text:
21.2.2004 ES Diario Oficial de la Unión Europea C 47/15
 2) En caso de respuesta afirmativa a la segunda alternativa eliminación de acuerdo con las medidas establecidas
 planteada en la primera cuestión: en virtud del artículo 4;
 La expresión «con la misma limitación» establecida en el
 — garantizar que todo establecimiento o toda empresa que
 artículo 3, apartado 3, párrafo segundo, de la Directiva
 se dedique al tratamiento, almacenamiento o depósito de
 92/12/CEE, ¿se refiere, también en el caso de la tributación
 residuos por cuenta ajena haya obtenido de la autoridad
 de prestaciones de servicios relacionadas con productos
 competente una autorización o una autorización que
 objeto de impuestos especiales en el sentido del artículo 3,
 cumpla los requisitos previstos.
 apartado 1, de la Directiva 92/12/CEE, únicamente a la
 condición establecida en el artículo 3, apartado 3, párrafo
 primero, de dicha Directiva –«siempre y cuando dichos
 gravámenes no den lugar, en el comercio entre Estados
 miembros, a formalidades relativas al cruce de fronteras»– Motivos y principales alegaciones
 o en un caso como ese debe concurrir también la
 «finalidad específica» a que se refiere el artículo 3,
 apartado 2, de la Directiva? Conforme al inventario más reciente (diciembre 2002), en
 Grecia hay 1458 vertederos que funcionan ilegalmente y sin
 control, recibiendo los residuos del 47 % de la población del
 (1) DO L 76, p. 1. país.
 Las autoridades helénicas comunicaron a la Comisión que los
 programas de reducción de los lugares de depósito ilegales e
 incontrolados y de sustitución de estos lugares por vertidos
 efectuados legalmente no finalizarían hasta 2007.
 Recurso interpuesto el 26 de noviembre de 2003 contra
 la República Helénica por la Comisión de la Comunidades La Comisión considera que la República Helénica incumple las
 Europeas obligaciones que le incumben en virtud de los artículos 4, 8 y
 9 de la Directiva 75/442/CEE relativa a los residuos, en su
 versión modificada por la Directiva 91/156/CEE, mientras
 (Asunto C-502/03) tolere el funcionamiento de vertederos ilegales e incontrolados
 en su territorio.
 (2004/C 47/25)
 (1) DO L 194 de 25.7.1975, p. 39; EE 15/01, p. 129.
 (2) DO L 78 de 26.3.1991, p. 32.
 En el Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas se ha
 presentado el 26 de noviembre de 2003 un recurso contra
 la República Helénica, formulado por la Comisión de las
 Comunidades Europeas, representada por el Sr. Minas Konstan-
 tinidis, miembro de su servicio jurídico.
 La parte demandante solicita al Tribunal de Justicia que: Recurso interpuesto el 1 de diciembre de 2003 (fax de
 26 de noviembre de 2003) contra la Comisión de las
 — Declare que la República Helénica ha incumplido las Comunidades Europeas por la República Federal de Ale-
 obligaciones que le incumben en virtud de los artículos 4, mania
 8 y 9 de la Directiva 75/442/CEE (1) del Consejo, de 15 de
 julio de 1975, relativa a los residuos, en su versión
 modificada por la Directiva 91/156/CEE (2) del Consejo, (Asunto C-506/03)
 de 18 de marzo de 1991, al no haber adoptado todas las
 medidas necesarias para: (2004/C 47/26)
 — garantizar que los residuos sólidos sean eliminados
 sin poner en peligro la salud del hombre y sin
 perjudicar al medio ambiente; En el Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas se ha
 presentado el 1 de diciembre de 2003 (fax de 26 de noviembre
 — prohibir el abandono, el vertido y la eliminación de 2003) un recurso contra la Comisión de las Comunidades
 incontrolada de residuos; Europeas formulado por la República Federal de Alemania,
 representada por Wolf–Dieter Plessing, Ministerialrat, el Bun-
 — que todo poseedor de residuos los remita a un desministerium der Finanzen y Christoph von Donat, abogado,
 recolector privado o público o a una empresa que que designa domicilio en el Bundesministerium der Finanzen,
 efectúe la eliminación, o se ocupe él mismo de su Berlín (Alemania).


type: wikipedia

text:
 Udalosti
 1. máj – podpísanie Satmárskeho mieru znamenajúceho koniec protihabsburských stavovských povstaní
 Narodenia
 10. mája – Gaetano Latilla, taliansky hudobný skladateľ († 1788)
 7. máj – David Hume, škótsky osvietenský filozof, etik, historik a ekonóm († 1776)
 18. máj – Ruđer Josip Bošković, chorvátsky matematik, fyzik, astronóm a filozof († 1787)
 31. október – Laura Bassiová, talianska fyzička a filozofka, prvá profesorka prírodných vied na svete († 1778)
 1. november – Štefan Gažo, slovenský jezuitský filozof a teológ († 1755)
 Úmrtia
 13. marec – Nicolas Boileau, francúzsky filozof a literárny kritik (* 1636)
 17. apríl – Jozef I., rímskonemecký cisár (* 1678)
 4. august – Ján Rezik, slovenský spisovateľ (*?)
 1711


text:
Chmeľovec je obec na Slovensku v okrese Prešov. Najvýznamnejšou pamiatkou je evanjelický kostol postavený v románskom slohu v prvej polovici 13. storočia.
 Polohopis
 Obec leží na juhozápadných svahoch Nízkych Beskýd. Povrch odlesneného chotára je mierne zvlnený až mierne členitý. Nadmorská výška je v strede obce 350 m, v chotári 300–640 m. Najvyšší vrch nad obcou sa volá Haľagoš a má 642 m. Obec zo severu lemujú väčšinou zmiešané lesy.
 Obec je vzdialená 13 km od krajského mesta Prešov. Cez obec prechádza cesta 3. triedy č. 3456. Zo západu susedí s obcou Podhorany a z východu s obcou Šarišská Trstená. Južne sa dá prejsť poľnou cestou aj do obcí Nemcovce a Lada.
 Dejiny
 Vznik obce
 Obec bola založená ako sídlisko v 11. storočí z iniciatívy uhorských kráľov. Založili ju vojenskí strážcovia krajinskej cesty a pohraničia. Samotná obec vznikla približne v 2. polovici 12. storočia. Prvá doložená písomná zmienka sa datuje k roku 1251, kde je obec označovaná ako Cumlous. Približne v 13. storočí sa obec stala strediskom panstva zemanov. Uhorský kráľ Belo IV. v tomto čase povýšil rytiera Germana do vyššieho šľachtického stavu za verné služby. Do panstva spadali aj susedné obce Šarišská Trstená, Nemcovce, Čeľovce, Pušovce, Kuková, Lúčka. Z tohto obdobia pochádza aj dnes významný románsky kostol. Pôvodne bol zasvätený sv. Michalovi a spadal pod rímskokatolickú cirkev. V prvej štvrtine 15. storočia bol kostol vyzdobený freskami. Neskôr v čase reformácie kostol prešiel pod Evanjelická cirkev augsburského vyznania, ktorá má kostol v správe do dnešného dňa.
 15. – 19. storočie
 V roku 1427 patrila obec Bánovcom. V roku 1600 malo sídlisko 30 poddanských domov, kuriu zemanov, evanjelický a.v. kostol, faru a školu. V rokoch 1715 až 1720 tu postupne hospodárilo 23 až 10 poddanských domácností, v roku 1828 bolo 42 domov a 329 obyvateľov, v roku 1900 bolo 268. Zaoberali sa poľnohospodárstvom a chovom dobytka.
 20. storočie
 Chmeľovec je stále poľnohospodárskou obcou. Po vzniku prvej Česko-Slovenskej republiky došlo k zmene názvu na "Malý Chmeľov" ale používal sa aj pôvodný maďarský názov Komlóš. V roku 1927 došlo k úplnému poslovenčeniu na terajší názov Chmeľovec. Zmena prebehla na celom Slovensku a dotkla sa aj okolitých obcí.
 II. svetová vojna
 Sčítanie obyvateľstva z roku 1940 obec mala 323 obyvateľov a 57 domov. V obci žilo aj 5 obyvateľov židovskej národnosti. V rámci procesu arizácie na Slovensku sa v roku 1942 robil súpis židov.
 Samotná obec bola oslobodená spod fašistickej okupácie spolu s mestom Prešov a okolitými obcami 19. januára 1945 červenou armádou. Oslobodenie prebiehalo bez boja. Ozbrojené jednotky nacistického Nemecka Wehrmacht sa stiahli ešte deň pred príchodom osloboditeľskej armády.
 Vznik JRD a násilná kolektivizácia
 Jednotné roľnícke družstvo (JRD) bolo založené v roku 1959. Časť obyvateľstva pracovala v priemyselných závodoch v Prešove. Obec bola súčasťou Šarišskej župy, potom do roku 1960 patrila do okresu Prešov a Prešovskéhokraja. Po roku 1968 bola súčasťou Východoslovenského kraja a okresu Prešov.
 Od 1989 – súčasnosť
 Po páde komunistického režimu prešlo JRD do konkurzu a neskôr zaniklo. Po vzniku miestnej samosprávy v roku 1990 sa stal prvým starostom Jozef Majirský. V obci sa realizovalo viacero projektov, kde patrila oprava škôlky, hasičskej zbrojnice, rekonštrukcia obecného úradu.
 Zmeny v názve obce
 Názov obce sa v priebehu času menil:
 1251 - 1311 – Cumlous
 1311 - 1351 – Komlos
 1351 - 1773 – Komlos
 1773 - 1920 – Komloss
 1920 - 1927 – Komlóš, Malý Chmeľov
 1927 - dodnes sa používa oficiálny názov Chmeľovec
 Obyvateľstvo
 Graf nižšie zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci Chmeľovec. Os X označuje časovú líniu od roku 1789 po súčasnosť. Ypsilónová os zobrazuje celkový počet obyvateľov obce.
 V rokoch 1715 až 1720 tu postupne hospodárilo 23 až 10 poddanských domácností. V roku 1789 bolo v obci 304 obyvateľov, v roku 1828 mala 42 domov a 329 obyvateľov, 1880 – 303 obyvateľov, v roku 1900 bolo 268, v roku 1940 – 57 domov a 323 obyvateľov, v roku 1970 – 369 obyvateľov.
 Politika
 Obecná samospráva
 Obecné zastupiteľstvo obce Chmeľovec je orgánom samosprávy obce a zastupiteľským zborom obyvateľov obce. Má 5 poslancov, ktorí sú volení priamo v komunálnych voľbách na obdobie štyroch rokov.
 Starosta obce je výkonným a štatutárnym orgánom obce. Je volený priamo na 4-ročné volebné obdobie. Vedie zasadnutia obecného zastupiteľstva a podpisuje ich uznesenia. Má jedného zástupcu starostu pobce.
 Starostovia
 19901994: Jozef Majirský (nezávislý)
 19941998: Jozef Majirský (KDH)
 19982002: Jozef Majirský (KDH, DÚ), DS)
 20022006: Jozef Majirský (KDH, SDKÚ)
 20062010: Ján Jakab (nezávislý)
 20102014: Ján Jakab (nezávislý)
 20142018: Ján Jakab (nezávislý)
 20182022: Ján Jakab (nezávislý)
 20222026: Eva Partilová (nezávislá)
 Komunálne voľby
 Kultúra
 Obecný úrad
 Kultúrny dom
 Futbalové ihrisko
 Materská škola
 Rímskokatolícky kostol
 Evanjelický kostol
 Pamiatky
 románsky evanjelický kostol ausburgského vyznania z 1. polovice 13. storočia, pôvodne katolický kostol sv. Michala
 rímskokatolícky klasicistický kostol Nanebovzatia Panny Márie z roku 1764, renovovaný v roku 1855 a rozšírený v roku 1922
 Referencie
 Iné projekty
 Externé odkazy
 www.apsida.sk - profil románskeho kostola
 Obce okresu Prešov


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 26.10.2012
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 1
 PRÓTACAL (Uimh. 26)
 MAIDIR LE SEIRBHÍSÍ LEASA GHINEARÁLTA
 TÁ NA hARDPHÁIRTITHE CONARTHACHA,
 ÓS MIAN LEO béim a leagan ar thábhacht seirbhísí leasa ghinearálta,
 TAR ÉIS COMHAONTÚ ar na forálacha seo a leanas, a chuirfear i gceangal leis an gConradh ar an Aontas Eorpach agus leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh:
 Airteagal 1
 Cuimsíonn comhluachanna an Aontais maidir le seirbhísí leasa eacnamaíoch ghinearálta, de réir bhrí Airteagal 14 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, an méid seo a leanas go háirithe:
 —
 an ról riachtanach agus an rogha leathan atá ag na húdaráis náisiúnta, ag na húdaráis réigiúnacha agus ag na húdaráis áitiúla maidir le seirbhísí leasa eacnamaíoch ghinearálta a sholáthar, a chur á n-úsáid agus a eagrú ar bhealach a fhreagraíonn a oiread agus is féidir do riachtanais na n-úsáideoirí;
 —
 éagsúlacht na seirbhísí leasa eacnamaíoch ghinearálta agus na difríochtaí a d'fhéadfadh a bheith ann idir riachtanais na n-úsáideoirí agus idir a roghanna de bharr staideanna geografacha, staideanna sóisialta nó staideanna cultúrtha éagsúla;
 —
 leibhéal ard cáilíochta, sábháilteachta agus incheannaitheachta, an chóir chomhionann agus rochtain do chách agus cearta úsáideoirí a chur chun cinn.
 Airteagal 2
 Ní dhéanfaidh forálacha na gConarthaí difear ar dhóigh ar bith d'inniúlacht na mBallstát maidir le seirbhísí leasa ghinearálta nach den gheilleagar iad a sholáthar, a chur á n-úsáid agus a eagrú.


type: legislation

text:
 24.11.2011
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 308/34
 A BIZOTTSÁG 1213/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2011. november 23.)
 az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
 tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
 mivel:
 Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
 2. cikk
 Ez a rendelet 2011. november 24-én lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2011. november 23-án.
 a Bizottság részéről, az elnök nevében,
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
 (1) HL L 299., 2007.11.16., 1. o.
 (2) HL L 157., 2011.6.15., 1. o.
 MELLÉKLET
 Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek
 (EUR/100 kg)
 KN-kód
 Országkód (1)
 Behozatali átalányérték
 0702 00 00
 AL
 59,0
 MA
 42,6
 MK
 57,4
 TR
 87,5
 ZZ
 61,6
 0707 00 05
 AL
 64,0
 EG
 188,1
 TR
 146,3
 ZZ
 132,8
 0709 90 70
 MA
 38,6
 TR
 152,3
 ZZ
 95,5
 0805 20 10
 MA
 65,6
 ZZ
 65,6
 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90
 HR
 44,7
 IL
 76,3
 JM
 134,1
 MA
 53,5
 TR
 83,3
 UY
 42,7
 ZA
 62,9
 ZZ
 71,1
 0805 50 10
 TR
 56,7
 ZA
 49,5
 ZZ
 53,1
 0808 10 80
 CA
 110,8
 CL
 90,0
 CN
 67,2
 MK
 41,0
 NZ
 64,9
 US
 133,1
 ZA
 107,9
 ZZ
 87,8
 0808 20 50
 AR
 43,9
 CN
 45,2
 ZA
 73,2
 ZZ
 54,1
 (1) Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


text:
1924 m. buvo keliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.
 Lietuvoje
 Įvykiai
 Gegužės 17 d. – Kaune pasirašyta Klaipėdos konvencija;
 Gegužės 25 d.:
 Kaune įkurtas Lietuvos tautinis olimpinis komitetas (LTOK);
 Įvyko pirmosios Lietuvos nacionalinės futbolo rinktinės rungtynės Paryžiaus olimpinėse žaidynėse, kuriose rezultatu 0:9 pralaimėjo šveicarams.
 Nedatuoti
 Lietuvoje įvyko pirmoji Dainų šventė.
 Gimtadieniai
 Sausio 2 d.:
 Antanas Paulavičius, pedagogas, chorvedys, kompozitorius, literatas (m. 2008 m.).
 Henrikas Vancevičius, vienas garsiausių XX a. 6-8-dešimtmečio Lietuvos teatro režisierių.
 Sausio 8 d. – Vladislovas Kalpokas, Lietuvos zootechnikas, biomedicinos mokslų daktaras (m. 1994 m.).
 Sausio 12 d. – Juozas Balčikonis, lietuvių dailininkas tekstilininkas.
 Sausio 14 d. – Anatolijus Rasteika, Lietuvos inžinierius architektas (m. 2008 m.).
 Sausio 19 d. – Vytautas Steponas Janavičius, Lietuvos rašytojas (m. 1995 m.).
 Vasario 9 d. – Juozas Barauskas, choro ir orkestro dirigentas, pedagogas.
 Vasario 12 d. – Albertas Vytautas Misevičius, Lietuvos rašytojas, prozininkas, vienas produktyviausių lietuvių vaikiškos literatūros rašytojų (m. 1994 m.).
 Vasario 14 d. – Leonas Lešinskas, Lietuvos kunigas, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras (m. 2004 m.).
 Vasario 17 d.:
 Kęstutis Balčys, kunigas, dainininkas, vargonininkas (m. 1991 m.).
 Vlada Mikštaitė, Lietuvos dainininkė (mecosopranas), režisierė, pedagogė (m. 2004 m.).
 Vasario 21 d. – Alfonsas Čeponis, tarybinis partizanas-pogrindininkas, Tarybų Sąjungos didvyris (m. 1944 m.).
 Vasario 23 d. – Vladas Balsys, muzikos pedagogas ir chorvedys (m. 1987 m.).
 Vasario 24 d.:
 Antanas Mikėnas, Lietuvos pedagogas, treneris, lengvaatletis, Lietuvos sportinio ėjimo rekordininkas ir čempionas, olimpietis (m. 1994 m.).
 Pranas Dūmanas, vargonininkas, chorvedys ir pedagogas (m. 1989 m.).
 Kovo 1 d. – Kazys Grigas, Lietuvos tautosakininkas paremiologas, folkloristikos istorikas, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras (m. 2002 m.).
 Kovo 2 d. – Simonas Narkevičius, muzikos mokytojas ir chorvedys (m. 1987 m.).
 Kovo 6 d. – Viktoras Danilevičius, Lietuvos agronomas, dirvožemininkas, biomedicinos mokslų daktaras (m. 2002 m.).
 Kovo 9 d.:
 Marija Matušakaitė, Lietuvos dailėtyrininkė, architektė, drabužių dizainerė, humanitarinių mokslų daktarė. (m. 2016 m.).
 Vytautas Galinis, Lietuvos literatūros tyrinėtojas, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras (m. 1999 m.).
 Kovo 19 d. – Juozas Paškevičius, geologas, geografas, gamtos mokslų daktaras, profesorius.
 Kovo 20 d. – Vladas Ravka, statybininkas, publicistas, poetas, visuomenės veikėjas, Šiaulių miesto Garbės pilietis (m. 2006 m.).
 Kovo 24 d. – David Borwein, Lietuvos žydų kilmės Kanados matematikas (m. 2021 m.).
 Kovo 28 d. – Alfonsas Basalykas, Lietuvos geografas, geografijos mokslų daktaras (m. 1986 m.).
 Kovo 31 d. – Aurelija Ragauskaitė, viena ryškiausių Lietuvos teatro režisierių, įkūrusi Valstybinį jaunimo teatrą Vilniuje ir garsėjusi lietuviškos klasikos pastatymais Šiaulių dramos teatre.
 Balandžio 2 d. – Lidija Motiejūnaitė, Lietuvos baleto artistė, pedagogė, choreografė, menotyrininkė, humanitarinių mokslų daktarė (m. 2008 m.).
 Balandžio 6 d. – Birutė Ignatavičiūtė, Lietuvos gydytoja ftiziatrė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė (m. 2003 m.).
 Balandžio 11 d. – Teklė Kapustinskaitė, Lietuvos miškininkė, biomedicinos mokslų daktarė.
 Balandžio 12 d. – Vitalija Bagdonienė-Senkutė, Lietuvos gydytoja, habilituota biomedicinos mokslų daktarė.
 Balandžio 14 d. – Eduardas Cinzas-Čiužas, prozininkas (m. 1996 m.).
 Balandžio 17 d.:
 Aldona Merkytė, Lietuvos vertėja. (m. 2009 m.).
 Antanas Klimas, Lietuvos kalbininkas, daktaras. (m. 2016 m.).
 Balandžio 18 d. – Kazimieras Ilginis, Lietuvos statybos inžinierius, technologijos mokslų daktaras.
 Balandžio 19 d. – Vaclovas Šilkaitis, muzikos mokytojas, chorvedys, vargonininkas. (m. 2016 m.).
 Balandžio 24 d. – Petras Limanauskas, Lietuvos inžinierius mechanikas, tekstilės technologas (m. 1999 m.).
 Balandžio 27 d. – Jurgis Fledžinskas, altininkas, pedagogas, dirigentas (m. 1988 m.).
 Balandžio 28 d.:
 Donatas Banionis, Lietuvos teatro, kino, televizijos aktorius, režisierius. Vakaruose labiausiai žinomas savo Kriso Kelvino vaidmeniu A. Tarkovskio „Soliaryje“. (m. 2014 m.).
 Vytautas Tilvikas, muzikos mokytojas ir chorvedys.
 Gegužės 5 d. – Genovaitė Kazokienė, odontologė, menotyrininkė, Australijos lietuvių visuomenės veikėja, filosofijos daktarė.
 Gegužės 8 d. – Stasys Bistrickas, žurnalistas.
 Gegužės 14 d. – Bronius Sutkus, lietuvių kilmės vokiečių Vermachto snaiperis, rašytojas.
 Gegužės 16 d. – Vytautas Ignas, Lietuvos tapytojas, grafikas, vitražistas.
 Gegužės 20 d. – Petras Juodelė, Lietuvos birbynininkas, dirigentas, pedagogas.
 Gegužės 22 d. – Kazys Jurgis Bėkšta, kunigas salezietis, misionierius, etnografas.
 Birželio 3 d.:
 Albinas Baranauskas, lietuvių rašytojas.
 Kazys Švažas, Lietuvos dailininkas skulptorius.
 Birželio 4 d. – Pranciškus Porutis, Lietuvos dailininkas tapytojas akvarelininkas (m. 2009 m.).
 Birželio 8 d.:
 Izabelė Čepkevičiūtė-Juodagalvienė, Lietuvos teatro aktorė (m. 1991 m.).
 Medardas Bavarskas, lietuvių rašytojas, poetas (m. 1989 m.).
 Vladislovas Michelevičius, Lietuvos vyskupas (m. 2008 m.).
 Birželio 13 d. – Kęstutis Jonas Lynikas, Lietuvos chemikas, pinigų gamybos ekspertas, Australijos lietuvių visuomenės veikėjas (m. 1997 m.).
 Birželio 20 d. – Jonas Palionis, lietuvių kalbininkas (m. 2021 m.).
 Birželio 23 d. – Algirdas Landsbergis, Lietuvos dramaturgas, prozininkas, žurnalistas (m. 2004 m.).
 Liepos 3 d. – Izidorius Butkevičius, Lietuvos etnologas, etnografas, istorijos mokslų kandidatas (m. 1982 m.).
 Liepos 5 d. – Antanas Barauskas, Lietuvos inžinierius elektrikas, technologijos mokslų daktaras (m. 1999 m.).
 Liepos 12 d. – Joana Taujanskienė, Lietuvos dailininkė scenografė (m. 1983 m.).
 Liepos 14 d. – Zigmas Venckus, choro dirigentas ir pedagogas, kompozitorius.
 Liepos 16 d. – Henrikas Mituzas, Lietuvos farmakologas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.
 Liepos 19 d.:
 Petras Griškevičius, TSKP ir tarybinis veikėjas, buvęs LKP CK Pirmasis sekretorius (m. 1987 m.).
 Vytautas Geralavičius, Lietuvos veterinarijos gydytojas, biomedicinos mokslų daktaras.
 Rugpjūčio 2 d. – Stasys Lozoraitis, lietuvių diplomatas, visuomenės veikėjas, išeivijos aktyvistas JAV ir Italijoje, politikas, „Vilties prezidentas“ (m. 1994 m.).
 Rugpjūčio 9 d. – Janina Liustikaitė-Saurazienė, Lietuvos dainininkė (sopranas).
 Rugpjūčio 15 d. – Kazimiera Galaunienė, Lietuvos muziejininkė, meno istorikė.
 Rugpjūčio 20 d. – Jadvyga Adomavičiūtė, Lietuvos agrochemikė, biomedicinos mokslų daktarė.
 Rugpjūčio 27 d.:
 Ignas Pikturna, Lietuvos rašytojas marinistas, publicistas, spaudos darbuotojas, visuomenės veikėjas (m. 2005 m.).
 Leonidas Muraška, Lietuvos dainininkas (bosas) (m. 2009 m.).
 Rugpjūčio 29 d. – Petras Keidošius, Lietuvos poetas, vertėjas, žurnalistas (m. 2006 m.).
 Rugpjūčio 31 d. – Petras Lapė, Lietuvos architektas.
 Rugsėjo 4 d. – Justinas Lagunavičius, Lietuvos krepšininkas, treneris, pedagogas (m. 1997 m.).
 Rugsėjo 8 d. – Vytautas Klemka, Lietuvos skulptorius, grafikas, tapytojas (m. 1991 m.).
 Rugsėjo 12 d. – Petras Aleksa, skulptorius, dizaineris
 Rugsėjo 14 d. – Irena Porvaneckienė-Adomaitytė, muzikos mokytoja ir chorvedė.
 Rugsėjo 18 d. – Vincas Sinkevičius, Lietuvos politinis veikėjas.
 Rugsėjo 19 d. – Elena Grinienė, Lietuvos maisto technologijos inžinierė, habilituota technologijos mokslų daktarė.
 Rugsėjo 23 d. – Melonija Gabrielė Kiauleikienė, Lietuvos gydytoja pediatrė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė.
 Rugsėjo 24 d. – Stasys Žilys, Romos katalikų dvasininkas ir archyvaras, tapytojas ir rašytojas, vertėjas (m. 2021 m.).
 Rugsėjo 29 d. – Viktoras Turovskis, choro dirigentas ir pedagogas (m. 1979 m.).
 Spalio 3 d. – Ona Grinkevičienė, Lietuvos gydytoja pediatrė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė (m. 2004 m.).
 Spalio 8 d. – Stenlis Balzekas, JAV lietuvių visuomenės veikėjas, verslininkas (m. 2020 m.).
 Spalio 16 d. – Aldona Bartusevičienė, Lietuvos gydytoja radiologė, visuomenės veikėja (m. 2021 m.).
 Spalio 23 d. – Vaclovas Tamašauskas, ilgametis Šiaulių Šiaulių dramos teatro aktorius. Sukūrė per 120 vaidmenų. 2004 m. Lietuvos Respublikos Prezidento dekretu apdovanotas Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių medaliu (m. 2008 m.).
 Spalio 25 d. – Vytautas Lastas, Lietuvos geografas, socialinių mokslų daktaras.
 Spalio 27 d. – Česlovas Jakimavičius, Lietuvos inžinierius mechanikas, technologijos mokslų daktaras (m. 2009 m.).
 Lapkričio 5 d. – Elena Aleknienė-Ivanauskaitė, vargonininkė ir chorvedė kantorė.
 Lapkričio 9 d. – Mariana Malcienė, Lietuvos menotyrininkė, humanitarinių mokslų daktarė.
 Lapkričio 15 d. – Vytautas Veteikis, Lietuvos pedagogas, literatas, kraštotyrininkas (m. 1996 m.).
 Lapkričio 16 d. – Bronius Juodelis, Lietuvos ekonomistas, pedagogas, JAV lietuvių visuomenės veikėjas.
 Lapkričio 22 d. – Karolis Jankevičius, Lietuvos botanikas, mikrobiologas ir gamtosaugininkas, biomedicinos mokslų daktaras.
 Lapkričio 26 d. – Stasys Žukas, smuikininkas ir chorvedys.
 Lapkričio 29 d. – Vytautas Kazimieras Balčiūnas, Lietuvos architektas (m. 1978 m.).
 Gruodžio 1 d. – Kleopas Jakaitis, Šiaulių vyskupijos generalinis vikaras, Šiaulių bažnytinio tribunolo santuokos ryšio gynėjas, Šiaulių miesto Garbės pilietis (m. 2007 m.).
 Gruodžio 6 d. – Kazys Leistrumas, Lietuvos agronomas selekcininkas, biomedicinos mokslų daktaras (m. 2003 m.).
 Gruodžio 20 d. – Irina Jukova, Lietuvos teatrologė, humanitarinių mokslų daktarė (m. 2010 m.).
 Gruodžio 24 d. – Adomas Rovas, dainininkas (tenoras), muzikos mokytojas ir chorvedys (m. 1993 m.).
 Gruodžio 31 d. – Vaclovas Verikaitis, dainininkas (baritonas), vargonininkas, chorvedys (m. 1990 m.).
 Adolfas Venskus, lietuvių chemikas, išeivijos veikėjas, diplomatas (m. 2007 m.).
 Eugenijus Gedgaudas, vienas žymiausių JAV radiologų, ilgus metus vadovavęs Minesotos universiteto Radiologijos katedrai. Nusipelnęs profesorius, Radiologijos katedros garbės vadovas, Kauno medicinos universiteto garbės daktaras, Lietuvos radiologų asociacijos garbės narys (m. 2006 m.).
 Juozas Petkevičius, LKP ir sovietinio saugumo veikėjas, generolas leitenantas.
 Mirtys
 Kovo 11 d. – Matas Slačiauskas, knygnešys, lietuvių visuomenės veikėjas (g. 1850 m.).
 Gegužės 20 d. – Emilis Holakas, Prūsijos vokiečių pedagogas, archeologas (g. 1860 m.).
 Liepos 20 d. – Petras Gudelis, knygnešys valstietis (g. 1864 m.).
 Rugpjūčio 11 d. – Franz Heinrich Schwechten, vokiečių architektas, profesorius, karališkasis architektas ir Kaizerio architektūros patarėjas. Vienas garsiausių savo laikmečio vokiečių architektų. 1897 m. grafas Feliksas Tiškevičius užsisakė iš Švechteno Palangos dvaro rūmų projektą (g. 1841 m.).
 Rugpjūčio 25 d. – Kazys Aglinskas, knygnešys, vaistininkas (g. 1851 m.).
 Lapkričio 5 d. – Paulina Mongirdaitė, pirmoji Lietuvoje fotografė moteris (g. 1865 m.).
 Gruodžio 2 d. – Kazimieras Būga, kalbininkas, vienas iš žymiausių lietuvių kalbos tyrinėtojų, profesorius (g. 1879 m.).
 Nedatuota
 Jokūbas Daumantas, knygnešys, revoliucinis politinis veikėjas, bankininkas (g. 1876 m.).
 Pasaulyje
 Įvykiai
 Kovo 3 d. – Turkijoje panaikinamas kalifatas;
 Gegužės 4 d.:
 Paryžiuje prasidėjo VIII Olimpinės žaidynės;
 Vokietijos reichstago rinkimuose didelę įtaką įgavo radikalios partijos (komunistai ir nacionalsocialistai);
 Birželio 5 d. – Ernst Alexanderson per Atlantą išsiunčia pirmąjį faksą;
 Lapkričio 26 d. – įkuriama Mongolijos valstybė.
 Nedatuoti
 Hansas Bergeris (Hans Berger) padarė pirmąją žmogaus elektroencefalogramą;
 Pagal Lozanos sutartį Graikija ir Turkija apsikeitė gyventojais (iš Turkijos ištremti graikai, iš Graikijos – turkai);
 Louis de Broglie paskelbė savo tezę, kad elektronai turi ir bangų savybių;
 Įkurta pasaulinė šachmatų organizacija FIDE.
 Gimtadieniai
 Sausio 1 d.:
 Francisco Macias Nguema, pirmasis Pusiaujo Gvinėjos prezidentas. Šias pareigas jis ėjo nuo 1968 m. iki jo nuvertimo 1979 m (m. 1979 m.).
 Jacques Le Goff, prancūzų istorikas, Viduramžių (ypač XII – XIII amžių) specialistas. Jis priklauso taip vadinamos Analų mokyklos trečiajai kartai.
 Sausio 11 d. – Roger Charles Louis Guillemin, 1977 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas.
 Vasario 19 d. – Lee Marvin, amerikiečių aktorius (m. 1987 m.).
 Vasario 23 d. – Alanas Maklaudas Kormakas, JAV fizikas, Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas (m. 1998 m.).
 Vasario 27 d. – Patria Mercedes Mirabal, politinė aktivistė Dominikos respublikoje, nužudyta šalies diktatoriaus Truchilijo, viena iš seserų Mirabal (m. 1960 m.).
 Vasario 29 d. – Vladimiras Kriučkovas, TSRS saugumo tarnybų karininkas, vadovas, armijos generolas (m. 2007 m.).
 Kovo 3 d.:
 Leo Kuoklė, latvių tapytojas (m. 1964 m.).
 Lys Assia, šveicarų dainininkė ir aktorė.
 Kovo 7 d. – Kobo Abė, japonų rašytojas (m. 1993 m.).
 Kovo 8 d. – Abderahmanas Jusufis, teisininkas, politologas, Maroko politinis veikėjas (m. 2020 m.).
 Balandžio 3 d. – Marlonas Brando, amerikiečių aktorius, Oskarų premijos laureatas, laikomas vienu geriausių XX amžiaus aktorių (m. 2004 m.).
 Gegužės 20 d. – Andrius Sicinskis, Lenkijos sociologas, politologas, valstybės veikėjas (m. 2006 m.).
 Birželio 3 d. – Torsten Nils Wiesel, 1981 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas.
 Birželio 12 d. – Džordžas Herbertas Bušas, 41-asis JAV prezidentas, valdęs nuo 1989 iki 1993. Prieš prezidentavimą Bušas ėjo JAV viceprezidento pareigas (43-ias pagal eilę) vadovaujant Reiganui.
 Birželio 14 d. – James Whyte Black, 1988 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas (m. 2010 m.).
 Birželio 18 d. – George Lawrence Mikan, Jn., buvęs profesionalus krepšininkas, laikomas vienu iš pirmųjų žvaigždžių NBA lygoje (m. 2005 m.).
 Liepos 7 d. – Daniel Patrick O’Connell, teisininkas, teisėtyrininkas tarptautininkas, Adelaidės universiteto profesorius (1962–1972), Oksfordo Chichele tarptautinės teisės katedros profesorius (m. 1979 m.).
 Rugpjūčio 1 d. – Žoržas Šarpakas, prancūzų fizikas, Nobelio fizikos premijos laureatas.
 Rugpjūčio 10 d. – Jean-François Lyotard, prancūzų filosofas ir literatūros teoretikas. Žinomas savo 8-ojo dešimtmečio pabaigos straipsniais postmodernizmo tematika (m. 1998 m.).
 Rugpjūčio 12 d. – Muhammad Zia-ul-Haq, Pakistano prezidentas (m. 1988 m.).
 Rugpjūčio 23 d. – Robert Merton Solow, 1987 m. Nobelio ekonomikos premijos laureatas.
 Rugsėjo 12 d. – Amilkaras Kabralas, agronomas inžinierius, poetas, politologas, Žaliojo Kyšulio politinis veikėjas (m. 1973 m.).
 Rugsėjo 28 d. – Marcello Mastroianni, italų aktorius (m. 1996 m.).
 Rugsėjo 30 d. – Trumanas Kapotė, garsus amerikiečių rašytojas, kurio romanai, novelės, pjesės ir dokumentinė literatūra pripažinti klasika (m. 1984 m.).
 Spalio 1 d. – Džimis Karteris, 39-asis JAV prezidentas, valdęs šalį 1977–1981 m., Nobelio taikos premijos laureatas (2002 m.). Prieš išrinkimą JAV prezidentu, Karteris buvo Džordžijos atstovu Senate ir valstijos gubernatoriumi.
 Spalio 4 d. – Charlton Heston, amerikiečių aktorius (m. 2008 m.).
 Spalio 13 d. – Robertas Vjola, italų kilmės buvęs Argentinos kariškis ir laikinai faktinis šalies prezidentas (1981 m. kovo 29 – gruodžio 11 d.) valdant karinei chuntai. Nuverstas generolo Leopoldo Galtjerio (m. 1994 m.).
 Lapkričio 8 d. – Dmitrijus Jazovas, sovietinis karinis ir politinis veikėjas, buvęs Sovietų Sąjungos gynybos ministras, SSRS maršalas (m. 2020 m.).
 Lapkričio 14 d. – Rolf Schimpf, vokiečių televizijos aktorius.
 Lapkričio 21 d. – Christopher Tolkien, trečiasis ir jauniausias rašytojo J. R. R. Tolkino sūnus. Labiausiai jis žinomas dėl to, kad redagavo ir išleido nepabaigtus savo tėvo darbus. (m. 2020 m.).
 Gruodžio 7 d. – Marijas Soarešas, teisininkas, Portugalijos politinis veikėjas.
 Mirtys
 Sausio 21 d. – Vladimiras Iljičius Leninas, Rusijos revoliucionierius, Bolševikų partijos lyderis, Tarybų Sąjungos įkūrėjas ir pirmasis Tarybų Sąjungos premjeras, taip pat leninizmo ideologijos pradininkas (g. 1870 m.).
 Sausio 31 d. – Curt von Bardeleben, grafas ir Vokietijos šachmatų meistras baigęs gyvenimą savižudybe – iššokimu pro langą. Jo gyvenimas aprašytas Vladimiro Nabokovo romane Lužino gynyba. Curt von Bardeleben nuo 1887 iki 1891 m. redagavo Vokietijos šachmatų žurnalą (g. 1861 m.).
 Vasario 3 d. – Vudrou Vilsonas, dvidešimt aštuntasis JAV prezidentas (g. 1856 m.).
 Vasario 17 d. – Henris Beikonas, amerikiečių architektas, geriausiai žinomas dėl jo suprojektuoto graikų dorėnų stiliaus Linkolno memorialo, pastatyto JAV sostinėje Vašingtone. Šis projektas buvo paskutinis architekto gyvenime (g. 1866 m.).
 Birželio 3 d. – Francas Kafka, vienas įtakingiausių XX a. rašytojų, rašęs vokiečių kalba (g. 1883 m.).
 Birželio 8 d. – Džordžas Meloris, anglų alpinistas, trijų pirmųjų britų ekspedicijų į Everestą dalyvis. Trečiosios ekspredicijos metu, 1924 m. birželio mėnesį Meloris ir jo porininkas Endriu Irvainas (Andrew Irvine) kopdami į viršūnę dingo Everesto šiaurės rytų šlaite. 1999 m. Melorio kūnas buvo aptikas 8160 m aukštyje. Iki šiol nėra aišku, ar Meloriui bei Irvainui pavyko pasiekti Everesto viršūnę (g. 1886 m.).
 Liepos 12 d. – Žakas de Morganas, prancūzų archeologas, egiptologas, geologas, etnologas (g. 1857 m.).
 Rugpjūčio 3 d. – Džozefas Konradas, lenkų romanistas (g. 1857 m.).
 Spalio 9 d. – Valerijus Briusovas, rusų poetas simbolistas, literatūros kritikas, vertėjas (g. 1873 m.).
 Lapkričio 8 d. – Sergejus Liapunovas, rusų kompozitorius, pianistas, dirigentas (g. 1859 m.).
 Lapkričio 29 d. – Džiakomas Pučinis, Italų kompozitorius (g. 1858 m.).
 Gruodžio 24 d. – Janis Ezerinis, latvių rašytojas, žurnalistas (g. 1891 m.).
 Nobelio premijos
 Nobelio premijos laureatai:
 Fizikos – Karl Manne Georg Siegbahn;
 Literatūros – Vladislavas Reimontas;
 Medicinos – Willem Einthoven (1860–1927).
 Nuorodos
 1924 m.


type: other

text:
STF inicia julgamento da subsistência da contribuição destinada ao SEBRAE. - Marques Advogados
 STF inicia julgamento da subsistência da contribuição destinada ao SEBRAE.
 O Supremo Tribunal Federal reconheceu a repercussão geral do Recurso Extraordinário no 603.624/SC, que discute a subsistência da contribuição destinada ao SEBRAE, APEX e ABDI, após o advento da Emenda Constitucional no 33/2001.
 Primeiramente será elucidado o conceito da contribuição destinada ao SEBRAE, APEX e ABDI. A contribuição destinada ao SEBRAE, APEX e ABDI, foi instituída pela Lei no 8.029/1990, disposta especificamente no artigo 8o, parágrafo 3o, da mencionada Lei e trata-se de uma contribuição de intervenção no domínio econômico, sendo assim, é exigível “de todos aqueles que se sujeitam às Contribuições para o SESC, SESI, SENAC e SENAI, independentemente do porte econômico (micro, pequena, média ou grande empresa) [...]”1 , conforme decidido pelo Superior Tribunal de 1 Justiça.
 Assim, a supramencionada contribuição faz parte das contribuições de intervenção no domínio econômico, de competência exclusiva da União, conforme disposto no artigo 149 da Constituição Federal, que incide sobre a folha de salários das empresas pertencentes à categoria correspondente.
 Possui como objetivo, conforme disposto no artigo 8o, parágrafo 3o, da Lei no 8.029/190, atender à execução das políticas de apoio às microempresas e às pequenas empresas, de promoção de exportações, de desenvolvimento industrial e de promoção internacional do turismo brasileiro, e, ainda, institui o adicional às alíquotas das contribuições sociais relativas às entidades SENAI, SENAC, SESI e SESC, mencionadas no artigo 1o, do Decreto Lei no 2.318/86.
 Cabe acrescentar que parte do valor arrecadado no adicional, conforme, artigo 8o, parágrafo 4o, da Lei no 8.029/1990, será arrecadado e repassado mensalmente pelo órgão ou pela entidade da administração pública federal ao Serviço Brasileiro de Apoio às Micro e Pequenas Empresas - SEBRAE, à Agência de Promoção de Exportações do Brasil - APEX-Brasil, à Agência Brasileira de Desenvolvimento Industrial - ABDI e à Embratur - Agência Brasileira de Promoção do Turismo.
 Dessa forma, diante da breve explicação exposta acima, na semana passada, iniciou-se o julgamento virtual do Recurso Extraordinário no 603.624/SC, que trata da impossibilidade de exigir-se a CIDE/SEBRAE - APEX - ABDI, após o advento da Emenda Constitucional no 33/2001, em razão da “ofensa ao artigo 149, §2o, inciso III, alínea “a”, da Carta da Republica. Sustenta a impossibilidade de exigir-se a CIDE/SEBRAE - APEX - ABDI após a edição da Emenda Constitucional no 33/2001, pois, com o advento da novel legislação, ter-se-ia estabelecido nova técnica de validação e imposição da contribuição referida, estando restrita a cobrança às novas bases de cálculo estabelecidas no citado dispositivo constitucional. Diz descabível a tese de incidência de contribuição de intervenção no domínio econômico sobre a folha de pagamento das empresas posteriormente às mudanças de redação advindas da Emenda Constitucional no 33/2001. Assevera não ter sido a contribuição ao SEBRAE - APEX - ABDI recepcionada pela mencionada emenda constitucional. ” . 2
 A Ministra Rosa Weber, relatora do caso, votou pelo provimento do mencionado recurso, o voto é então favorável ao contribuinte, defendendo a inconstitucionalidade da cobrança e, ainda, o direito de restituição dos valores pagos nos últimos cinco anos, no entanto, o julgamento foi suspenso, pois houve o pedido de vista do Ministro Dias Tofffoli.
 Caso o entendimento da Ministra Rosa Weber seja acolhido, o Supremo Tribunal Federal, pode modular os efeitos da declaração de inconstitucionalidade para restringir os efeitos da decisão, para que seja válido o entendimento firmado apenas aos processos que se iniciaram até o momento do julgamento.
 Por fim, vale mencionar que, firmado o entendimento acima, poderá então abrir precedente para demais contribuições do sistema S.
 (Texto produzido por: Juliana Aragon)
 1 (AgRg no Ag 600.795/PR, 2a T., rel. Min. Herman Benjamin, j. em 05-12-2006)
 2 http://redir.stf.jus.br/paginadorpub/paginador.jsp?docTP=AC&docID=616962
 http://www.stf.jus.br/portal/jurisprudencia/listarJurisprudencia.asp?s1=%28RE%24%2ESCLA%2E+E+603624%2ENUME%2E%29+OU+%28RE%2EPRCR%2E+ADJ2+603624%2EPRCR%2E%29&base=baseRepercussao&url=http://tinyurl.com/awh9od2
 http://www.planalto.gov.br/ccivil_03/leis/L8029cons.htm
 Manual de direito tributário / Eduardo Sabbag. – 9. ed. – São Paulo : Saraiva, 2017.


text:
Lag (1994:1920) om allmän löneavgift | Lagen.nu
 Lag (1994:1920) om allmän löneavgift
 t.o.m. SFS 2016:1054
 1 § Den som enligt 2 kap. socialavgiftslagen (2000:980) ska betala arbetsgivaravgifter ska för varje år betala allmän löneavgift. Löneavgiften beräknas på det underlag som gäller för arbetsgivaravgifter enligt socialavgiftslagen.
 I underlaget enligt första stycket ska dock inte ingå ersättning till sådana personer som avses i 2 kap. 27 § socialavgiftslagen. Lag (2015:472).
 Lagrumshänvisningar hit (27)
 3 kap. 3 § 1 st 3 p, 49 kap. 3 § 1 st 2 p Skatteförfarandelag (2011:1244)
 Ändrad: SFS 1998:700, 2000:995, 2003:1197, 2015:178, 2015:472
 2 § Den som enligt 3 kap. socialavgiftslagen (2000:980) ska betala egenavgifter ska för varje år betala allmän löneavgift. Löneavgiften beräknas på det underlag som gäller för egenavgifter enligt socialavgiftslagen.
 Första stycket gäller inte den som bara ska betala ålderspensionsavgift enligt 3 kap. 15 eller 16 § socialavgiftslagen. Lag (2015:472).
 2 kap. 26 § 1 st 2 p Inkomstskattelag (1999:1229)
 29 kap. 1 § 1 st 1 p, 31 kap. 2 § 1 st 4 p, 56 kap. 6 § 1 st 4 p Skatteförfarandelag (2011:1244)
 3 § Allmän löneavgift tas ut med 10,72 procent av underlaget och tillfaller staten. Lag (2016:1054).
 Ändrad: SFS 1996:1067, 1997:939, 1998:700, 1999:966, 2000:1005, 2002:974, 2003:822, 2004:1057, 2005:828, 2007:285, 2007:967, 2008:1267, 2009:1159, 2010:1828, 2011:1281, 2012:756, 2014:1466, 2015:178, 2015:472, 2015:774, 2016:1054
 4 § I fråga om allmän löneavgift gäller bestämmelserna i 4 kap. socialavgiftslagen (2000:980). Lag (2001:1237).
 Ändrad: SFS 1996:683, 1999:1291, 2000:995, 2001:1237
 5 § Vad som i skattebrottslagen (1971:69) föreskrivs om skatt gäller även i fråga om avgift som avses i denna lag. Lag (2003:547).
 Ändrad: SFS 2003:547, 1996:683
 6 § Bestämmelser om särskilda avdrag från den allmänna löneavgiften finns i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980). Lag (2007:285).
 Ändrad: SFS 2007:285
 1994:1920
 Prop. 1994/95:122, bet. 1994/95:SkU16, rskr. 1994/95:149
 2. på inkomst enligt 2 § som tas upp till beskattning vid 1996 års taxering eller senare. Omfattar beskattningsår tid såväl före som efter utgången av år 1994, skall -- om den skattskyldige inte visar annat -- så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter utgången av år 1994 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller under denna tid och hela beskattningsåret.
 Lag (1996:683) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 ändr. 4 §;ny 5 §
 1996:683
 Lag (1996:1067) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 1996:1067
 Lag (1997:939) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 1997:939
 2. Den nya bestämmelsen tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut från och med den 1 januari 1998.
 3. Den nya bestämmelsen tillämpas också på inkomst enligt 2 § som uppbärs från och med den 1 januari 1998. Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter utgången av år 1997 skall, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter utgången av år 1997 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller under denna tid och hela beskattningsåret.
 Lag (1998:700) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 1998:700
 2. De nya bestämmelserna tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut från och med den 1 januari 1999.
 3. De nya bestämmelserna tillämpas också på inkomst enligt 2 § som uppbärs från och med den 1 januari 1999. Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter utgången av år 1998 skall, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter utgången av år 1998 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller under denna tid och hela beskattningsåret.
 Lag (1999:966) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 1999:966
 2. De nya bestämmelserna tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut från och med den 1 januari 2000.
 3. De nya bestämmelserna tillämpas också på inkomst enligt 2 § som uppbärs från och med den 1 januari 2000. Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter utgången av år 1999 skall, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter utgången av år 1999 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller under denna tid och hela beskattningsåret.
 Lag (1999:1291) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 1999:1291
 Lag (2000:995) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 2000:995
 2. Äldre bestämmelser i 1 och 4 §§ gäller fortfarande i fråga om ersättning som betalas ut före ikraftträdandet.
 3. Äldre bestämmelser i 2 och 4 §§ gäller fortfarande i fråga om inkomster som uppbärs före ikraftträdandet. Om beskattningsåret omfattar tid såväl före som efter utgången av år 2000 skall, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter utgången av år 2000 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller under denna tid och hela beskattningsåret.
 Lag (2000:1005) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 2000:1005
 2. De nya bestämmelserna tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut från och med den 1 januari 2001.
 3. De nya bestämmelserna tillämpas också på inkomst enligt 2 § som uppbärs från och med den 1 januari 2001. Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter utgången av år 2000 skall, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter utgången av år 2000 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller under denna tid och hela beskattningsåret.
 Lag (2001:1237) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 2001:1237
 Lag (2002:974) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 2002:974
 2. De nya bestämmelserna tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut från och med den 1 januari 2003.
 3. De nya bestämmelserna tillämpas också på inkomst enligt 2 § som uppbärs från och med den 1 januari 2003. Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter utgången av år 2002 skall, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter utgången av år 2002 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller under denna tid och hela beskattningsåret.
 Lag (2003:547) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 2003:547
 Lag (2003:822) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 2003:822
 2. De nya bestämmelserna tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut från och med den 1 januari 2004.
 3. De nya bestämmelserna tillämpas också på inkomst enligt 2 § som uppbärs från och med den 1 januari 2004. Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter utgången av år 2003 skall, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter utgången av år 2003 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller under denna tid och hela beskattningsåret.
 Lag (2003:1197) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 Prop. 2003/04:21, bet. 2003/04:SkU12, rskr. 2003/04:120
 2003:1197
 Lag (2004:1057) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 2004:1057
 2. De nya bestämmelserna tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut från och med den 1 januari 2005.
 3. De nya bestämmelserna tillämpas också på inkomst enligt 2 § som uppbärs från och med den 1 januari 2005. Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter utgången av år 2004 skall, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter utgången av år 2004 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller under denna tid och hela beskattningsåret.
 Lag (2005:828) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 2005:828
 2. De nya bestämmelserna tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut från och med den 1 januari 2006.
 3. De nya bestämmelserna tillämpas också på inkomst enligt 2 § som uppbärs från och med den 1 januari 2006. Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter utgången av år 2005 skall, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter utgången av år 2005 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller under denna tid och hela beskattningsåret.
 Lag (2007:285) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 ändr. 3 §;ny 6 §
 2007:285
 Lag (2007:967) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 2007:967
 2. De nya bestämmelserna tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut efter den 31 december 2007.
 3. De nya bestämmelserna tillämpas också på inkomst enligt 2 § som uppbärs efter den 31 december 2007. Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter den 31 december 2007 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller under denna tid och hela beskattningsåret.
 Lag (2008:1267) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 2008:1267
 Lag (2009:1159) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 2009:1159
 2. Den nya bestämmelsen tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut efter den 31 december 2009.
 3. Den nya bestämmelsen tillämpas också på inkomst enligt 2 § som uppbärs efter den 31 december 2009. Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter den 31 december 2009 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller under denna tid och hela beskattningsåret.
 Lag (2010:1828) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 2010:1828
 2. Lagen tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalats ut efter den 31 december 2010.
 3. Lagen tillämpas också på inkomst enligt 2 § som uppbärs efter den 31 december 2010. Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter den 31 december 2010 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller under denna tid och hela beskattningsåret. Lag (2010:1828).
 Lag (2011:1281) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 2011:1281
 2. Lagen tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalats ut efter den 31 december 2011.
 3. Lagen tillämpas också på inkomst enligt 2 § som uppbärs efter den 31 december 2011. Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter den 31 december 2011 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller under denna tid och hela beskattningsåret.
 Lag (2012:756) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 2012:756
 2. Lagen tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalats ut efter den 31 december 2012.
 3. Lagen tillämpas också på inkomst enligt 2 § som uppbärs efter den 31 december 2012. Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter den 31 december 2012 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller under denna tid och hela beskattningsåret.
 Lag (2014:1466) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 2014:1466
 2. Bestämmelserna i 3 § i den äldre lydelsen tillämpas fortfarande på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut före ikraftträdandet.
 3. Bestämmelserna i 3 § i den äldre lydelsen tillämpas fortfarande på inkomst enligt 2 § som uppbärs före ikraftträdandet.
 Lag (2015:178) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 2. Bestämmelserna i den nya lydelsen tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut efter den 30 april 2015.
 3. Bestämmelserna i den nya lydelsen tillämpas också på inkomst enligt 2 § som uppbärs efter den 30 april 2015. Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter den 30 april 2015 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller under denna tid och hela beskattningsåret.
 Lag (2015:472) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 2015:472
 Vid tillämpningen av 3 § på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut under perioden 1 augusti 2015–31 maj 2016 ska för dem som vid årets ingång inte har fyllt 25 år, löneavgiften tas ut med arton tjugofemtedelar av procenttalet och anges med två decimaler så att övriga decimaler faller bort. Lag (2015:774).
 Vid tillämpningen av 3 § på inkomst enligt 2 § som uppbärs under perioden 1 augusti 2015–31 maj 2016 ska för dem som vid årets ingång inte har fyllt 25 år, löneavgiften tas ut med arton tjugofemtedelar av procenttalet och anges med två decimaler så att övriga decimaler faller bort.
 Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter den 1 augusti 2015 respektive såväl före som efter den 31 maj 2016 ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter den 1 augusti 2015 respektive tiden efter den 31 maj 2016 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller under respektive tid och hela beskattningsåret. Lag (2015:774).
 Lag (2015:774) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 ändr. 3 §, p 2, 3 ikrafttr.- och övergångsbest. till 2015:472
 2015:774
 2. Bestämmelsen i 3 § i den nya lydelsen tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut efter den 31 december 2015.
 3. Bestämmelsen i 3 § i den nya lydelsen tillämpas på inkomst enligt 2 § som uppbärs efter den 31 december 2015. Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter den 31 december 2015 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller under denna tid och hela beskattningsåret.
 Lag (2016:1054) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift
 2016:1054
 2. Bestämmelsen i 3 § i den nya lydelsen tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut efter den 31 december 2016.
 3. Bestämmelsen i 3 § i den nya lydelsen tillämpas på inkomst enligt 2 § som uppbärs efter den 31 december 2016. Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter den 31 december 2016 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller under denna tid och hela beskattningsåret.


type: caselaw

text:
 Avis juridique important
 |
 E2001P0007
 Demande d'avis consultatif de la Cour AELE présentée par décision du Gulating lagmannsrett du 27 septembre 2001 dans l'affaire Hegelstad Eiendomsselskap A. B. Hegelstad et autres contre Hydro Texaco AS (Affaire E-7/01)
 Journal officiel n° C 081 du 04/04/2002 p. 0019 - 0019
 Demande d'avis consultatif de la Cour AELE présentée par décision du Gulating lagmannsrett du 27 septembre 2001 dans l'affaire Hegelstad Eiendomsselskap A. B. Hegelstad et autres contre Hydro Texaco AS(Affaire E-7/01)(2002/C 81/08)La Cour AELE a été saisie d'une demande d'avis consultatif par décision du Gulating lagmannsrett (cour d'appel de Gulating), Norvège, rendue le 27 septembre 2001, dans l'affaire Hegelstad Eiendomsselskap A. B. Hegelstad et autres contre Hydro Texaco AS, et qui est parvenue au greffe de la Cour le 3 octobre 2001, qui porte sur les questions suivantes:1. Est-ce qu'un contrat de coopération conclu entre un exploitant de station-service indépendant, propriétaire de la station-service, et un fournisseur de carburants et de lubrifiants, qui contient des clauses en vertu desquelles:- le fournisseur jouit du droit exclusif de fournir des carburants et des lubrifiants au distributeur pendant la durée du contrat,- le fournisseur a le droit de devenir propriétaire de la station-service pour un prix de 4 millions de couronnes norvégiennes, comme il ressort du cadastre, ou bien, de choisir d'exercer la possibilité de la louer à un prix déterminé, pendant une durée correspondant à celle du contrat, au cas où le distributeur ferait l'objet d'une procédure de concordat ou de faillite,- le propriétaire de la station-service/distributeur ne peut pas mettre fin au contrat, ne peut pas en modifier les clauses pendant une période de quinze ans, et le fournisseur peut mettre fin au contrat trois mois avant la date inititale,relève de l'exemption par catégorie prévue à l'article 53, paragraphe 3, (voir règlement n° 964 du 4 décembre 1992, chapitre II, section 10)?2. Si l'exemption par catégorie de l'article 53, paragraphe 3, ne s'applique pas, l'accord de coopération est-il incompatible avec l'article 53, paragraphe 1?3. Quels sont les effets juridiques d'un éventuel conflit et quelle limite dans le temps doit être appliquée, le cas échéant?