1.15. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Iana
 1.16.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Iaşi
 1.16.2. Namn på delområden:
 Bucium
 Copou
 Uricani
 1.17. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Lechinţa
 1.18.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Mehedinţi
 1.18.2. Namn på delområden:
 Corcova
 Golul Drâncei
 Oreviţa
 Severin
 Vânju Mare
 1.19. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Miniş
 SV 60 SV
 ---pagebreak--- 1.20.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Murfatlar
 1.20.2. Namn på delområden:
 Cernavodă
 Medgidia
 1.21. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Nicoreşti
 1.22. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Odobeşti
 1.23. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Oltina
 1.24. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Panciu
 1.25. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Pietroasa
 1.26. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Recaş
 1.27. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Sâmbureşti
 1.28.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Sarica Niculiţel
 1.28.2. Namn på delområden:
 Tulcea
 1.29. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Sebeş – Apold
 1.30. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Segarcea
 1.31.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Ştefăneşti
 1.31.2. Namn på delområden:
 Costeşti
 1.32.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område:
 Târnave
 1.32.2. Namn på delområden:
 Blaj
 Jidvei
 SV 61 SV
 ---pagebreak--- Mediaş
 2. Bordsviner geografiska beteckningar:
 Colinele Dobrogei
 Dealurile Crişanei
 Dealurile Moldove, eller Dealurile Covurluiului eller Dealurile Hârlăului eller
 Dealurile Huşilor eller Dealurile laşilor eller Dealurile Tutovei eller Terasele
 Siretului
 Dealurile Munteniei
 Dealurile Olteniei
 Dealurile Sătmarului
 Dealurile Transilvaniei
 Dealurile Vrancei
 Dealurile Zarandului
 Terasele Dunării
 Viile Caraşului
 Viile Timişului
 B. Traditionella uttryck
 Traditionella uttryck Produktkategori/-er Språk
 Vin cu denumire de origine controlată
 Kvalitetsvin fso Rumänska
 (D.O.C.)
 Cules la maturitate deplină (C.M.D.) Kvalitetsvin fso Rumänska
 Cules târziu (C.T.) Kvalitetsvin fso Rumänska
 Cules la înnobilarea boabelor (C.I.B.) Kvalitetsvin fso Rumänska
 Vin cu indicaţie geografică Bordsvin med geografisk beteckning Rumänska
 Rezervă Kvalitetsvin fso Rumänska
 Vin de vinotecă Kvalitetsvin fso Rumänska
 SV 62 SV
 ---pagebreak--- BILAGA IV
 TILLÄGG 2 B TILL BILAGA 7
 Skyddade beteckningar som avses i artikel 6
 B. Beteckningar som är skyddade för vin och vinprodukter med ursprung i
 Schweiz
 I. Geografiska beteckningar
 Kantoner
 Zürich
 Bern/Berne
 Luzern
 Uri
 Schwyz
 Nidwalden
 Glarus
 Fribourg/Freiburg
 Basel-Landschaft
 Basel-Stadt
 Solothurn
 Schaffhausen
 Appenzell Innerrhoden
 Appenzell Ausserrhoden
 St. Gallen
 Graubünden
 Aargau
 Thurgau
 Ticino
 Vaud
 Valais/Wallis
 Neuchâtel
 Genève
 Jura
 1. Zürich
 1.1. Zürichsee
 Erlenbach
 – Mariahalde
 – Turmgut
 Herrliberg
 – Schipfgut
 Hombrechtikon
 – Feldbach
 – Rosenberg
 – Trüllisberg
 Küsnacht
 SV 63 SV
 ---pagebreak--- Kilchberg
 Männedorf
 Meilen
 – Appenhalde
 – Chorherren
 Richterswil
 Stäfa
 – Lattenberg
 – Sternenhalde
 – Uerikon
 Thalwil
 Uetikon am See
 Wädenswil
 Zollikon
 1.2. Limmattal
 Höngg
 Oberengstringen
 Oetwil an der Limmat
 Weiningen
 1.3. Züricher Unterland
 Bachenbülach
 Boppelsen
 Buchs
 Bülach
 Dielsdorf
 Eglisau
 Freienstein
 – Teufen
 – Schloss Teufen
 Glattfelden
 Hüntwangen
 Kloten
 Lufingen
 Niederhasli
 Niederwenigen
 Nürensdorf
 Oberembrach
 Otelfingen
 Rafz
 Regensberg
 Regensdorf
 Steinmaur
 Wasterkingen
 Weiach
 Wil
 Winkel
 1.4. Weinland
 Adlikon
 SV 64 SV
 ---pagebreak--- Andelfingen
 – Heiligberg
 Benken
 Berg am Irchel
 Buch am Irchel
 Dachsen
 Dättlikon
 Dinhard
 Dorf
 – Goldenberg
 – Schloss Goldenberg
 – Schwerzenberg
 Elgg
 Ellikon
 Elsau
 Flaach
 – Worrenberg
 Flurlingen
 Henggart
 Hettlingen
 Humlikon
 – Klosterberg
 Kleinandelfingen
 – Schiterberg
 Marthalen
 Neftenbach
 – Wartberg
 Ossingen
 Pfungen
 Rheinau
 Rickenbach
 Seuzach
 Stammheim
 Trüllikon
 – Rudolfingen
 – Wildensbuch
 Truttikon
 Uhwiesen (Laufen-Uhwiesen)
 Volken
 Waltalingen
 – Schloss Schwandegg
 – Schloss Giersberg
 Wiesendangen
 Wildensbuch
 Winterthur-Wülflingen
 2. Bern/Berne
 Biel/Bienne
 Erlach/Cerlier
 Gampelen/Champion
 SV 65 SV
 ---pagebreak--- Ins/Anet
 Neuenstadt/La Neuveville
 – Schafis/Chavannes
 Ligerz/Gléresse
 – Schernelz
 Oberhofen
 Sigriswil
 Spiez
 Tschugg
 Tüscherz/Daucher
 – Alfermée
 Twann/Douane
 – St. Petersinsel/Ile St-Pierre
 Vignelz/Vigneule
 3. Luzern
 Aesch
 Altwis
 Dagmersellen
 Ermensee
 Gelfingen
 Heidegg
 Hitzkirch
 Hohenrain
 Horw
 Meggen
 Weggis
 4. Uri
 Bürglen
 Flüelen
 5. Schwyz
 Altendorf
 Küssnacht am Rigi
 Leutschen
 Wangen
 Wollerau
 6. Nidwalden
 Stans
 7. Glarus
 Niederurnen
 Glarus
 8. Fribourg/Freiburg
 Vully
 – Nant
 – Praz
 – Sugiez
 SV 66 SV
 ---pagebreak--- – Môtier
 – Mur
 Cheyres
 Font
 9. Basel-Landschaft
 Aesch
 – Tschäpperli
 Arisdorf
 Arlesheim
 Balstahl
 – Klus
 Biel-Benken
 Binningen
 Bottmingen
 Buus
 Ettingen
 Itingen
 Liestal
 Maisprach
 Muttenz
 Oberdorf
 Pfeffingen
 Pratteln
 Reinach
 Sissach
 Tenniken
 Therwil
 Wintersingen
 Ziefen
 Zwingen
 10. Basel-Stadt
 Riehen
 11. Solothurn
 Buchegg
 Dornach
 Erlinsbach
 Flüh
 Hofstetten
 Rodersdorf
 Witterswil
 12. Schaffhausen
 Altdorf
 Beringen
 Buchberg
 Buchegg
 Dörflingen
 – Heerenberg
 SV 67 SV
 ---pagebreak--- Gächlingen
 Hallau
 Löhningen
 Oberhallau
 Osterfingen
 Rüdlingen
 Schaffhausen
 – Heerenberg
 – Munot
 – Rheinhalde
 Schleitheim
 Siblingen
 – Eisenhalde
 Stein am Rhein
 – Blaurock
 – Chäferstei
 Thayngen
 Trasadingen
 Wilchingen
 13. Appenzell Innerrhoden
 Oberegg
 14. Appenzell Ausserrhoden
 Lutzenberg
 15. St. Gallen
 Altstätten
 – Forst
 Amden
 Au
 – Monstein
 Ragaz
 – Freudenberg
 Balgach
 Berneck
 – Pfauenhalde
 – Rosenberg
 Bronchhofen
 Eischberg
 Flums
 Frümsen
 Grabs
 – Werdenberg
 Heerbrugg
 Jona
 Marbach
 Mels
 Oberriet
 Pfäfers
 Quinten
 SV 68 SV
 ---pagebreak--- Rapperswil
 Rebstein
 Rheineck
 Rorschacherberg
 Sargans
 Sax
 Sevelen
 St. Margrethen
 Thal
 – Buchberg
 Tscherlach
 Walenstadt
 Wartau
 Weesen
 Werdenberg
 Wil
 16. Graubünden
 Bonaduz
 Cama
 Chur
 Domat/Ems
 Felsberg
 Fläsch
 Grono
 Igis
 Jenins
 Leggia
 Maienfeld
 – St. Luzisteig
 Malans
 Mesolcina
 Monticello
 Roveredo
 San Vittore
 Verdabbio
 Zizers
 17. Aargau
 Auenstein
 Baden
 Bergdietikon
 – Herrenberg
 Biberstein
 Birmenstorf
 Böttstein
 Bözen
 Bremgarten
 – Stadtreben
 Döttingen
 SV 69 SV
 ---pagebreak--- Effingen
 Egliswil
 Elfingen
 Endingen
 Ennetbaden
 – Goldwand
 Erlinsbach
 Frick
 Gansingen
 Gebensdorf
 Gipf-Oberfrick
 Habsburg
 Herznach
 Hornussen
 – Stiftshalde
 Hottwil
 Kaisten
 Kirchdorf
 Klingnau
 Küttigen
 Lengnau
 Lenzburg
 – Goffersberg
 – Burghalden
 Magden
 Manndach
 Meisterschwanden
 Mettau
 Möriken
 Muri
 Niederrohrdorf
 Oberflachs
 Oberhof
 Oberhofen
 Obermumpf
 Oberrohrdorf
 Oeschgen
 Remigen
 Rüfnach
 – Bödeler
 – Rütiberg
 Schafisheim
 Schinznach
 Schneisingen
 Seengen
 – Berstenberg
 – Wessenberg
 Steinbruck
 Spreitenbach
 Sulz
 SV 70 SV
 ---pagebreak--- Tegerfelden
 Thalheim
 Ueken
 Unterlunkhofen
 Untersiggenthal
 Villigen
 – Schlossberg
 – Steinbrüchler
 Villnachern
 Wallenbach
 Wettingen
 Wil
 Wildegg
 Wittnau
 Würenlingen
 Würenlos
 Zeiningen
 Zufikon
 18. Thurgau
 18.1. Produktionszon I
 Diessenhofen
 – St. Katharinental
 Frauenfeld
 – Guggenhürli
 – Holderberg
 Herdern
 – Kalchrain
 – Schloss Herdern
 Hüttwilen
 – Guggenhüsli
 – Stadtschryber
 Niederneuenforn
 – Trottenhalde
 – Landvogt
 – Chrachenfels
 Nussbaumen
 – St.Anna-Oelenberg
 – Chindsruet-Chardüsler
 Oberneuenforn
 – Farhof
 – Burghof
 Schlattingen
 – Herrenberg
 Stettfurt
 – Schloss Sonnenberg
 – Sonnenberg
 Uesslingen
 – Steigässli
 SV 71 SV
 ---pagebreak--- Warth
 – Karthause Ittingen
 18.2. Produktionszon II
 Amlikon
 Amriswil
 Buchackern
 Götighofen
 – Buchenhalde
 – Hohenfels
 Griesenberg
 Hessenreuti
 Märstetten
 – Ottenberg
 Sulgen
 –Schützenhalde
 Weinfelden
 – Bachtobel
 – Scherbengut
 – Schloss Bachtobel
 – Schmälzler
 – Straussberg
 – Sunnehalde
 – Thurgut
 18.3. Produktionszon III
 Berlingen
 Ermatingen
 Eschenz
 – Freudenfels
 Fruthwilen
 Mammern
 Mannenbach
 Salenstein
 – Arenenberg
 Steckborn
 19. Ticino
 19.1. Bellinzona
 Arbedo-Castione
 Bellinzona
 Cadenazzo
 Camorino
 Giubiasco
 Gnosca
 Gorduno
 Gudo
 Lumino
 Medeglia
 Moleno
 SV 72 SV
 ---pagebreak--- Monte Carasso
 Pianezzo
 Preonzo
 Robasacco
 Sanantonino
 Sementina
 19.2. Blenio
 Corzoneso
 Dongio
 Malvaglia
 Ponte-Valentino
 Semione
 19.3. Leventina
 Anzonico
 Bodio
 Giornico
 Personico
 Pollegio
 19.4. Locarno
 Ascona
 Auressio
 Berzona
 Borgnone
 Brione s/Minusio
 Brissago
 Caviano
 Cavigliano
 Contone
 Corippo
 Cugnasco
 Gerra Gambarogno
 Gerra Verzasca
 Gordola
 Intragna
 Lavertezzo
 Locarno
 Loco
 Losone
 Magadino
 Mergoscia
 Minusio
 Mosogno
 Muralto
 Orselina
 Piazzogna
 Ronco s/Ascona
 San Nazzaro
 S. Abbondio
 SV 73 SV
 ---pagebreak--- Tegna
 Tenero-Contra
 Verscio
 Vira Gambarogno
 Vogorno
 19.5. Lugano
 Agno
 Agra
 Aranno
 Arogno
 Astano
 Barbengo
 Bedano
 Bedigliora
 Bioggio
 Bironico
 Bissone
 Busco Luganese
 Breganzona
 Brusion Arsizio
 Cademario
 Cadempino
 Cadro
 Cagiallo
 Camignolo
 Canobbio
 Carabbia
 Carabietta
 Carona
 Caslano
 Cimo
 Comano
 Croglio
 Cureggia
 Cureglia
 Curio
 Davesco Soragno
 Gentilino
 Grancia
 Gravesano
 Iseo
 Lamone
 Lopagno
 Lugaggia
 Lugano
 Magliaso
 Manno
 Maroggia
 Massagno
 SV 74 SV
 ---pagebreak--- Melano
 Melide
 Mezzovico-Vira
 Miglieglia
 Montagnola
 Monteggio
 Morcote
 Muzzano
 Neggio
 Novaggio
 Origlio
 Pambio-Noranco
 Paradiso
 Pazallo
 Ponte Capriasca
 Porza
 Pregassona
 Pura
 Rivera
 Roveredo
 Rovio
 Sala Capriasca
 Savosa
 Sessa
 Sorengo
 Sigirino
 Sonvico
 Tesserete
 Torricella-Taverne
 Vaglio
 Vernate
 Vezia
 Vico Morcote
 Viganello
 Villa Luganese
 19.6. Mendrisio
 Arzo
 Balerna
 Besazio
 Bruzella
 Caneggio
 Capolago
 Casima
 Castel San Pietro
 Chiasso
 Chiasso-Pedrinate
 Coldrerio
 Genestrerio
 Ligornetto
 SV 75 SV
 ---pagebreak--- Mendrisio
 Meride
 Monte
 Morbio Inferiore
 Morbio Superiore
 Novazzano
 Rancate
 Riva San Vitale
 Salorino
 Stabio
 Tremona
 Vacallo
 19.7. Riviera
 Biasca
 Claro
 Cresciano
 Iragna
 Lodrino
 Osogna
 19.8. Valle Maggia
 Aurigeno
 Avegno
 Cavergno
 Cevio
 Giumaglio
 Gordevio
 Lodano
 Maggia
 Moghegno
 Someo
 19.9. Andra geografiska beteckningar
 Nostrano
 20. Vaud
 20.1. Région du Chablais
 Aigle
 Bex
 Chablais
 Corbeyrier
 Lavey-Morcles
 Ollon
 Roche
 Villeneuve
 Yvorne
 20.2. Région de Lavaux
 Belmont- sur-Lausanne
 SV 76 SV
 ---pagebreak--- Blonay
 Calamin
 Chardonne
 – Cure d'Attalens
 Chexbres
 Corseaux
 Corsier-sur-Vevey
 Cully
 Dezaley
 Dezaley-Marsens
 Epesses
 Grandvaux
 Jongny
 Lavaux
 La Tour-de-Peilz
 Lutry
 – Savuit
 Montreux
 Paudex
 Puidoux
 Pully
 Riex
 Rivaz
 St-Légier-La Chiésaz
 St-Saphorin
 – Burignon
 – Faverges
 Treytorrens
 Vevey
 Veytaux
 Villette
 Châtelard
 20.3. Région de La Côte
 Aclens
 Allaman
 Arnex-sur-Nyon
 Arzier
 Aubonne
 Begnins
 Bogis-Bossey
 Borex
 Bougy-Villars
 Bremblens
 Buchillon
 Bursinel
 Bursins
 Bussigny-près-Lausanne
 Bussy-Chardonney
 Chigny
 SV 77 SV
 ---pagebreak--- Clarmont
 Coinsins
 Colombier
 Commugny
 Coppet
 Coteau de Vincy
 Crans-près-Céligny
 Crassier
 Crissier
 Denens
 Denges
 Duillier
 Dully
 Echandens
 Echichens
 Ecublens
 Essertines-sur-Rolle
 Etoy
 Eysins
 Féchy
 Founex
 Genolier
 Gilly
 Givrins
 Gollion
 Gland
 Grens
 La Côte
 Lavigny
 Lonay
 Luins
 – Château de Luins
 Lully
 Lussy-sur-Morges
 Mex
 Mies
 Monnaz
 Mont-sur-Rolle
 Morges ou La Côte-Morges
 Nyon ou La Côte-Nyon
 Perroy
 Prangins
 Préverenges
 Prilly
 Reverolle
 Rolle
 Romanel-sur-Morges
 Saint-Livres
 Saint-Prex
 Saint-Sulpice
 SV 78 SV
 ---pagebreak--- Signy-Avenex
 St-Saphorin-sur-Morges
 Tannay
 Tartegnin
 Tolochenaz
 Trélex
 Vaux-sur-Morges
 Vich
 Villars-Sainte-Croix
 Villars-sous-Yens
 Vinzel
 Vufflens-la-Ville
 Vufflens-le-Château
 Vullierens
 Yens
 20.4. Côtes-de-l’Orbe
 Agiez
 Arnex-sur-Orbe
 Baulmes
 Bavois
 Belmont-sur-Yverdon
 Chamblon
 Champvent
 Chavornay
 Corcelles-sur-Chavornay
 Côtes-de-l’Orbe
 Eclépens
 Essert-sous-Champvent
 La Sarraz
 Mathod
 Montcherand
 Orbe
 Orny
 Pompaples
 Rances
 Suscévaz
 Treycovagnes
 Valeyres-sous-Rances
 Villars-sous-Champvent
 Yvonand
 20.5. Région de Bonvillars
 Bonvillars
 Concise
 Corcelles-près-Concise
 Fiez
 Fontaines-sur-Grandson
 Grandson
 Montagny-près-Yverdon
 SV 79 SV
 ---pagebreak--- Novalles
 Onnens
 Valeyres-sous-Montagny
 20.6. Région du Vully
 Bellerive
 Chabrey
 Champmartin
 Constantine
 Montmagny
 Mur
 Vallamand
 Villars-le-Grand
 Vully
 20.7. Andra geografiska beteckningar
 Dorin
 Salvagnin
 21. Valais/Wallis
 21.1. Valais/Wallis
 Agarn
 Ardon
 Ausserberg
 Ayent
 – Signèse
 Baltschieder
 Bovernier
 Bratsch
 Brig/Brigue
 Chablais
 Chalais
 Chamoson
 – Ravanay
 – Saint-Pierre-de-Clage
 – Trémazières
 Charrat
 Chermignon
 – Ollon
 Chippis
 Collombey-Muraz
 Collonges
 Conthey
 Dorénaz
 Eggerberg
 Embd
 Ergisch
 Evionnaz
 Fully
 – Beudon
 SV 80 SV
 ---pagebreak--- – Branson
 – Châtaignier
 Gampel
 Grimisuat
 – Champlan
 – Molignon
 – Le Mont
 – Saint Raphaël
 Grône
 Hohtenn
 Lalden
 Lens
 – Flanthey
 – Saint-Clément
 – Vaas
 Leytron
 – Grand-Brûlé
 – Montagnon
 – Montibeux
 – Ravanay
 Leuk/Loèche
 – Lichten
 Martigny
 – Coquempey
 Martigny-Combe
 – Plan Cerisier
 Miège
 Montana
 – Corin
 Monthey
 Nax
 Nendaz
 Niedergesteln
 Port-Valais
 – Les Evouettes
 Randogne
 – Loc
 Raron/Rarogne
 Riddes
 Saillon
 Saint-Léonard
 Saint-Maurice
 Salgesch/Salquenen
 Salins
 Saxon
 Savièse
 – Diolly
 Sierre
 – Champsabé
 – Crétaplan
 SV 81 SV
 ---pagebreak--- – Géronde
 – Goubing
 – Granges
 – La Millière
 – Muraz
 – Noës
 Sion
 – Batassé
 – Bramois
 – Châteauneuf
 – Châtroz
 – Clavoz
 – Corbassière
 – La Folie
 – Lentine
 – Maragnenaz
 – Molignon
 – Le Mont
 – Mont d’Or
 – Montorge
 – Pagane
 – Uvrier
 Stalden
 Staldenried
 Steg
 Troistorrents
 Turtmann/Tourtemagne
 Varen/Varone
 Venthône
 – Anchette
 – Darnonaz
 Vernamiège
 Vétroz
 – Balavaud
 – Magnot
 Vex
 Veyras
 – Bernune
 – Muzot
 – Ravyre
 Vernayaz
 Vionnaz
 Visp/Viège
 Visperterminen
 Vollèges
 Vouvry
 Zeneggen
 21.2. Andra geografiska beteckningar
 Dôle
 SV 82 SV
 ---pagebreak--- Dôle blanche
 Fendant
 Goron
 Rosé du Valais
 22. Neuchâtel
 22.1. Neuchâtel
 Auvernier
 Bevaix
 Bôle
 Boudry
 Chez-le-Bart
 Colombier
 Corcelles
 Cormondrèche
 Cornaux
 Cortaillod
 Cressier
 Entre-deux-Lacs
 Fresens
 Gorgier
 Hauterive
 La Béroche
 Le Landeron
 Neuchâtel
 – Champréveyres
 – La Coudre
 – Ville de Neuchâtel
 Peseux
 Saint-Aubin
 Saint-Aubin-Sauges
 Saint-Blaise
 Vaumarcus
 22.2. Andra geografiska beteckningar
 Perdrix blanche
 23. Genève
 23.1. Genève
 Aire-la-Ville
 Anières
 Avully
 Avusy
 Bardonnex
 – Charrot
 – Landecy
 Bellevue
 Bernex
 – Lully
 SV 83 SV
 ---pagebreak--- Cartigny
 Céligny ou Côte Céligny
 Chancy
 Choulex
 Collex-Bossy
 Collonge-Bellerive
 Cologny
 Confignon
 Corsier
 Dardagny
 – Essertines
 Genthod
 Gy
 Hermance
 Jussy
 Laconnex
 Meinier
 – Le Carre
 Meyrin
 Perly-Certoux
 Plans-les-Ouates
 Presinge
 Puplinges
 Russin
 Satigny
 – Bourdigny
 – Choully
 – Peissy
 Soral
 Troinex
 Vandoeuvres
 Vernier
 Veyri
 23.2. Andra geografiska beteckningar
 Perlan
 24. Jura
 Buix
 Soyhières
 II. Schweiziska traditionella uttryck
 Auslese/Sélection/Selezione
 Appellation d'origine
 Appellation d'origine contrôlée
 Attestierter Winzerwy
 Beerenauslese/Sélection de grains nobles
 Beerli/Beerliwein
 SV 84 SV
 ---pagebreak--- Château/Schloss/Castello12
 Cru
 Denominazione di origine
 Denominazione di origine controllata
 Eiswein/vin de glace
 Federweiss/Weissherbst13
 Flétri/Flétri sur souche
 Gletscherwein/Vin des Glaciers
 Grand Cru
 Kontrollierte Ursprungsbezeichnung
 La Gerle
 Landwein
 Œil-de-Perdrix14
 Passerillé/Strohwein/Sforzato15
 Premier Cru
 Pressé doux/Süssdruck
 Primeur/Vin nouveau/Novello
 Riserva
 Schiller
 Spätlese/Vendange tardive/Vendemmia tardiva16
 Sur lie(s)/auf der Hefe ausgebaut
 Terravin
 Trockenbeerenauslese
 Ursprungsbezeichnung
 Village(s)
 Vin de pays
 Vin doux naturel17
 Vinatura
 VITI
 Winzerwy
 12
 Dessa beteckningar är endast skyddade för kantoner med en precis definition, dvs. Vaud, Valais och
 Genève.
 13
 Dessa beteckningar är skyddade utan att det påverkar användningen av den traditionella tyska
 beteckningen ”Federweisser” för delvis jäst druvmust avsedd för direkt konsumtion, i enlighet med
 artikel 3 c i den tyska vinlagen och artiklarna 12.1 b och 14.1 i kommissionens
 förordning (EG) nr 753/2002 i dess ändrade lydelse.
 14
 Denna beteckning är skyddad utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 17 och 19 i
 kommissionens förordning (EG) nr 753/2002 i dess ändrade lydelse.
 15
 För export till gemenskapen, total alkoholhalt (faktisk och möjlig) på 16 volymprocent.
 16
 För export till gemenskapen måste den naturliga sockerhalten ligga minst 1 procent över
 årsgenomsnittet för andra viner.
 17
 För export till gemenskapen avser denna beteckning likörvin med strängare bestämmelser för
 sockeravkastning och sockerhalt (ursprunglig naturlig sockerhalt 252 g/l).
 SV 85 SV
 ---pagebreak--- BILAGA V
 Tillägg 3 till bilaga 7 om artiklarna 6 och 25
 I. Skyddet av de beteckningar som avses i artikel 6 i bilagan skall inte hindra att
 namnen på följande vinstockssorter används för viner med ursprung i Schweiz, under
 förutsättning att de används i enlighet med den schweiziska lagstiftningen och
 tillsammans med en geografisk beteckning som klart visar vinets ursprung:
 – Ermitage/Hermitage
 – Johannisberg.
 II. Enligt artikel 25 b i bilagan och om inte annat sägs i de särskilda bestämmelserna för
 följedokument vid transport skall bilagan inte tillämpas på vin och vinprodukter som:
 a) resenärer medför i sitt bagage för privat konsumtion,
 b) privatpersoner skickar till varandra för privat konsumtion,
 c) ingår i privatpersoners tillhörigheter vid flytt eller arv,
 d) importeras för att användas vid vetenskapliga eller tekniska experiment, i
 kvantiteter om högst 1 hl,
 e) är avsett för ambassader, konsulat eller därtill knutna organ, som har rätt att
 importera utan pålagor,
 f) är avsett att användas ombord på internationella transportmedel.
 SV 86 SV
 ---pagebreak--- BILAGA VI
 Tillägg 4 till bilaga 7 om artikel 2
 Förteckning över de rättsakter rörande vin och vinprodukter som avses i artikel 2.
 I gemenskapen:
 Rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma marknaden
 för vin (EGT 179, 14.7.1999, s. 1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1234/2007 av
 den 22 oktober 2007 (EUT L 299, 16.11.2007, s. 1), avseende KN-nummer 2009 61, 2009 69
 och 2204.
 I Schweiz:
 Kapitel 2 i i förordningen från det federala departementet för inrikes frågor (DFI) av den
 23 november 2005 om alkoholdrycker, senast ändrad den 15 november 2006 (RO 2006 4967)
 med schweiziska tulltariffnummer 2009.60 och 2204.
 SV 87 SV
 ---pagebreak--- BILAGA VII
 Tillägg 1 till bilaga 8
 Förteckning över skyddade beteckningar för spritdrycker med ursprung i gemenskapen
 (enligt artikel 5.3 i förordning (EEG) nr 1576/89)
 1. Rom
 Rhum de la Martinique/Rhum de la Martinique traditionnel
 Rhum de la Guadeloupe/Rhum de la Guadeloupe traditionnel
 Rhum de la Réunion/Rhum de la Réunion traditionnel
 Rhum de la Guyane/Rhum de la Guyane traditionnel
 Ron de Málaga
 Ron de Granada
 Rum da Madeira
 2. (a) Whisky
 Scotch Whisky
 Irish Whisky
 Whisky español
 (Dessa beteckningar får förekomma tillsammans med ”malt” eller ”grain”.)
 (b) Whiskey
 Irish Whiskey
 Uisce Beatha Eireannach/Irish Whiskey
 (Dessa beteckningar får förekomma tillsammans med ”Pot Still”.)
 3. Sädessprit
 Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise
 Korn
 Kornbrand
 4. Vinsprit
 Eau-de-vie de Cognac
 Eau-de-vie des Charentes
 Cognac
 (Beteckningen ”Cognac” får förekomma tillsammans med följande:
 – Fine
 – Grande Fine Champagne
 – Grande Champagne
 – Petite Fine Champagne
 – Fine Champagne
 – Borderies
 – Fins Bois
 – Bons Bois)
 Fine Bordeaux
 SV 88 SV
 ---pagebreak--- Armagnac
 Bas-Armagnac
 Haut-Armagnac
 Ténarèse
 Eau-de-vie de vin de la Marne
 Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine
 Eau-de-vie de vin de Bourgogne
 Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est
 Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté
 Eau-de-vie de vin originaire du Bugey
 Eau-de-vie de vin de Savoie
 Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire
 Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône
 Eau-de-vie de vin originaire de Provence
 Eau-de-vie de Faugères/Faugères
 Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc
 Aguardente do Minho
 Aguardente do Douro
 Aguardente da Beira Interior
 Aguardente da Bairrada
 Aguardente do Oeste
 Aguardente do Ribatejo
 Aguardente do Alentejo
 Aguardente do Algarve
 "Vinars Tärnave", "Vinars Vaslui", "Vinars Murfatlar", "Vinars Vrancea", "Vinars
 Segarcea"
 5. Brandy
 Brandy de Jerez
 Brandy del Penedés
 Brandy italiano
 Brandy Αττικης/Brandy of Attica
 Brandy Πελλοπονησου/Brandy of the Peloponnese
 Brandy Κεντρικης Ελλαδας/Brandy of Central Greece
 Deutscher Weinbrand
 Wachauer Weinbrand
 Weinbrand Dürnstein
 Karpatské brandy špeciál
 6. Sprit av druvrester
 Eau-de-vie de marc de Champagne
 Marc de Champagne
 Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine
 Eau-de-vie de marc de Bourgogne
 Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est
 Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté
 Eau-de-vie de marc originaire de Bugey
 Eau-de-vie de marc originaire de Savoie
 Marc de Bourgogne
 Marc de Savoie
 SV 89 SV
 ---pagebreak--- Marc d'Auvergne
 Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire
 Eau-de-vie de marc des Côtes du Rhône
 Eau-de-vie de marc originaire de Provence
 Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc
 Marc d'Alsace Gewürztraminer
 Marc de Lorraine
 Bagaceira do Minho
 Bagaceira do Douro
 Bagaceira da Beira Interior
 Bagaceira da Bairrada
 Bagaceira do Oeste
 Bagaceira do Ribatejo
 Bagaceiro do Alentejo
 Bagaceira do Algarve
 Orujo gallego
 Grappa
 Grappa di Barolo
 Grappa piemontese/Grappa del Piemonte
 Grappa lombarda/Grappa di Lombardia
 Grappa trentina/Grappa del Trentino
 Grappa friulana/Grappa del Friuli
 Grappa veneta/Grappa del Veneto
 Südtiroler Grappa/Grappa dell'Alto Adige
 Τσικουδια Κρητης/Tsikoudia of Crete
 Τσιπουρο Μακεδονιας/Tsipouro of Macedonia
 Τσιπουρο Θεσσαλιας/Tsipouro of Thessaly
 Τσιπουρο Τυρναβου/Tsipouro of Tyrnavos
 Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise
 Zivania
 Сунгурларска гроздова ракия или гроздова ракия от Сунгурларе/Sungurlarska
 grozdova rakiya eller Grozdova rakiya från Sungurlare
 Сливенска гроздова ракия или Гроздова ракия от Сливен(Сливенска
 перла)/Slivenska grozdova rakiya eller Grozdova rakiya från Sliven
 Стралджанска гроздова ракия или Гроздова ракия от Стралджа (Стралджанска
 мускатова ракия) (Стралджанска мускатова ракия)/Straldjanska grozdova rakiya
 eller Grozdova rakiya från Straldja
 Поморийска гроздова или гроздова ракия от Поморие/Pomoriyska grozdova
 rakiya eller Grozdova rakiya från Pomorie
 Русенска гроздова ракия или Гроздова ракия от Русе (Русенска бисерна
 гроздова ракия)/Rusenska grozdova rakiya eller Grozdova rakiya från Ruse
 Бургаска гроздова ракия или гроздова ракия от Бургас (Бургаска мускатова
 ракия)/Burgaska grozdova rakiya eller Grozdova rakiya från Burgas
 Добруджанска гроздова ракия или Гроздова ракия от Добруджа (Добруджанска
 мускатова ракия)/Dobrudjanska grozdova rakiya eller Grozdova rakiya från
 Dobrudja
 Сухиндолска гроздова ракия или Гроздова ракия от Сухиндол/Suhindolska
 grozdova rakiya eller Grozdova rakiya från Suhindol
 Карловска гроздова ракия или Гроздова ракия от Карлово/Karlovska grozdova
 rakiya eller Grozdova rakiya från Karlovo
 SV 90 SV
 ---pagebreak--- 7. Frukt sprit
 Schwarzwälder Kirschwasser
 Schwarzwälder Himbeergeist
 Schwarzwälder Mirabellenwasser
 Schwarzwälder Williamsbirne
 Schwarzwälder Zwetschgenwasser
 Fränkisches Zwetschgenwasser
 Fränkisches Kirschwasser
 Fränkischer Obstler
 Mirabelle de Lorraine
 Kirsch d'Alsace
 Quetsch d'Alsace
 Framboise d'Alsace
 Mirabelle d'Alsace
 Kirsch de Fougerolles
 Südtiroler Williams/Williams dell'Alto Adige
 Südtiroler Aprikot/Aprikot dell'Alto Adige/Südtiroler
 Südtiroler Marille/Marille dell'Alto Adige/Marille
 Südtiroler Kirsch/Kirsch dell'Alto Adige
 Südtiroler Zwetschgeler/Zwetschgeler dell'Alto Adige
 Südtiroler Obstler/Obstler dell'Alto Adige
 Südtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell'Alto Adige
 Südtiroler Golden Delicious/Golden Delicious dell'Alto Adige
 Williams friulano/Williams del Friuli
 Sliwovitz del Veneto
 Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia
 Sliwovitz del Trentino-Alto Adige
 Distillato di mele trentino/Distillato di mele del Trentino
 Williams trentino/Williams del Trentino
 Sliwovitz trentino/Sliwovitz del Trentino
 Aprikot trentino/Aprikot del Trentino
 Medronheira do Algarve
 Medronheira do Buçaco
 Kirsch Friulano/Kirschwasser Friulano
 Kirsch Trentino/Kirschwasser Trentino
 Kirsch Veneto/Kirschwasser Veneto
 Aguardente de pèra da Lousa
 Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise
 Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise
 Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise
 Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise
 Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise
 Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise
 Wachauer Marillenbrand
 Bošácka Slivovica
 Szatmári Szilvapálinka
 Kecskeméti Barackpálinka
 Békési Szilvapálinka
 Szabolcsi Almapálinka
 SV 91 SV
 ---pagebreak--- Троянска сливова ракия или Сливова ракия от Троян/Troyanska slivova rakiya
 eller Slivova rakiya från Troyan
 Силистренска кайсиева ракия или кайсиева ракия от Силистра/Silistrenska
 kaysieva rakiya eller Kaysieva rakiya från Silistra
 Тервелска кайсиева ракия или Кайсиева ракия от Тервел/Tervelska kaysieva
 rakiya eller Kaysieva rakiya från Tervel
 Ловешка сливова ракия или Сливова ракия от Ловеч/Loveshka slivova rakiya
 eller Slivova rakiya från Lovech
 ”Tuicà Zetea de Mediesu Aurit”, ”Tuicà de Valea Milcovului”, ”Tuicà de Buzàu”,
 Tuicà de Arges”, ”Tuicà de Zalàu”, ”Tuicà ardelaneascà de Bistrita”, ”Horincà de
 Maramures”, ”Horincà de Càmârzan”, Horincà de Seini”, Horincà de Chioar”, ”
 Horincà de Làpus”, ”Turt de Oas, ”Turt de Maramures”
 8. Cidersprit och päronsprit
 Calvados
 Calvados du Pays d'Auge
 Eau-de-vie de cidre de Bretagne
 Eau-de-vie de poiré de Bretagne
 Eau-de-vie de cidre de Normandie
 Eau-de-vie de poiré de Normandie
 Eau-de-vie de cidre du Maine
 Aguardiente de sidra de Asturias
 Eau-de-vie de poiré du Maine
 9. Gentianasprit
 Bayerischer Gebirgsenzian
 Südtiroler Enzian/Genzians dell'Alto Adige
 Genziana trentina/Genziana del Trentino
 10. Fruktsprit
 Pacharán
 Pacharán navarro
 11. Enbärskryddad sprit
 Ostfriesischer Korngenever
 Genièvre Flandres Artois
 Hasseltse jenever
 Balegemse jenever
 Péket de Wallonie
 Steinhäger
 Plymouth Gin
 Gin de Mahón
 Vilniaus Džinas
 Spišská Borovička
 Slovenská Borovička Juniperus
 Slovenská Borovička
 Inovecká Borovička
 Liptovská Borovička
 SV 92 SV
 ---pagebreak--- 12. Kumminkryddad sprit
 Dansk Akvavit/Dansk Aquavit
 Svensk Aquavit/Svensk Akvavit/Swedish Aquavit
 13. Aniskryddad sprit
 Anis español
 Évoca anisada
 Cazalla
 Chinchón
 Ojén
 Rute
 Ouzo/Oύςο
 14. Likör
 Berliner Kümmel
 Hamburger Kümmel
 Münchener Kümmel
 Chiemseer Klosterlikör
 Bayerischer Kräuterlikör
 Cassis de Dijon
 Cassis de Beaufort
 Irish Cream
 Palo de Mallorca
 Ginjinha portuguesa
 Licor de Singeverga
 Benediktbeurer Klosterlikör
 Ettaler Klosterlikör
 Ratafia de Champagne
 Ratafia catalana
 Anis português
 Finsk bärlikör/finsk fruktlikör
 Grossglockner Alpenbitter
 Mariazeller Magenlikör
 Mariazeller Jagasaftl
 Puchheimer Bitter
 Puchheimer Schlossgeist
 Steinfelder Magenbitter
 Wachauer Marillenlikör
 Jägertee/Jagertee/Jagatee
 Allažu Kimelis
 Čepkeliu
 Demänovka Bylinný Likér
 Polsk körsbärslikör
 Karlovarská Hořká
 15. Spritdrycker
 Pommeau de Bretagne
 Pommeau du Maine
 Pommeau de Normandie
 SV 93 SV
 ---pagebreak--- Svensk Punsch/Swedish Punch
 16. Vodka
 Svensk Vodka/Swedish Vodka
 Suomalainen Vodka/Finsk Vodka/Vodka of Finland
 Polska Wódka/Polish Vodka
 Laugarício Vodka
 Originali Lietuviška degtiné
 Örtvodka från norra Podlasie-lågländerna, smaksatt med extrakt av
 visentgräs/Wódka ziolowa z Niziny Pólnocnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem
 z trawy zubrowej
 Latvijas Dzidrais
 Rīgas Degvīns
 17. Spritdrycker med bitter smak
 Demänovka bylinná horká
 SV 94 SV
 ---pagebreak--- Bilaga VIII
 Tillägg 2 till bilaga 8
 Skyddade beteckningar på spritdrycker med ursprung i Schweiz
 Vinsprit
 Eau-de-vie de vin du Valais
 Brandy du Valais
 Sprit av druvrester
 Baselbieter Marc
 Grappa del Ticino/Grappa Ticinese
 Grappa della Val Calanca
 Grappa della Val Bregaglia
 Grappa della Val Mesolcina
 Grappa della Valle di Poschiavo
 Marc d’Auvernier
 Marc de Dôle du Valais
 Fruktsprit
 Aargauer Bure Kirsch
 Abricot du Valais
 Abricotine ou Eau-de-vie d’abricot du Valais (AOC)
 Baselbieterkirsch
 Baselbieter Mirabelle
 Baselbieter Pflümli
 Baselbieter Zwetschgenwasser
 Bernbieter Kirsch
 Bernbieter Mirabellen
 Bernbieter Zwetschgenwasser
 Bérudges de Cornaux
 Canada du Valais
 Coing d’Ajoie
 Coing du Valais
 Damassine d’Ajoie
 Damassine de la Baroche
 Eau-de-vie de poire du Valais (AOC)
 Emmentaler Kirsch
 Framboise du Valais
 Freiämter Zwetschgenwasser
 Fricktaler Kirsch
 Golden du Valais
 Gravenstein du Valais
 Kirsch d’Ajoie
 Kirsch de la Béroche
 Kirsch du Valais
 Kirsch suisse
 Lauerzer Kirsch
 SV 95 SV
 ---pagebreak--- Luzerner Kernobstbarnd
 Luzerner Kirsch
 Luzerner Pflümli
 Luzerner Williams
 Luzerner Zwetschgenwasser
 Mirabelle d’Ajoie
 Mirabelle du Valais
 Poire d’Ajoie
 Poire d’Orange de la Baroche
 Pomme d’Ajoie
 Pomme du Valais
 Prune d’Ajoie
 Prune du Valais
 Prune impériale de la Baroche
 Pruneau du Valais
 Rigi Kirsch
 Schwarzbuben Kirsch
 Seeländer Kirsch
 Seeländer Pflümliwasser
 Urschwyzerkirsch
 Williams du Valais
 Zuger Kirsch
 Cidersprit och päronsprit
 Bernbieter Birnenbrand
 Freiämter Theilerbirnenbrand
 Luzerner Birnenträsch
 Luzerner Theilerbirnenbrand
 Gentianasprit
 Gentiane du Jura
 Enbärskryddad sprit
 Genièvre du Jura
 Likör
 Basler Eierkirsch
 Bernbieter Cherry Brandy Liqueur
 Bernbieter Griottes Liqueur
 Bernbieter Kirschen Liqueur
 Liqueur de poires Williams du Valais
 Liqueur d’abricot du Valais
 Liqueur de framboise du Valais
 Örtsprit (eller örtbaserad sprit)
 Baselbieter Burgermeister (Kräuterbrand)
 Bernbieter Kräuterbitter
 Eau-de-vie d’herbes du Jura
 Eau-de-vie d’herbes du Valais
 SV 96 SV
 ---pagebreak--- Genépi du Valais
 Gotthard Kräuterbrand
 Innerschwyzer Chrüter
 Luzerner Chrüter (Kräuterbrand)
 Walliser Chrüter (Kräuterbrand)
 Övriga
 Lie du Mandement
 Lie de Dôle du Valais
 Lie du Valais.
 SV 97 SV
 ---pagebreak--- Bilaga IX
 Tillägg 5 till bilaga 8 som gäller artikel 2
 Förteckning över de rättsakter rörande spritdrycker, aromatiserade viner och aromatiserade
 drycker som avses i artikel 2.
 (a) Spritdrycker omfattas av nummer 2208 i Internationella konventionen om det
 harmoniserade systemet för beskrivning och kodifiering av varor
 I gemenskapen:
 – Rådets förordning (EEG) nr 1576/89 av den 29 maj 1989 (EGT L 160,
 12.6.1989, s. 1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003
 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).
 I Schweiz:
 – Kapitel 5 i förordningen från det federala departementet för inrikes frågor
 (DFI) av den 23 november 2005 om alkoholhaltiga drycker, senast ändrad
 den 15 november 2006 (RO 2006 4967).
 (b) Aromatiserade drycker omfattas av nummer 2205 och ur 2206 i Internationella
 konventionen om det harmoniserade systemet för beskrivning och kodifiering av
 varor
 I gemenskapen:
 – Rådets förordning (EEG) nr 1601/91 av den 10 juni 1991 (EGT L 149,
 14.6.1991, s. 1), senast ändrad genom förordning (EEG) nr 1882/2003
 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).
 I Schweiz:
 – Kapitel 2.3 i förordningen från det federala departementet för inrikes frågor
 (DFI) av den 23 november 2005 om alkoholhaltiga drycker, senast ändrad
 den 15 november 2006 (RO 2006 4967).
 SV 98 SV