text:
Nach Rubrik filtern Rubriken Amtliche Bekanntmachungen Aus dem Rathaus wird berichtet Bereitschaftsdienste Gestaltung Innenteil Seite 2 Kirchliche Nachrichten Panoramaseite Sonstige Mitteilungen Titel Vereine und Verbände Wissenswertes
 Schlachtfest der Peter-Paul-Garde
 Schlachtfest der Peter-Paul-Garde Einladung für Samstag, den 17. November 2018 bei Rainer Geis (Zugang über Peter-Paul-Str.) Ab 18:00 Uhr Schlachtessen Für alle aktiven und passiven Mitglieder mit Partner/innen Essen und Trinken für einen kleineren Betrag von sage und schreibe 5 Euro. Wir freuen uns auf dein/euer Kommen! Der Vorstand
 Datum Ort Veranstalter Veranstaltung Uhrzeit Veranstaltungsort 15.11.18 Villmar DRK Blutspendetermin 17-20 Uhr Schule 15.11.18 Langhecke Singkreis PGZ 16.11.18 Langhecke FFW Stammtisch 17.11.18 Villmar Peter-Paul-Garde ...
 Veranstaltung der Jugendpflege Villmar
 1121#31. Öffentlichen Sitzung des Haupt- und Finanzausschusses
 31. Öffentlichen Sitzung des Haupt- und Finanzausschusses Gemäß § 62 Abs. 5 in Verbindung mit § 58 Abs. 1 der Hessischen Gemeindeordnung wird hiermit zur 31. öffentlichen Sitzung des Haupt- und Finanzausschusses eingeladen. Sitzungstermin : Mittwoch, 21.11.2018, 19:00 Uhr Ort, Raum: Sitzungssaal Bauamt, König-Konrad-Straße 12, 65606 Villmar Tagesordnung: Öffentlicher Teil: Eröffnung, Begrüßung und ...
 1122#23. Öffentlichen Sitzung des Bau- und Umweltausschusses
 23. Öffentlichen Sitzung des Bau- und Umweltausschusses Gemäß § 62 Abs. 5 in Verbindung mit § 58 Abs. 1 der Hessischen Gemeindeordnung wird hiermit zur 23. öffentlichen Sitzung des Bau- und Umweltausschusses eingeladen. Sitzungstermin : Donnerstag, 22.11.2018, 19:30 Uhr Ort, Raum: Feuerwehrgerätehaus Seelbach, Bahnhofstraße 16, 65606 Villmar-Seelbach Tagesordnung: Öffentlicher Teil: Eröffnung, ...
 Verhalten beim Pilze sammeln
 Verhalten beim Pilze sammeln Grundsätzlich ist nach § 59 Abs. 1 des Bundesnaturschutzgesetzes das Betreten der freien Landschaft auf Straßen und Wegen zum Zweck der Erholung allen gestattet (Allgemeiner Grundsatz). Nach § 14 des Bundeswaldgesetzes ist das Betreten des Waldes zum Zwecke der Erholung gestattet. Das Radfahren, das Fahren mit Krankenfahrstühlen und das Reiten im Wald ist nur auf Straßen und Wegen erlaubt. Auch im § 24 des Hessischen Forstgesetzes wird jedermann ...
 Hobby- Künstler-Ausstellung am 31.03.2019 in Villmar
 Im nächsten Jahr gibt der Markflecken Villmar allen Freizeitkünstlern aus Villmar und den Ortsteilen wieder die Gelegenheit, ihre Kunstwerke einer breiten Öffentlichkeit zugänglich zu machen. In der König-Konrad-Halle Villmar findet am Sonntag, 31.03.2019 eine Hobbyausstellung statt, die einen Blick in die Werkstätten der Hobbykünstler ermöglicht. Interessierte Freizeitkünstler können sich, unter Angabe ihres Hobbys, bei Frau Hensel, Standesamt Villmar, ...
 Steuertermin am 15. November 2018 Die Gemeindekasse weist darauf hin, dass am Mittwoch, den 15. November 2018 der vierte Quartalstermin für die Gemeindeabgaben ansteht. Zu diesem Anlass werden Grundbesitzabgaben, Gewerbesteuer und Hundesteuer zur Zahlung fällig. Alle zahlungspflichtigen Bürgerinnen und Bürger werden gebeten, dies bei ihren Überweisungen zu beachten und fällige Beträge fristgerecht unter Angabe des Kassenzeichens (das Kassenzeichen ist auf dem Bescheid enthalten!) zu ...
 für die Woche von 15.11.2018 - 21.11.2018 Freitag, den 16.11.2018 Rest-Abfall für Villmar Montag, den 19.11.2018 Bio-Abfall für Aumenau, Falkenbach, Langhecke, Seelbach und Weyer
 2. erfolgreiche Veranstaltung "Lieblingsbücher"
 Das Interesse an den Neuerscheinungen und an den von uns ausgesuchten "Lieblingsbüchern" war groß, so dass der kleine Pfarrsaal bis auf den letzten Platz besetzt war. An den herbstlich dekorierten Tischen sitzend, hörte das interessierte Publikum unseren Buchvorstellungen aufmerksam zu. Claudia begann mit zwei ...
 Wichtige Informationen Alle Informationen über aktuelle gemeindliche Themen erhalten Sie auch unter www.Marktflecken-Villmar.de -Anzeige- Abfallwirtschaftsbetrieb für den Landkreis Limburg-Weilburg Niederstein-Süd, 65614 Beselich, Tel.-Zentrale: 06484/9172-000, Internet: www.awb-Im.de
 Notrufe Polizei — 110 Feuerwehr — 112 DRK, Weilburg — 06471/92800 Krankentransport & Rettungsdienst — 06431/19222 (zentrale Leitstelle Gefahrenabwehrzentrum, Nebengebäude Gartenstr. 1) und — 06431/590300 Ärztlicher Bereitschaftsdienst Wenn Patienten ärztliche Hilfe außerhalb der Sprechzeiten der Praxen benötigen, können sie sich telefonisch an die kostenlose bundesweit ...
 Sonntag, 18. November 10:30 Uhr Villmar Eucharistiefeier 2. Seelenamt Cäcilia Kremer / Heinrich Burggraf / Schwester Salitora u. Mitschwestern / Werner und Marianne Rosbach / Für einen Verstorbenen, Eltern und Schwiegereltern / Giselinde Geis vom Erzählkaffee / Rudolf Wünschmann u. für die Fam. Wünschmann u. Dill / Anneliese Becker und Michael Laux 11:30 Uhr Villmar anschl. Gedenken ...
 Sonntag, 18.November: 9.00 Uhr Gottesdienst in der Kapelle in Aumenau Mittwoch, 21. November, Buß- und Bettag, 19.30 Uhr Bußgottesdienst in Steeden
 Samstag, 17. November 14.30 Uhr Münster Frauenkreis Sonntag, 18. November (Volkstrauertag) 10.00 Uhr Weyer Gottesdienst, anschließend Gedenkstunde 14.00 Uhr Münster Gottesdienst, anschließend Gedenkstunde Dienstag, 20. November 16.00 Uhr Weyer Konfirmandenunterricht 19.00 Uhr Weyer „Chorifeen“ 20.00 Uhr Weyer ...


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 18.2.2016.
 COM(2016) 69 final
 2016/0041(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Češke Republike, Republike Estonije, Republike Hrvatske, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Rumunjske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji
 OBRAZLOŽENJE
 Priloženi prijedlog predstavlja pravni instrument za sklapanje Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Češke Republike, Republike Estonije, Republike Hrvatske, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Rumunjske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji (dalje u tekstu „Protokol”).
 U skladu s aktima o pristupanju iz 2003., 2005. i 2011., Republika Estonija, Republika Cipar, Republika Latvija, Republika Litva, Mađarska, Republika Malta, Republika Poljska, Republika Slovenija, Slovačka Republika, Republika Bugarska, Rumunjska i Republika Hrvatska pristupaju međunarodnim sporazumima koje su potpisale ili sklopile Europska unija i njezine države članice putem protokola uz te sporazume.
 Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, dalje u tekstu „Sporazum”, potpisan je u Bruxellesu 25. svibnja 1998. (Sporazum je trenutačno u postupku ratifikacije i još nije stupio na snagu).
 U skladu s Odlukom Vijeća od [....] o potpisivanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica i Turkmenistana kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji, Protokol je potpisan u [...] dana [....].
 Predloženim Protokolom uključuju se Republika Bugarska, Češka Republika, Republika Estonija, Republika Hrvatska, Republika Cipar, Republika Latvija, Republika Litva, Mađarska, Republika Malta, Republika Poljska, Rumunjska, Republika Slovenija i Slovačka Republika kao ugovorne stranke Sporazuma, a EU se obvezuje osigurati vjerodostojnu inačicu Sporazuma na bugarskom, hrvatskom, češkom, danskom, nizozemskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, njemačkom, grčkom, talijanskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom i švedskom jeziku.
 Komisija traži od Vijeća da u ime Europske unije i njezinih država članica sklopi Protokol.
 Europski parlament pozvat će se na davanje svoje suglasnosti ovome Protokolu.
 2016/0041 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Češke Republike, Republike Estonije, Republike Hrvatske, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Rumunjske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 207. i 209., u vezi s njegovim člankom 218. stavkom 6. točkom (a),
 uzimajući u obzir Akt o pristupanju Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike iz 2003., a posebno njegov članak 6. stavak 2.,
 uzimajući u obzir akte o pristupanju Republike Bugarske i Rumunjske iz 2005., a posebno njihov članak 6. stavak 2.,
 uzimajući u obzir Akt o pristupanju Republike Hrvatske iz 2011., a posebno njegov članak 6. stavak 2.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,
 budući da:
 (1)U skladu s člankom 6. stavkom 2. akata o pristupanju Republike Bugarske, Češke Republike, Republike Estonije, Republike Hrvatske, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Rumunjske, Republike Slovenije i Slovačke Republike iz 2003., 2005. i 2011., pristupanje Republike Bugarske, Češke Republike, Republike Estonije, Republike Hrvatske, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Rumunjske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Sporazumu o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”), treba se dogovoriti putem protokola uz Sporazum. U skladu s člankom 6. stavkom 2. akata o pristupanju, u slučaju takvog pristupanja primjenjuje se pojednostavnjeni postupak u kojemu Vijeće, jednoglasnom odlukom u ime država članica, sklapa protokol s određenim trećim zemljama.
 (2)Vijeće je 8. prosinca 2003. ovlastilo Komisiju, u ime Zajednice i njezinih država članica, za pregovore s Turkmenistanom o protokolu uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji.
 (3)Vijeće je 23. listopada 2006. ovlastilo Komisiju, u ime Zajednice i njezinih država članica, za pregovore s Turkmenistanom o protokolu uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji.
 (4)Vijeće je 14. rujna 2012. ovlastilo Komisiju da pokrene pregovore s određenim trećim zemljama
 1
 o prilagodbi sporazuma koji se potpisuju ili sklapaju između Europske unije, ili Europske unije i njezinih država članica, u vezi s pristupanjem Republike Hrvatske Europskoj uniji.
 (5)Pregovori su uspješno zaključeni te je Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Češke Republike, Republike Estonije, Republike Hrvatske, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Rumunjske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji potpisan u ime Europske unije i njezinih država članica u [...] dana [...].
 (6)Protokol bi trebalo odobriti,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 1.
 Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Češke Republike, Republike Estonije, Republike Hrvatske, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Rumunjske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji ovime se odobrava u ime Europske Unije i njezinih država članica.
 2.
 Tekst Protokola priložen je ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Predsjednik Vijeća imenuje osobu koja je ovlaštena u ime Europske unije i njezinih država članica izdati obavijest predviđenu člankom 4. stavkom 1. Protokola.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 Odluka Vijeća o odobrenju otvaranja pregovora za prilagodbu sporazuma potpisanih ili sklopljenih između Europske unije, ili Europske unije i njezinih država članica, s jednom ili više trećih zemalja ili međunarodnih organizacija radi pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji (dok. Vijeća 13351/12 LIMITED)
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 18.2.2016.
 COM(2016) 69 final
 PRILOG
 prijedlogu Odluke Vijeća
 o potpisivanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Češke Republike, Republike Estonije, Republike Hrvatske, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Rumunjske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji
 PRILOG
 prijedlogu Odluke Vijeća
 o potpisivanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Češke Republike, Republike Estonije, Republike Hrvatske, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Rumunjske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji
 PROTOKOL
 UZ SPORAZUM O PARTNERSTVU I SURADNJI
 IZMEĐU EUROPSKIH ZAJEDNICA
 I NJIHOVIH DRŽAVA ČLANICA, S JEDNE STRANE,
 I TURKMENISTANA, S DRUGE STRANE,
 KAKO BI SE UZELO U OBZIR PRISTUPANJE
 REPUBLIKE BUGARSKE, ČEŠKE REPUBLIKE,
 REPUBLIKE ESTONIJE, REPUBLIKE HRVATSKE,
 REPUBLIKE CIPRA, REPUBLIKE LATVIJE,
 REPUBLIKE LITVE, MAĐARSKE, REPUBLIKE MALTE,
 REPUBLIKE POLJSKE, RUMUNJSKE, REPUBLIKE SLOVENIJE
 I SLOVAČKE REPUBLIKE
 EUROPSKOJ UNIJI
 KRALJEVINA BELGIJA,
 REPUBLIKA BUGARSKA,
 ČEŠKA REPUBLIKA,
 KRALJEVINA DANSKA,
 SAVEZNA REPUBLIKA NJEMAČKA,
 REPUBLIKA ESTONIJA,
 IRSKA,
 HELENSKA REPUBLIKA,
 KRALJEVINA ŠPANJOLSKA,
 FRANCUSKA REPUBLIKA,
 REPUBLIKA HRVATSKA,
 TALIJANSKA REPUBLIKA,
 REPUBLIKA CIPAR,
 REPUBLIKA LATVIJA,
 REPUBLIKA LITVA,
 VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,
 MAĐARSKA,
 REPUBLIKA MALTA,
 KRALJEVINA NIZOZEMSKA,
 REPUBLIKA AUSTRIJA,
 REPUBLIKA POLJSKA,
 PORTUGALSKA REPUBLIKA,
 RUMUNJSKA,
 REPUBLIKA SLOVENIJA,
 SLOVAČKA REPUBLIKA,
 REPUBLIKA FINSKA,
 KRALJEVINA ŠVEDSKA,
 UJEDINJENA KRALJEVINA VELIKE BRITANIJE I SJEVERNE IRSKE,
 ugovorne stranke Ugovora o Europskoj uniji, Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, dalje u tekstu „države članice”,
 EUROPSKA UNIJA, dalje u tekstu „Unija”
 i
 EUROPSKA ZAJEDNICA ZA ATOMSKU ENERGIJU, dalje u tekstu „Euratom”,
 s jedne strane,
 i
 TURKMENISTAN,
 s druge strane,
 dalje u tekstu pod zajedničkim nazivom „ugovorne stranke”,
 BUDUĆI DA je Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavljanju partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, potpisan u Bruxellesu 25. svibnja 1998.,
 UZIMAJUĆI U OBZIR pristupanje Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji 1. svibnja 2004., pristupanje Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji 1. siječnja 2007. i pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji 1. srpnja 2013.;
 BUDUĆI DA se, u skladu s člankom 6. stavkom 2. Akta o uvjetima pristupanja Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike i prilagodbama ugovora na kojima se temelji Europska unija (dalje u tekstu „Akt o pristupanju iz 2003.”), o njihovu pristupanju Sporazumu treba dogovoriti putem protokola uz Sporazum.
 BUDUĆI DA se, u skladu s člankom 6. stavkom 2. Akta o uvjetima pristupanja Republike Bugarske i Rumunjske i prilagodbama ugovora na kojima se temelji Europska unija (dalje u tekstu „Akt o pristupanju iz 2005.”), o njihovu pristupanju Sporazumu treba dogovoriti sklapanjem Protokola uz Sporazum;
 BUDUĆI DA se, u skladu s člankom 6. stavkom 2. Akta o uvjetima pristupanja Republike Hrvatske i prilagodbama Ugovora o Europskoj uniji, Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (dalje u tekstu „Akt o pristupanju iz 2011.”), o njezinu pristupanju Sporazumu treba dogovoriti sklapanjem Protokola uz Sporazum,
 SPORAZUMJELE su se kako slijedi:
 ČLANAK 1.
 Republika Bugarska, Češka Republika, Republika Estonija, Republika Hrvatska, Republika Cipar, Republika Latvija, Republika Litva, Mađarska, Republika Malta, Republika Poljska, Rumunjska, Republika Slovenija i Slovačka Republika ovime pristupaju kao stranke Sporazumu o partnerstvu i suradnji o uspostavi partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”) te prihvaćaju i primaju na znanje, na isti način kao i ostale države članice, tekstove Sporazuma, kao i zajedničkih izjava, razmjena pisama i izjave Turkmenistana u prilogu Završnom aktu koji je potpisan istog dana.
 ČLANAK 2.
 Nakon potpisivanja ovog Protokola Unija svojim državama članicama i Turkmenistanu dostavlja bugarsku, hrvatsku, češku, estonsku, mađarsku, latvijsku, litavsku, maltešku, poljsku, rumunjsku, slovačku i slovensku jezičnu inačicu Sporazuma. Od dana stupanja na snagu ovog Protokola jezične inačice iz prve rečenice ovog članka postaju vjerodostojne pod istim uvjetima kao i jezične inačice Sporazuma na danskom, engleskom, finskom, francuskom, grčkom, nizozemskom, njemačkom, portugalskom, španjolskom, švedskom, talijanskom i turkmenskom jeziku.
 ČLANAK 3.
 Ovaj Protokol sastavni je dio Sporazuma.
 ČLANAK 4.
 1.
 Ugovorne stranke odobravaju ovaj Protokol u skladu s vlastitim postupcima. Ugovorne stranke međusobno se obavješćuju o završetku postupaka potrebnih u tu svrhu. Isprave o odobrenju polažu se kod Glavnog tajništva Vijeća Europske unije.
 2.
 Podložno stupanju na snagu Sporazuma ovaj Protokol stupa na snagu prvog dana prvog mjeseca koji slijedi nakon dana polaganja zadnje isprave o odobrenju.
 ČLANAK 5.
 Ovaj Protokol sastavljen je u po dva primjerka na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom, talijanskom i turkmenskom jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.
 U POTVRDU TOGA, u nastavku potpisani opunomoćenici, propisno ovlašteni u tu svrhu,
 potpisali su ovaj Protokol.
 Sastavljeno u ... dana... ... ...
 ZA EUROPSKU UNIJU, NJEZINE DRŽAVE ČLANICE I EUROPSKU ZAJEDNICU ZA ATOMSKU ENERGIJU
 ZA TURKMENISTAN


type: other

text:
Kanzunetti dwar il-familja - kanzunetti suġġerimenti għal rijunjoni tal-familja
 > Ir-riżorsa > mużika > kanzunetti suġġerimenti għal rijunjoni tal-familja
 Ebda rijunjoni tal-familja jkun komplut mingħajr mużika li gœallinformazzjoni lill-qalb dwar il-familja, għalhekk u togetherness. Mużika għandha l-poter li l-burdata fuq kull ġabra, inklużi l-reunions tal-familja, weddings, reunions il-klassi, jew kwalunkwe avveniment li inti qed tattendi li jmiss. Biex jgħinek kick tiegħek avveniment li jmiss sa a b'darsa, aħna ngħaqadt miġbura lista ta tagħna jagħżel għal riunjoni kanzunetti. Tisma ' l-kanzunetti u jħossu l-burdata. Inti tista wkoll jużawhom biex jagħmlu a Slajds flimkien ma ' ritratti, u vidjows għal żwieġ, għalqu, jew attività rijunjoni tal-familja.
 Parti 1: Il-lista kbira tal-kanzunetti tal-familja għall-għemil tal-preżentazzjoni
 Parti 2: Niżżel mużika kollha hawn fuq ħielsa ma TunesGo
 Parti 3: Fejn isibu l-kanzunetti tal-familja fuq il-web
 Parti 4: Kif biex tniżżel l-kanzunetti tal-familja għall-għemil tal-preżentazzjoni
 Parti 5: Kif tagħmel l-slideshows mal-kanzunetti tal-familja mniżżla
 Hawnhekk hija lista kbira tal-kanzunetti tal-familja li inti tista ' tgawdi. Dawn kanzunetti kollha tal-familja huma magħżula bir-reqqa u inti ser issib dak li għandek bżonn.
 1. aħna huma familja - oħt Sledge
 Rodgers nil, Bernard meżżi Edwards
 Disco, f'isem, R & B
 Sister Sledge huwa l-grupp mużikali Amerikan minn Philadelphia, Pennsylvania. Iffurmat fl-1971, il-grupp kien oriġinarjament magħmula minn aħwa Debbie, al kull kopja, Kathy u Kim Sledge. Ma Kathy li jħallu fl-1989 l-grupp ladarba ħadmu bħala a trio.
 2. dawk il-jiem - kienu Mary Hopkin
 Boris Fomin, Raskin tal-ġene
 Mary Hopkin, ikkreditati fuq xi reġistrazzjonijiet bħala Mary Visconti, huwa a f'Wales folk minn barra aħjar magħrufa għal tagħha UK 1968 numru wieħed wieħed "dawk kienu l-jiem". Hi kienet waħda mill-ewwel mużiċisti li jiffirma ma 'Beatles l-Apple tikketta.
 3. thats l-mod tad-dinja - Nejee
 Funk mmexxija minnu,
 Nejee hu-tal-mużiċisti li hija ferm magħrufa għall-album li huwa l-mod tad-dinja.
 4. jgħallmu tfal tiegħek - Crosby f'lambik Nash
 Pajjiż blat, blat folk
 Crosby, f'lambik & Nash huwa a supergroup folk blat magħmul minn David Crosby, Stephen f'lambik u Graham Nash. Dawn huma magħrufa bħala Crosby, f'lambik, Nash & Young meta jingħaqad minn Membru ir-raba ' okkażjonali Neil Young.
 5. summertime ħaġa - Chunk Prophet
 Chunk prophet hu-tal-mużiċisti li huwa magħruf sewwa għall-tiegħu summertime track.
 G-Funk, ġdid jack bil-molla, tal-qadd tal-ħops, R & B
 Jeffrey Allen Townes, magħrufa wkoll bħala DJ Jazzy Jeff jew sempliċiment Jazz, hija l-hops tal-qadd Amerikan u R & B diska jockey, produttur tar-rekord, turntablist u attur li huwa aħjar magħruf għal karriera bikrija tiegħu ma Will Smith bħala DJ Jazzy Jeff & il-Prinċep frisk.
 7. a kanzunetta għal Mama - irġiel Boyz 2
 8. ara x imħabba jista ' jagħmlu l - Clapton ta ' Eric
 Blat, blat pop, blat iebes
 Eric Patrick Clapton, CBE, huwa guitarist Ingliż ta ' blat u blu, minn barra u songwriter. Hu l-inductee biss tliet il-ħin li l-blat u Roll Awla tal Fame: darba bħala a artist waħedha u separatament bħala Membru tal-Yardbirds u l-krema.
 9. tiegħi-omm għajnejn - Bette Midler
 Bette Midler, wkoll magħrufa minn isimha stadju informali Is-Sinjorina il Divine M, hu ta ' minn Amerikan barra, songwriter, actress, comedian, u produttur tal-films.
 10. tiegħi Hometown - Bruce Springsteen
 Bruce Frederick Joseph Springsteen huwa Amerikan tal-mużiċisti, minn barra, songwriter u umanitarji. Wiççu għax-xogħol tiegħu ma tiegħu Band Triq E.
 11. imħabba u Happines - Al aħdar
 Al aħdar, Teenie Hodges
 Mmexxija minnu
 Albert "Al" Greene, spiss magħruf bħala l-Kappillan Al aħdar, huwa xi minn barra Amerikan aħjar magħruf għall-irrekordjar serje ta ' f'isem tolqot singles fl-1970 kmieni.
 12. I 'm ġejjin dar - Lionel Richie
 13. homeward marbuta - Simon & Garfunkel
 Simon & Garfunkel kienet xi rail Amerikan folk blat li jikkonsisti minn barra-songwriter Paul Simon u minn barra l-Arti Garfunkel.
 14. riunjoni - l-O'Jays oriġinali
 L-O'Jays oriġinali
 Mmexxija minnu Philadelphia, R & B
 L-O'Jays huma xi Amerikan R & B grupp mill-Canton, Ohio, iffurmat fl-1958 u oriġinarjament li jikkonsisti ta Eddie Levert, Walter Williams, William Powell, Bobby Massey u polza Isles
 15. familja - Dolly Parton
 Għalkemm aħna jkunu elenkati diversi diski tal-familja hawn fuq, wħud inti tista tkun akkanit biex issib aktar. Fil-fatt, hemm ħafna riżorsi li inti jistgħu jagħmlu l-aktar minn, bħal siti ta ' mużika u vidjo tal-mużika siti. Hawn aħna se Elenka wħud mill-siti tal-mużika u vidjo tal-mużika Popolari għal referenza tiegħek.
 Pandora hija l-akbar radju internet fuq il-web fejn tista ssib a lott ta ' kanzunetti differenti
 YouTube, bħala l-akbar sit video u l-magna tat-tiftix tal-video, ma ' kanal ta ' mużika fejn tista issib kontenut kbira.
 Spotify huwa servizz tal-mużika li jagħtik aċċess għal miljuni ta ' kanzunetti u disponibbli għal ħafna pajjiżi MTV jipprovdi ġabra ta ' videos tal-muzika u wkoll tista issib aktar informazzjoni kollha dwar il-mużika.
 Grooveshark huwa servizz b'xejn tal-muzika li tippermettilek kanzunetti mingħajr limitu li tistrimja onlajn issib. t VEVO hija l-konċentrazzjoni għat-tipi kollha ta ' vidjos bid ta ' mużika li inti ssib li tistrimja onlajn.
 iTunes tar-radju huwa internet radju servizz ġdid li tista ' tisma f'miljuni ta ' kanzunetti u joħolqu playlists. Yahoo mużika huwa dak tista tuża bħala magna tat-tiftix biex issib faċilment metriċi ta ' vidjos mużikali jarawh.
 Songza jipprovdi inti playlists taħt is-sitwazzjoni differenti, bħal tax-xogħol, relaxing, partying u aktar. Vimeo, bħala sit video tal-kontenut differenti, għandu wkoll kategorija ta ' vidjos tal-mużika għalik sabiex wieħed jagħżel minnhom.
 Ladarba inti tista ssib l-kanzunetti tal-familja minn sorsi differenti bħalma huma l-siti ta ' mużika u vidjo tal-mużika siti, aħna se jgħidlek kif jniżżilhom miż-żewġ sorsi differenti rispettivament.
 Il-programm jeħtieġ li tniżżel l-kanzunetti tal-familja minn mużika siti ta ' l-Wondershare Streaming Audio Recorder
 1. awtomatikament Niżżel mużika onlajn bi kwalità tajba ta ' 1:1
 2. b'mod intelliġenti jirrikonoxxu kanzunetta info, bħall-Arti tal-album u ħafna aktar
 Kif tuża l-Wondershare SAR biex tniżżel l-kanzunetti tal-familja minn siti tal-mużika
 Niżżel dan il-programm mill-link ta ' hawn fuq. Agħżel il-verżjoni dritt għall-kompjuter tiegħek u tikseb huwa installat. Meta tiftaħ l-programm wara l-installazzjoni, issib tieqa nadif kif muri fuq il-lemin.
 Sib ħalla l-buttuna rekord fuq il-quċċata tal-programm u ikklikkja fuqha biex tikseb lest. Imbagħad mur mużika siti fejn tista ssib kanzunetti tal-familja kbira li jaqra l-mużika. Hekk kif ma jkun hemm l-mużika mill-kompjuter, dan il-programm se jibda biex tniżżel fil-kompjuter tiegħek.
 Il-mużika ser jiġu rreġistrati għall-fajls MP3. Jekk għandek bżonn tibgħathom lill-iDevices tiegħek, jeħtieġ li l-ewwel trasferiment għall iTunes. Agħżel il-mużika u ikklikkja l-buttuna Żid biex iTunes fuq il-qiegħ. Imbagħad issib il-fajls tal-mużika fl-iTunes u sinkronizzazzjoni iPhone, iPad jew iPod tiegħek.
 Il-programm jeħtieġ li tniżżel l-kanzunetti tal-familja minn mużika vidjo siti ta ' l-Wondershare AllMyTube
 1. niżżel il-vidjows minn ħafna tal-vidjo siti bħal YouTube, Dailymotion, Vimeo u ħafna iktar.
 3. taqleb vidjos li ħafna formati oħra inklużi AVI, MOV
 Kif tuża l-Wondershare AllMyTube biex tniżżel l-kanzunetti tal-familja minn siti tal-vidjo
 Agħżel il-verżjoni dritt u tinstalla dan il-programm fil-kompjuter tiegħek. Tnedija li wara l-installazzjoni. Se nieħdu l-verżjoni tal-Windows bħala eżempju.
 Mur siti video biex issib l-kanzunetti tal-familja. Jieħdu YouTube bħala eżempju. Meta taqra l-vidjo tal-mużika, issib buttuna Niżżel floating fuq il-lemin. Ikklikkja l-buttuna biex tikseb il-vidjo titniżżel. Tista ' wkoll tikkopja l-url tal-vidjo u kklikkja l-buttuna Pasta URL biex tikseb il-vidjo titniżżel bl-istess mod.
 Mur fil-librerija Finished biex issib il-vidjos mniżżla. Ikklikkja l-buttuna Aqleb fuq il-lemin u agħżel MP3 bħala l-format tal-produzzjoni. Ikklikkja Ok biex tibda l-konverżjoni.
 Parti 5: Kif tagħmel Slajds mal-kanzunetti tal-familja mniżżla
 Inti jistgħu jkunu ħadu ħafna ritratti għal rijunjoni tal-familja, allura inti jistgħu jagħmlu l-slideshows flimkien mal-kanzunetti tal-familja. Hawnhekk għandek kif.
 1. Żid kemm photoes u kanzunetti li jagħmlu tal-preżentazzjoni
 2. tippersonalizza l-slajds ma 480 + filmat stili
 3. tippermetti li jaqsmu l-slideshows fuq Facebook, Twitter u aktar
 Kif tuża l-Wondershare tad-DSB biex jagħmlu l-slideshows mal-kanzunetti tal-familja
 Ikklikkja Żid fajls importazzjoni tiegħek ritratti jew vidjows dwar rijunjoni tal-familja jew l-oħrajn.
 Pass 2. Żid il-kanzunetti tal-familja mal-slajds tar-ritratti
 Mur fil-tab Ippersonalizza u ikklikkja it-toolbar tal- mużika biex iżżid l-mużika fl-isfond jew direttament jista tmexxi l-kanzunetti tal-familja biex il-korsa ta ' l-isfond. U jistgħu wkoll iżżid oħra stili filmat-slajds.
 Mur fit-tab tippubblika biex tikseb l-tal-preżentazzjoni ppubblikata. Kif muri fl-istampa fuq il-lemin, hemm diversi għażliet jistgħu tagħżel bħal irrekordjar fuq DVD jew tissejvja fil-kompjuter.


type: wikipedia

text:
Marcus Ulpius Nerva Traianus (), a fost Împărat Roman între 98-117, al doilea din cei așa-ziși cinci împărați buni ai Imperiului Roman (dinastia Antoninilor). În timpul domniei sale imperiul a ajuns la întinderea teritorială maximă.
 Titlul său complet era IMPERATOR • CAESAR • DIVI • NERVAE • FILIVS • MARCVS • VLPIVS • NERVA • TRAIANVS • OPTIMVS • AVGVSTVS • FORTISSIMVS • PRINCEPS • GERMANICVS • DACICVS • PARTHICVS • MAXIMVS.
 Origine
 Traian a fost fiul lui Marcus Ulpius Traianus, un proeminent senator și general dintr-o familie romană faimoasă (Ulpii). Familia s-a stabilit în provincia Baetica, în Spania de azi, cândva spre sfârșitul celui de-al Doilea Război Punic, iar Traian a fost doar unul din membrii familiei Ulpii, familie care a continuat și după moartea sa.
 S-a născut pe 18 septembrie 53, în orașul Italica, din provincia romană Hispania. Tânăr fiind, a urcat în ierarhia armatei romane, luptând în cea mai periculoasă zonă a Imperiului Roman, în zona Rinului. A luat parte la războaiele lui Domițian împotriva germanilor și era unul dintre cei mai mari comandanți militari ai imperiului când Domițian a fost ucis în 96.
 Renumele său i-a servit în timpul succesorului lui Domițian, Nerva, care era nepopular în cadrul armatei și avea nevoie de cineva ca să obțină sprijinul legiunilor. A obținut acest sprijin prin numirea lui Traian ca fiu adoptiv al său și succesor, în toamna anului 97 (27 octombrie). Viitorul împărat Hadrian i-a adus vestea lui Traian despre adopție, obținând astfel bunăvoința lui Traian pentru restul vieții sale. La moartea lui Nerva pe 27 ianuarie 98, Traian i-a succedat fără nici un incident, fiind respectat de supuși. Astfel primul roman ne-italian a devenit împărat.
 Traian Optimus
 Noul împărat a fost primit de oamenii din Roma cu mare entuziasm, pe care el l-a justificat prin guvernarea pașnică și fără vărsare de sânge, spre deosebire de domnia lui Domițian. A eliberat cetățenii romani care fuseseră închiși pe nedrept de Domițian și a returnat proprietăți confiscate. Popularitatea sa a ajuns să fie atât de mare încât Senatul Roman i-a acordat lui Traian titlul de optimus, adică „cel mai bun”.
 Traian - Dacicus Maximus
 Dar Traian a rămas în istorie și pentru luptele sale. În 101, a lansat o expediție în regatul Dacia, aflat la nord de Dunăre și l-a forțat un an mai târziu pe regele Decebal să capituleze, după ce Traian a asediat cu succes capitala Sarmizegetusa. Traian s-a întors la Roma încununat cu succes și a primit titlul de Dacicus Maximus.
 Totuși, la scurt timp, Decebal a adus iarăși probleme Imperiului Roman, încercând să convingă regatele vecine nord-dunărene să i se alăture. Traian se hotărăște să atace din nou, inginerii săi construind un imens pod peste Dunăre, și reușesc să cucerească Dacia în 106, capitala dacilor, Sarmizegetusa, fiind distrusă. Decebal s-a sinucis. Traian a construit un nou oraș, numit Colonia Ulpia Traiana Augusta Dacica Sarmizegetusa la aproximativ 70 km de vechea capitală. A hotărât să colonizeze Dacia cu romani și a anexat-o ca provincie romană.
 Pe urmele lui Alexandru cel Mare
 Cam în același timp, regele Nabateei a murit. El a lăsat moștenire regatul său lui Traian, în timp ce Dacia era cucerită, iar imperiul a câștigat astfel ceea ce va deveni provincia Arabia Petrea (sudul Iordaniei de azi și o mică parte din Arabia Saudită).
 Pentru următorii șapte ani, Traian a domnit ca un împărat civil. În acest timp, a corespondat cu Pliniu pe tema creștinilor, spunându-i în principiu că îi va lăsa în pace atât timp cât nu-și vor practica religia în public. A construit câteva noi clădiri, monumente și drumuri în Italia și Iberia natală. Magnificul forum, ce adăpostește și Columna lui Traian, care amândouă au fost ridicate pentru a comemora victoriile din Dacia, se mențin în Roma până în zilele noastre, așa cum se menține și arcul de triumf din Mérida.
 În 113, s-a îmbarcat pentru ultima campanie, provocat fiind de decizia Parției de a pune un rege pe tronul Armeniei, un regat asupra căruia cele două mari imperii au împărțit hegemonia încă de pe timpul lui Nero.
 Traian a ajuns primul în Armenia, l-a detronat pe regele existent și a anexat regatul la Imperiul roman. Apoi și-a îndreptat atenția către sud, către Parția, cucerind Babilonul, Seleucia și în final Ctesiphon, capitala Armenia, în 116.
 A continuat să meargă către sud, către Golful Persic, a declarat Mesopotamia drept nouă provincie a imperiului, și s-a plâns că e prea bătrân pentru a-i călca pe urme lui Alexandru cel Mare.
 Și totuși nu s-a oprit aici. Mai târziu, în anul 116, a trecut munții Khuzestan din Persia și a cucerit marele oraș Susa. L-a detronat pe regele Parției Chrosoes și și-a urcat pe tron propria marionetă, pe Parthamaspates. Imperiul Roman nu va mai înainta niciodată atât de mult spre est.
 La acest moment, sorții războiului precum și propria-i sănătate, l-au trădat. Cu orașul-fortăreață Hatra de pe râul Tigru în spatele său, a continuat să reziste atacurilor romane. Evreii s-au răsculat, la fel și populația Mesopotamiei. Traian a fost astfel forțat să-și retragă armatele pentru a înăbuși revoltele. Traian vedea acest lucru ca pe un amănunt minor, dar nu a mai apucat să conducă o armată pe câmpul de bătălie.
 Decesul și renumele
 Târziu în 116, pe când se odihnea în provincia Cilicia și plănuia încă un război împotriva Parției, Traian s-a îmbolnăvit. Sănătatea i s-a înrăutățit în primăvara și vara lui 117, până când la 9 august a murit. Pe patul de moarte l-a numit ca succesor pe Hadrian. Acesta, devenind împărat, a returnat Mesopotamia Parției. Toate celelalte teritorii cucerite de Traian au fost păstrate.
 Cenușa împăratului a fost depusă în încăperea de la baza columnei lui Traian (columnă ce fusese ridicată atât pentru a comemora victoriile împăratului, fiind o adevărată istorie gravată în piatră, cât și pentru a-i servi ca mausoleu). O inscripție de la intrarea în interiorul columnei, oarecum criptică, deoarece o parte a textului a dispărut, are următorul cuprins:
 Senatus populusque Romanus imp. Caesari divi Nervae f. Nervae Traiano Aug. Germ. Dacico pontif. Maximo trib. pot. XVII imp. VI p.p. ad declarandum quantae altitudinis mons et locus tant[is oper]ibus sit egestus.
 Pentru următoarea perioadă, oricărui împărat nou, chiar și a celui al Imperiului Bizantin, i se ura în Senat să fie felicitor Augusto, melior Traiano, adică "mai fericit ca Augustus și mai bun ca Traian". Spre deosebire de alți conducători din istorie, reputația lui Traian a rămas nepătată timp de mai mult de 1900 de ani.
 Unii văd în Traian un exemplu al acceptării din partea Romei a idealurilor de pe cuprinsul imperiului, în timp ce alții consideră ascensiunea unui spaniol la tronul Romei ca fiind începutul sfârșitului adevăratei societăți romane antice.
 Note
 Bibliografie
 Ancell, R. Manning. "Soldiers." Military Heritage. December 2001. Volume 3, No. 3: 12, 14, 16, 20 (Trajan, Emperor of Rome).
 Bennett, J. Trajan: Optimus Princeps, 2nd Edition, Routledge 2001
 Bowersock, G.W. Roman Arabia, Harvard University Press, 1983
 Fuller, J.F.C. A Military History of the Western World. Three Volumes. New York: Da Capo Press, Inc., 1987 and 1988.
 Isaac, B. The Limits of Empire, The Roman Army in the East, Revised Edition, Oxford University Press, 1990
 Kennedy, D. The Roman Army in Jordan, Revised Edition, Council for British Research in the Levant, 2004
 Lepper, F.A. Trajan's Parthian War. London: Oxford University Press, 1948.
 Theodor Mommsen, Istoria romană, Editura Enciclopedică, București, 1991, (Vol. IV - Provinciile și locuitorii de la Caesar până la Dioclețian) ISBN 973-29-0189-6
 Lectură suplimentară
 Traian Imparat al Romei, Dumitru Tudor, Editura Stiintifica, 1966
 Legături externe
 Împăratul Traian, strămoșul uitat VIDEO, 4 iulie 2013, Ciprian Plaiașu, Adevărul - articol Historia
 „Creștinii nu trebuie căutați cu tot dinadinsul...“ , 31 ianuarie 2013, Adrian Agachi, Ziarul Lumina
 Nașteri în 53
 Decese în 117
 Nașteri pe 18 septembrie
 Decese pe 9 august
 Dinastia Antoninilor
 Eponime ale asteroizilor


type: contracts

text:
 16.5.2019
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 L 128/17
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT
 nr 126/2017
 av den 7 juli 2017
 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet [2019/733]
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artikel 98, och
 av följande skäl:
 (1)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2283 av den 25 november 2015 om nya livsmedel och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 och upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 och kommissionens förordning (EG) nr 1852/2001 (1) bör införlivas med EES-avtalet.
 (2)
 Detta beslut rör lagstiftning om livsmedel. Enligt inledningen till kapitel XII i bilaga II till EES-avtalet ska lagstiftning om livsmedel inte gälla Liechtenstein så länge det landet omfattas av tillämpningen av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter. Detta beslut bör därför inte gälla Liechtenstein.
 (3)
 Genom förordning (EU) 2015/2283 upphävdes, med verkan från och med den 1 januari 2018, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 (2) och kommissionens förordning (EG) nr 1852/2001 (3), som är införlivade med EES-avtalet och följaktligen bör utgå ur EES-avtalet med verkan från och med den 1 januari 2018.
 (4)
 Bilaga II till EES-avtalet bör därför ändras i enlighet med detta.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Kapitel XII i bilaga II till EES-avtalet ska ändras på följande sätt:
 1.
 Följande punkt ska införas efter punkt 123 (kommissionens förordning (EU) 2017/236):
 ”124.
 32015 R 2283: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2283 av den 25 november 2015 om nya livsmedel och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 och upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 och kommissionens förordning (EG) nr 1852/2001 (EUT L 137, 11.12.2015, s. 1)”.
 2.
 Följande strecksats ska läggas till i punkt 86 (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011):
 —
 ”—
 32015 R 2283: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2283 av den 25 november 2015 (EUT L 137, 11.12.2015, s. 1)”.
 3.
 Texten i punkterna 96 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97) och 97 (kommissionens förordning (EG) nr 1852/2001) ska utgå med verkan från och med den 1 januari 2018.
 Artikel 2
 Texten till förordning (EU) 2015/2283 på isländska och norska, som ska offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, ska vara giltig.
 Artikel 3
 Detta beslut träder i kraft den 8 juli 2017 under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i EES-avtalet har gjorts (*1).
 Artikel 4
 Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.
 Utfärdat i Bryssel den 7 juli 2017.
 På gemensamma EES-kommitténs vägnar
 Sabine MONAUNI
 Ordförande
 (1) EUT L 137, 11.12.2015, s. 1.
 (2) EGT L 43, 14.2.1997, s. 1.
 (3) EGT L 253, 21.9.2001, s. 17.
 (*1) Inga konstitutionella krav angivna.


type: caselaw

text:
 23.3.2013
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 86/3
 Sentencia del Tribunal de Justicia (Sala Segunda) de 31 de enero de 2013 (petición de decisión prejudicial planteada por la High Court of Ireland — Irlanda) — H.I.D., B.A./Refugee Applications Commissioner, Refugee Appeals Tribunal, Minister for Justice, Equality and Law Reform, Irlanda, Attorney General
 (Asunto C-175/11) (1)
 (Procedimiento prejudicial - Régimen de asilo europeo común - Solicitud de un nacional de un país tercero de obtención del estatuto de refugiado - Directiva 2005/85/CE - Artículo 23 - Posibilidad de seguir un procedimiento de tramitación prioritaria de las solicitudes de asilo - Procedimiento nacional que se sustancia con carácter prioritario para examinar las solicitudes formuladas por personas pertenecientes a una determinada categoría establecida sobre el criterio de la nacionalidad o del país de origen - Derecho a un recurso judicial efectivo - Artículo 39 de dicha Directiva - Concepto de «órgano jurisdiccional» en el sentido de dicho artículo)
 2013/C 86/04
 Lengua de procedimiento: inglés
 Órgano jurisdiccional remitente
 High Court of Ireland
 Partes en el procedimiento principal
 Demandantes: H.I.D., B.A.
 Demandadas: Refugee Applications Commissioner, Refugee Appeals Tribunal, Minister for Justice, Equality and Law Reform, Irlanda, Attorney General
 Objeto
 Petición de decisión prejudicial — High Court of Ireland — Interpretación de los artículos 23 y 39 de la Directiva 2005/85/CE del Consejo, de 1 de diciembre de 2005, sobre normas mínimas para los procedimientos que deben aplicar los Estados miembros para conceder o retirar la condición de refugiado (DO L 326, p. 13) — Solicitud de un nacional de un país tercero que tiene por objeto la obtención del estatuto de refugiado — Conformidad con el Derecho de la Unión de un procedimiento nacional que establece la aplicación de un procedimiento acelerado o prioritario para examinar las solicitudes de asilo presentadas por personas pertenecientes a una determinada categoría definida sobre la base de la nacionalidad o del país de origen — Derecho a un recurso efectivo — Concepto de «órgano jurisdiccional», en el sentido del artículo 267 TFUE.
 Fallo
 1)
 El artículo 23, apartados 3 y 4, de la Directiva 2005/85/CE del Consejo, de 1 de diciembre de 2005, sobre normas mínimas para los procedimientos que deben aplicar los Estados miembros para conceder o retirar la condición de refugiado, debe interpretarse en el sentido de que no se opone a que, respetando los principios de base y las garantías fundamentales previstos en el capítulo II de la misma Directiva, un Estado miembro someta a un procedimiento prioritario o acelerado el examen de solicitudes de asilo pertenecientes a determinados tipos definidos sobre la base del criterio de la nacionalidad o del país de origen del solicitante.
 2)
 El artículo 39 de la Directiva 2005/85 debe interpretarse en el sentido de que no se opone a una normativa nacional, como la controvertida en el procedimiento principal, que permite a un solicitante de asilo ya sea promover un recurso contra la resolución de la autoridad decisoria ante un órgano jurisdiccional como el Refugee Appeals Tribunal (Irlanda), y recurrir la resolución de éste ante un órgano jurisdiccional superior jerárquico, como la High Court (Irlanda), ya sea impugnar la validez de la decisión de esa misma autoridad ante la High Court, cuyas sentencias pueden ser objeto de un recurso de casación ante la Supreme Court (Irlanda).
 (1) DO C 204, de 9.7.2011.


text:
 12.1.2015
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 7/40
 Prasība, kas celta 2014. gada 16. oktobrī – PAN Europe un Unaapi/Komisija
 (Lieta T-729/14)
 (2015/C 007/45)
 Tiesvedības valoda – angļu
 Lietas dalībnieki
 Prasītāji: Pesticide Action Network Europe (PAN Europe) (Brisele, Beļģija) un Unione nazionale associazioni apicoltori italiani (Unaapi) (Castel San Pietro Terme, Itālija) (pārstāvis – B. Kloostra, lawyer)
 Atbildētāja: Eiropas Komisija
 Prasītāju prasījumi:
 —
 atcelt Komisijas 2014. gada 5. augusta Lēmumu Ares(2014)2589479, kas prasītāju pārstāvim paziņots 2014. gada 6. augustā (turpmāk tekstā – “apstrīdētais lēmums”), atbildot uz prasītāju 2013. gada 10. janvāra pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 (1) (turpmāk tekstā – “MAL regula”) 6. panta 2. punktu samazināt aktīvās vielas imidakloprīda maksimālos atlieku līmeņus (turpmāk tekstā – “MAL”) medū, ziedputekšņos un peru pieniņā, un
 —
 piespriest Komisijai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
 Pamati un galvenie argumenti
 Prasības atbalstam prasītāji izvirza vienu pamatu, apgalvojot, ka, pieņemot apstrīdēto lēmumu, Komisija ir nonākusi pretrunā ar MAL regulu, īpaši ar tās 3. pantu un/vai kombinācijā ar tās 14. panta 1. punktu un 2. punkta a), c) un d) apakšpunktu, un tādējādi tā ir rīkojusies prettiesiski.
 —
 Prasītāji uzskata, ka MAL regulā ir noteikts, ka Komisijai, lemjot par pieteikumiem, kas iesniegti atbilstoši MAL regulas 7. pantam par MAL noteikšanu vai grozīšanu, ir jāņem vērā dzīvnieku veselība. Tādējādi Komisija prettiesiski esot izlēmusi neapmierināt prasītāju pieteikumu samazināt imidakloprīda MAL.
 —
 Prasītāji turklāt piebilst, ka saskaņā ar MAL regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā ietverto MAL definīciju MAL ir jānosaka, pamatojoties uz “ietekmi uz patērētāju zemāko līmeni, kāds ir nepieciešams jutīgu patērētāju aizsardzībai”, un uz “labu lauksaimniecības praksi” (LLP). No 3. panta 2. punkta un 4. panta 1. punkta izrietot, ka Komisijai, pieņemot apstrīdēto lēmumu, bija jāņem vērā pieejamās zinātniskās un tehniskās zināšanas par imidakloprīda iedarbību uz bitēm un bišu kolonijām. No šīm normām – un īpaši no MPL regulas 14. panta 2. punkta d) apakšpunkta – arī izriet, ka Komisija apstrīdētajā lēmumā prettiesiski nav ņēmusi vērā Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 485/2013 (2) kā lēmumu “par augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas maiņu”.
 (1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 1. lpp.)
 (2) Komisijas 2013. gada 24. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 485/2013, ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz darbīgo vielu klotianidīna, tiametoksama un imidakloprīda apstiprināšanas nosacījumiem un tādu sēklu izmantošanas un tirdzniecības aizliegšanu, kuras apstrādātas ar augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur minētās darbīgās vielas (OV L 139, 12. lpp.)


text:
 8.12.2012
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 379/13
 Αίτηση για την έκδοση προδικαστικής αποφάσεως, την οποία υπέβαλε το Raad van State (Κάτω Χώρες) στις 27 Αυγούστου 2012 — A. M. van der Ham και A. H. van der Ham-Reijersen van Buuren κατά College van Gedeputeerde Staten van Zuid-Holland
 (Υπόθεση C-396/12)
 2012/C 379/21
 Γλώσσα διαδικασίας: η ολλανδική
 Αιτούν δικαστήριο
 Raad van State
 Διάδικοι στην υπόθεση της κύριας δίκης
 Αναιρεσείοντες: A. M. van der Ham και A. H. van der Ham-Reijersen van Buuren
 Αναιρεσίβλητο: College van Gedeputeerde Staten van Zuid-Holland
 Προδικαστικά ερωτήματα
 1)
 Τι νοείται με τον όρο «εκ προθέσεως μη συμμόρφωση» που περιλαμβάνεται στο άρθρο 51, παράγραφος 1, του κανονισμού (ΕΚ) 1698/2005 (1), του Συμβουλίου, της 20ής Σεπτεμβρίου 2005, για τη στήριξη της αγροτικής αναπτύξεως (ΕΓΤΑΑ) [...], όπως τροποποιήθηκε με τον κανονισμό (ΕΚ) 74/2009 (2) του Συμβουλίου, της 19ης Ιανουαρίου 2009, στο άρθρο 23 του κανονισμού (ΕΚ) 1975/2006 (3) της Επιτροπής, της 7ης Δεκεμβρίου 2006, για τη θέσπιση λεπτομερών διατάξεων εφαρμογής του κανονισμού (ΕΚ) 1698/2005 [...], και στο άρθρο 67, παράγραφος 1, του κανονισμού (ΕΚ) 796/2004 (4) της Επιτροπής, της 21ης Απριλίου 2004, σχετικά με τη θέσπιση λεπτομερών κανόνων για την εφαρμογή της πολλαπλής συμμορφώσεως, της διαφοροποιήσεως και του ολοκληρωμένου συστήματος διαχειρίσεως και ελέγχου που προβλέπονται στον κανονισμό (ΕΚ) 1782/2003 του Συμβουλίου για τη θέσπιση κοινών κανόνων για τα καθεστώτα άμεσης στηρίξεως στο πλαίσιο της κοινής γεωργικής πολιτικής και για τη θέσπιση ορισμένων καθεστώτων στηρίξεως για τους γεωργούς (ΕΕ L 141); Αρκεί για να γίνει δεκτό ότι υπάρχει εκ προθέσεως μη συμμόρφωση το ότι δεν τηρήθηκε μια μακροχρόνια σταθερή πολιτική, όπως περιγράφεται στο άρθρο 8, παράγραφος 2, στοιχείο c, των Beleidsregels normenkader randvoorwaarden Gemeenschappelijk Landbouwbeleid (εθνικής ρυθμίσεως για την εφαρμογή του κανονιστικού πλαισίου όσον αφορά την πολλαπλή συμμόρφωση σχετικά με την κοινή γεωργική πολιτική);
 2)
 Εμποδίζει το δίκαιο της Ένωσης να κριθεί στο κράτος μέλος ότι ένα καθεστώς παραβιάστηκε «εκ προθέσεως», όπως τούτο νοείται στους κανονισμούς αυτούς, απλώς και μόνον επειδή συντρέχουν μία ή περισσότερες από τις ακόλουθες περιστάσεις:
 α)
 η συγκεκριμένη απαίτηση πολλαπλής συμμορφώσεως που δεν τηρήθηκε προβλέπει πρόθεση·
 β)
 η συγκεκριμένη απαίτηση πολλαπλής συμμορφώσεως είναι περίπλοκη·
 γ)
 υπάρχει μακροχρόνια σταθερή πολιτική·
 δ)
 υπάρχει πράξη ή εκούσια παράλειψη·
 ε)
 ο γεωργός είχε ήδη προειδοποιηθεί για ανεπάρκειες όσον αφορά την τήρηση της συγκεκριμένης απαιτήσεως πολλαπλής συμμορφώσεως και
 στ)
 ο βαθμός στον οποίο δεν τηρήθηκε η απαίτηση πολλαπλής συμμορφώσεως οδηγεί τα πράγματα προς τα εκεί;
 3)
 Δύναται να καταλογιστεί στον αποδέκτη της επιδοτήσεως «πρόθεση μη συμμορφώσεως» αν τρίτος εκτέλεσε τις εργασίες κατ’ εντολήν του αποδέκτη;
 (1) ΕΕ L 277, σ. 1.
 (2) ΕΕ L 30, σ. 100.
 (3) ΕΕ L 386, σ. 74.
 (4) ΕΕ L 141, σ. 18.


text:
23.11.2013
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 344/56
 Sag anlagt den 30. juli 2013 — Mayaleh mod Rådet
 (Sag T-408/13)
 2013/C 344/102
 Processprog: fransk
 Parter
 Sagsøger: Adib Mayaleh (Damaskus, Syrien) (ved advokaterne G. Karouni og C. Dumont)
 Sagsøgt: Rådet for Den Europæiske Union
 Sagsøgerens påstande
 —
 Rådets afgørelse 2013/255/FUSP af 31. maj 2013 om restriktive foranstaltninger over for Syrien, for så vidt som den angår Adib Mayalah, annulleres.
 —
 Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 363/2013 af 22. april 2013 om gennemførelse af forordning (EU) nr. 36/2012 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien, som berigtiget den 9. maj 2013, for så vidt som den angår Adib Mayalah, annulleres.
 —
 Rådet for Den Europæiske Union tilpligtes at betale sagens omkostninger i henhold til artikel 87 og 91 i Rettens procesreglement.
 Søgsmålsgrunde og væsentligste argumenter
 Til støtte for søgsmålet har sagsøgeren påberåbt sig seks anbringender, som i det væsentlige er identiske eller svarer til første, andet, tredje, femte, sjette og syvende anbringende, der er gjort gældende i sag T-383/11, Makhlouf mod Rådet (1).
 (1) EUT C 282, s. 30.


text:
 Avis juridique important
 |
 32002D0039
 2002/39/EG: Beschluss des Rates vom 17. Dezember 2001 über den Abschluss eines Rahmenabkommens zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Malta über die allgemeinen Grundsätze der Teilnahme der Republik Malta an den Programmen der Gemeinschaft
 Amtsblatt Nr. L 017 vom 19/01/2002 S. 0054 - 0055
 Beschluss des Ratesvom 17. Dezember 2001über den Abschluss eines Rahmenabkommens zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Malta über die allgemeinen Grundsätze der Teilnahme der Republik Malta an den Programmen der Gemeinschaft(2002/39/EG)DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf die Artikel 13, 61, 95, 129, 137, Artikel 149 Absatz 4, Artikel 150 Absatz 4, Artikel 151 Absatz 5, Artikel 152 Absatz 4, Artikel 153 Absatz 4, die Artikel 156, 157, 166, Artikel 175 Absatz 1 und Artikel 308 in Verbindung mit Artikel 300 Absatz 2 Unterabsatz 1 zweiter Satz, Absatz 3 Unterabsatz 2 und Absatz 4,auf Vorschlag der Kommission(1),mit Zustimmung des Europäischen Parlaments(2),in Erwägung nachstehender Gründe:(1) Auf der Tagung des Europäischen Rates in Wien im Dezember 1998 wurde der Beschluss der Republik Malta, ihren Antrag auf Beitritt zur Europäischen Union neu einzureichen, begrüßt, und die Kommission unterbreitete im Februar 1999 eine überarbeitete Fassung ihrer Stellungnahme von 1993 zu dem Beitrittsantrag der Republik Malta.(2) Der Europäische Rat machte auf seiner Tagung in Luxemburg im Dezember 1997 die Teilnahme an den Gemeinschaftsprogrammen zu einem Instrument der Stärkung der intensivierten Heranführungsstrategie für die Bewerberländer, wobei über diese Teilnahme von Fall zu Fall zu entscheiden ist. Nach der Tagung des Europäischen Rates in Helsinki im Dezember 1999 und insbesondere nach der Tagung in Nizza im Dezember 2000 wurde das Konzept der Einzelfallentscheidung durch ein umfassenderes Konzept abgelöst, dass die meisten Gemeinschaftsprogramme einschließt.(3) Der Europäische Rat erklärte auf seiner Tagung in Helsinki, die Republik Malta sei ein Bewerberland, das auf der Grundlage derselben Kriterien, die auch für die übrigen Bewerberländer gelten, Mitglied der Union werden solle. Der Republik Malta kommt im Rahmen der bestehenden Europäischen Strategie wie den anderen Bewerberländern eine Heranführungsstrategie zugute, die Malta auch die Möglichkeit bietet, an den Programmen und Agenturen der Gemeinschaft teilzunehmen.(4) Im Einklang mit den vom Rat am 5. Juni 2001 angenommenen Verhandlungsrichtlinien hat die Kommission im Namen der Gemeinschaft mit der Republik Malta ein Rahmenabkommen über die allgemeinen Grundsätze der Teilnahme dieses Landes an den Programmen der Gemeinschaft ausgehandelt.(5) Der Vertrag enthält Befugnisse in Bezug auf einige der unter das Abkommen fallenden Programme nur in Artikel 308.(6) Die spezifischen Voraussetzungen und Bedingungen für die Teilnahme der Republik Malta an den Programmen der Gemeinschaft, insbesondere des Finanzbeitrags, sollten von der Kommission im Namen der Gemeinschaft festgelegt werden. Dabei sollte die Kommission durch einen vom Rat eingesetzten Sonderausschuss unterstützt werden.(7) Die Republik Malta kann finanzielle Unterstützung für die Teilnahme an den Gemeinschaftsprogrammen gemäß der Verordnung Nr. 555/2000 des Rates vom 13. März 2000 über die Durchführung von Maßnahmen im Rahmen der Heranführungsstrategie für die Republik Zypern und die Republik Malta(3) beantragen.(8) Nach den Artikeln 1 und 2 des dem Vertrag über die Europäische Union und dem EG-Vertrag beigefügten Protokolls über die Position Dänemarks beteiligt sich Dänemark nicht an dem Teil dieses Ratsbeschlusses, der zu Titel IV des EG-Vertrags erlassen wurde; dieser Teil ist daher für Dänemark nicht bindend oder anwendbar.(9) Das Vereinigte Königreich und Irland beabsichtigen, sich an der Annahme der Verordnung des Rates über eine allgemeine Rahmenregelung für Aktivitäten der Gemeinschaft zur Erleichterung der Verwirklichung des europäischen Rechtsraums in Zivilsachen zu beteiligen; nach der Annahme der Verordnung ist diese für das Vereinigte Königreich und Irland bindend und anwendbar, wenn diese Verordnung für diese Länder nach den Artikeln 1 und 2 des dem EU-Vertrags und dem EG-Vertrag beigefügten Protokolls über die Position des Vereinigten Königreichs und Irlands bindend und anwendbar ist.(10) Das Abkommen sollte von der Kommission regelmäßig überprüft werden.(11) Das Abkommen sollte genehmigt werden -BESCHLIESST:Artikel 1Das Rahmenabkommen zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Malta über die allgemeinen Grundsätze der Teilnahme der Republik Malta an den Programmen der Gemeinschaft wird im Namen der Gemeinschaft genehmigt.Der Wortlaut des Abkommens ist diesem Beschluss beigefügt.Artikel 2(1) Die Kommission ist ermächtigt, im Namen der Gemeinschaft die spezifischen Voraussetzungen und Bedingungen für die Teilnahme der Republik Malta an den Programmen der Gemeinschaft, insbesondere des Finanzbeitrags, festzulegen. Die Kommission wird dabei durch einen vom Rat eingesetzten Sonderausschuss unterstützt.(2) Ersucht die Republik Malta um Unterstützung im Rahmen der Außenhilfe, so werden die in der Verordnung (EG) Nr. 555/2000 und in ähnlichen, später verabschiedeten Verordnungen festgelegten Verfahren angewandt.Artikel 3Spätestens drei Jahre nach Inkrafttreten des Abkommens und danach alle drei Jahre überprüft die Kommission die Umsetzung des Abkommens und erstattet dem Rat darüber Bericht. Diesem Bericht können geeignete Vorschläge beigefügt werden.Artikel 4Der Präsident des Rates wird ermächtigt, die Person(en) zu bestellen, die befugt ist (sind), das Abkommen rechtsverbindlich für die Gemeinschaft zu unterzeichnen.Artikel 5Der Präsident des Rates nimmt die in Artikel 9 des Abkommens vorgesehenen Notifizierungen im Namen der Gemeinschaft vor(4).Geschehen zu Brüssel am 17. Dezember 2001.Im Namen des RatesDer PräsidentA. Neyts-Uyttebroeck(1) ABl. C 304 E vom 30.10.2001, S. 338.(2) Stellungnahme vom 11.12.2001 (noch nicht im Amtsblatt veröffentlicht).(3) ABl. L 68 vom 16.3.2000, S. 3.(4) Der Tag des Inkrafttretens des Abkommens wird auf Veranlassung des Generalsekretariats des Rates im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften veröffentlicht.


text:
01.01.201701.07.2015Sünkroniseeri kerimisribadVäljaandja:Haridus- ja teadusministerAkti liik:määrusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:01.01.2017Redaktsiooni kehtivuse lõpp:
 Avaldamismärge:RT I, 11.11.2016, 2Määrus kehtestatakse täiskasvanute koolituse seaduse § 9 lõike 1 alusel.§ 1. Määruse reguleerimisala Määruses kehtestatakse täienduskoolituse õppekava nõuded, täienduskoolituse läbimise ja selles osalemise kohta väljastatavate dokumentide nõuded ning täienduskoolituse õppekavarühmade loetelu.§ 2. Täienduskoolituse õppekava nõuded (1) Täienduskoolituse õppekavas sätestatakse vähemalt järgmised andmed: 1) õppekava nimetus; 2) õppekavarühm; 3) õpiväljundid; 4) õpingute alustamise tingimused, juhul kui need on eeltingimuseks õpiväljundite saavutamisel; 5) õppe kogumaht, sealhulgas auditoorse, praktilise ja iseseisva töö osakaal; 6) õppe sisu; 7) õppekeskkonna kirjeldus; 8) õppematerjalide loend, juhul kui õppekava läbimiseks on ette nähtud õppematerjalid; 9) lõpetamise tingimused ja väljastatavad dokumendid; 10) koolituse läbiviimiseks vajaliku kvalifikatsiooni, õpi- või töökogemuse kirjeldus koolitajal.[RT I, 11.11.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] (2) Õppekava koostatakse õpiväljundipõhiselt. Õpiväljundid on kirjeldatud õppekava läbimiseks vajalikul miinimumtasemel. Täienduskoolituse õpiväljundid sõnastatakse nii, et nende alusel on võimalik hinnata õppekava läbinu teadmisi ja oskusi. (3) Õppekava nimetus peab võimalikult täpselt väljendama täienduskoolituse sisu ja ei tohi olla eksitav. Õppekava nimetuseks ei piisa üksnes ametinimetusest. Õppekava nimetuses ja õpiväljundites kirjeldatut peab olema võimalik etteantud õppeajaga saavutada. (4) Kui täienduskoolituse eesmärk on kutsestandardis või tasemeõppe õppekavas sisalduvate kutse-, ameti- või erialase kompetentside omandamine, viidatakse õppekava eesmärgis asjaomasele kutsestandardile ja selle kutsetasemele või õppekavale ja loetletakse asjaomased kompetentsid. (5) Kui täienduskoolituse eesmärk on anda täienduskoolitusel osalejale õigus mingis valdkonnas tegutsemiseks või vastava õiguse taotlemiseks, märgitakse see õppekavas eesmärgina ning õppekava koostamisel arvestatakse õigusaktides sellele koolitusele sätestatud nõuetega.§ 3. Täienduskoolituse läbimise ja täienduskoolituses osalemise kohta väljastatavad dokumendid (1) Tõend täienduskoolituses osalemise või selle läbimise kohta väljastatakse isikule juhul, kui koolituse käigus ei hinnatud õpiväljundite saavutatust või kui isik ei saavutanud kõiki õppekava lõpetamiseks nõutud õpiväljundeid. (2) Tunnistus on täienduskoolituse lõpetamist tõendav dokument, mis väljastatakse isikule juhul, kui koolituse käigus hinnati õpiväljundite saavutatust ja isik saavutas kõik õppekava lõpetamiseks nõutud õpiväljundid. (3) Tunnistusele ja tõendile märgitakse vähemalt järgmised andmed: 1) täienduskoolituses osalenud või selle läbinud isiku nimi ja isikukood; 2) täienduskoolitusasutuse nimi ja täienduskoolitusasutuse pidaja registrikood; 3) majandustegevusteate või tegevusloa registreerimisnumber Eesti Hariduse Infosüsteemis; 4) õppekava nimetus; 5) täienduskoolituse toimumise aeg ja täienduskoolituse maht; 6) tõendi või tunnistuse väljaandmise koht ja kuupäev; 7) tõendi või tunnistuse number; 8) koolitajate nimed. (4) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 8 nimetatud andmed võib märkida ka tunnistuse või tõendi lisas. (5) Tunnistusel või selle lisas märgitakse lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatule omandatud õpiväljundid ja õpiväljundite saavutatuse hindamise viisid. (6) Käesoleva määruse § 2 lõikes 4 nimetatud juhul märgitakse tunnistusele või selle lisale ka kutsestandard ja selle kutsetase või õppekava, milles sisalduvate kompetentside omandamine oli täienduskoolituse eesmärgiks. (7) Tunnistus ja tõend allkirjastatakse täienduskoolitusasutuse pidaja kehtestatud korras. (8) Täienduskoolitusasutuse väljastatud tunnistused ja tõendid nummerdatakse ja täienduskoolitusasutus peab nende üle arvestust pidama. Tunnistusi ja tõendeid võib väljastada ka elektrooniliselt.§ 4. Täienduskoolituse õppekavarühmad (1) Täienduskoolituse õppekavade liigitamisel lähtutakse käesoleva määruse lisaga kehtestatud õppekavarühmade loetelust, mille aluseks on rahvusvaheline haridus- ja koolitusvaldkondade liigitus International Standard Classification of Education Fields of Education and Training (ISCED-F 2013).[RT I, 11.11.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] (2) Täienduskoolituse õppekavarühmade loetelu esitatakse käesoleva määruse lisas.§ 5. Määruse jõustumine Käesolev määrus jõustub 2015. aasta 1. juulil.Märgi siia hilisem redaktsioonJõustumine:
 01.01.201701.07.2015Väljaandja:Haridus- ja teadusministerAkti liik:määrusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:01.01.2017Redaktsiooni kehtivuse lõpp:
 Avaldamismärge:RT I, 11.11.2016, 2Määrus kehtestatakse täiskasvanute koolituse seaduse § 9 lõike 1 alusel.§ 1. Määruse reguleerimisala Määruses kehtestatakse täienduskoolituse õppekava nõuded, täienduskoolituse läbimise ja selles osalemise kohta väljastatavate dokumentide nõuded ning täienduskoolituse õppekavarühmade loetelu.§ 2. Täienduskoolituse õppekava nõuded (1) Täienduskoolituse õppekavas sätestatakse vähemalt järgmised andmed: 1) õppekava nimetus; 2) õppekavarühm; 3) õpiväljundid; 4) õpingute alustamise tingimused, juhul kui need on eeltingimuseks õpiväljundite saavutamisel; 5) õppe kogumaht, sealhulgas auditoorse, praktilise ja iseseisva töö osakaal; 6) õppe sisu; 7) õppekeskkonna kirjeldus; 8) õppematerjalide loend, juhul kui õppekava läbimiseks on ette nähtud õppematerjalid; 9) lõpetamise tingimused ja väljastatavad dokumendid; 10) koolituse läbiviimiseks vajaliku kvalifikatsiooni, õpi- või töökogemuse kirjeldus koolitajal.[RT I, 11.11.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] (2) Õppekava koostatakse õpiväljundipõhiselt. Õpiväljundid on kirjeldatud õppekava läbimiseks vajalikul miinimumtasemel. Täienduskoolituse õpiväljundid sõnastatakse nii, et nende alusel on võimalik hinnata õppekava läbinu teadmisi ja oskusi. (3) Õppekava nimetus peab võimalikult täpselt väljendama täienduskoolituse sisu ja ei tohi olla eksitav. Õppekava nimetuseks ei piisa üksnes ametinimetusest. Õppekava nimetuses ja õpiväljundites kirjeldatut peab olema võimalik etteantud õppeajaga saavutada. (4) Kui täienduskoolituse eesmärk on kutsestandardis või tasemeõppe õppekavas sisalduvate kutse-, ameti- või erialase kompetentside omandamine, viidatakse õppekava eesmärgis asjaomasele kutsestandardile ja selle kutsetasemele või õppekavale ja loetletakse asjaomased kompetentsid. (5) Kui täienduskoolituse eesmärk on anda täienduskoolitusel osalejale õigus mingis valdkonnas tegutsemiseks või vastava õiguse taotlemiseks, märgitakse see õppekavas eesmärgina ning õppekava koostamisel arvestatakse õigusaktides sellele koolitusele sätestatud nõuetega.§ 3. Täienduskoolituse läbimise ja täienduskoolituses osalemise kohta väljastatavad dokumendid (1) Tõend täienduskoolituses osalemise või selle läbimise kohta väljastatakse isikule juhul, kui koolituse käigus ei hinnatud õpiväljundite saavutatust või kui isik ei saavutanud kõiki õppekava lõpetamiseks nõutud õpiväljundeid. (2) Tunnistus on täienduskoolituse lõpetamist tõendav dokument, mis väljastatakse isikule juhul, kui koolituse käigus hinnati õpiväljundite saavutatust ja isik saavutas kõik õppekava lõpetamiseks nõutud õpiväljundid. (3) Tunnistusele ja tõendile märgitakse vähemalt järgmised andmed: 1) täienduskoolituses osalenud või selle läbinud isiku nimi ja isikukood; 2) täienduskoolitusasutuse nimi ja täienduskoolitusasutuse pidaja registrikood; 3) majandustegevusteate või tegevusloa registreerimisnumber Eesti Hariduse Infosüsteemis; 4) õppekava nimetus; 5) täienduskoolituse toimumise aeg ja täienduskoolituse maht; 6) tõendi või tunnistuse väljaandmise koht ja kuupäev; 7) tõendi või tunnistuse number; 8) koolitajate nimed. (4) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 8 nimetatud andmed võib märkida ka tunnistuse või tõendi lisas. (5) Tunnistusel või selle lisas märgitakse lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatule omandatud õpiväljundid ja õpiväljundite saavutatuse hindamise viisid. (6) Käesoleva määruse § 2 lõikes 4 nimetatud juhul märgitakse tunnistusele või selle lisale ka kutsestandard ja selle kutsetase või õppekava, milles sisalduvate kompetentside omandamine oli täienduskoolituse eesmärgiks. (7) Tunnistus ja tõend allkirjastatakse täienduskoolitusasutuse pidaja kehtestatud korras. (8) Täienduskoolitusasutuse väljastatud tunnistused ja tõendid nummerdatakse ja täienduskoolitusasutus peab nende üle arvestust pidama. Tunnistusi ja tõendeid võib väljastada ka elektrooniliselt.§ 4. Täienduskoolituse õppekavarühmad (1) Täienduskoolituse õppekavade liigitamisel lähtutakse käesoleva määruse lisaga kehtestatud õppekavarühmade loetelust, mille aluseks on rahvusvaheline haridus- ja koolitusvaldkondade liigitus International Standard Classification of Education Fields of Education and Training (ISCED-F 2013).[RT I, 11.11.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] (2) Täienduskoolituse õppekavarühmade loetelu esitatakse käesoleva määruse lisas.§ 5. Määruse jõustumine Käesolev määrus jõustub 2015. aasta 1. juulil.


text:
 22.9.2007
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 223/15
 Talan väckt den 19 juli 2007 – Zhejiang Harmonic Hardware Products mot rådet
 (Mål T-274/07)
 (2007/C 223/24)
 Rättegångsspråk: engelska
 Parter
 Sökande: Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd (Zhejiang, Kina) (ombud: R. MacLean, Solicitor)
 Svarande: Europeiska unionens råd
 Sökandens yrkanden
 Sökanden yrkar att förstainstansrätten skall
 —
 ogiltigförklara artiklarna 1 och 2 i rådets förordning (EG) 452/2007 av den 23 april 2007, i den mån den avser sökanden, och
 —
 förplikta rådet att ersätta rättegångskostnaderna.
 Grunder och huvudargument
 Sökanden tillverkar strykbrädor och deras huvudsakliga beståndsdelar i Folkrepubliken Kina. Sökanden yrkar att förstainstansrätten skall ogiltigförklara rådets förordning (EG) nr 452/2007 av den 23 april 2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ukraina samt om slutgiltigt uttag av den preliminära antidumpningstull som införts på sådan import (1), i den mån dessa åtgärder är tillämpliga på sökanden.
 Till stöd för ansökan gör sökanden för det första gällande att gemenskapsinstitutionerna åsidosatte artikel 2.7 b och c i grundförordningen (2) när kommissionen lade fram ett förslag till rådet på antidumpningsåtgärder på grundval av en felaktig bedömning enligt vilken sökanden inte uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c avseende ställning som marknadsekonomi.
 För det andra anför sökanden att gemenskapsinstitutionerna åsidosatte artikel 20.4 och 20.5 i grundförordningen och sökandens rätt att yttra sig eftersom sökanden endast fick sex dagar på sig för att reagera på kommissionens reviderade slutliga informationsskrivelse.
 För det tredje anför sökanden att gemenskapsinstitutionerna åsidosatte artikel 8 i grundförordningen genom att inte vederbörligen beakta sökandens prisåtaganden.
 Slutligen gör sökanden gällande att åsidosatte artikel 5.2 a i grundförordningen genom att inte avslöja vem det var som initierade den undersökning som ledde fram till den angripna förordningen.
 (1) EUT L 109, s. 12.
 (2) Rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EGT L 56, 1996, s. 1).


text:
 Avis juridique important
 |
 52004PC0039(01)
 Ehdotus: neuvoston asetus eurometallirahojen kaltaisista mitaleista ja rahakkeista /* KOM/2004/0039 lopull. - CNS 2004/0010 */
 Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS eurometallirahojen kaltaisista mitaleista ja rahakkeista(komission esittämä)PERUSTELUT1. TaustaaEhdotetuilla asetuksilla on tarkoitus säännellä ilmaisujen "euro" ja "eurosentti" ja eurotunnuksen (EUR) käyttöä metalliesineissä (mitalit ja rahakkeet), jotka muistuttavat metallirahoja ja/tai joilla on niiden tekniset ominaisuudet, sekä määritellä, minkä asteinen samankaltaisuus suhteessa eurometallirahoihin olisi kiellettävä mitaleissa ja rahakkeissa. Tavoitteena on suojella kansalaisia eurometallirahoihin liittyviltä petoksilta ja sekaannuksilta ja luoda tasavertaiset toimintaedellytykset tällaisten mitalien ja rahakkeiden valmistamiselle.Kansalaiset kohtaavat tältä osin kahdenlaisia riskejä. He voivat ensinnäkin luulla, että metalliesineillä (mitaleilla ja rahakkeilla) on laillisen maksuvälineen asema, jos niissä on eurometallirahoissa esiintyvä teksti tai eurotunnus. Toiseksi mitaleja ja rahakkeita voitaisiin käyttää petostarkoituksessa kolikkoautomaateissa, jos niiden koko ja niissä käytettyjen metallien ominaisuudet ovat lähellä eurometallirahojen kokoa ja ominaisuuksia.Koska eurometallirahat ovat liikkeessä hyvin monessa jäsenvaltiossa, on tarpeen laatia säännöt, joita kaikkien osapuolten on noudatettava. Yhteisössä on jo toteutettu tiettyjä toimenpiteitä, jotka eivät ole olleet riittäviä torjumaan tehokkaasti eurometallirahoja muistuttavien esineiden liikkeeseen laskemista.Ennen eurometallirahojen käyttöönottoa yhteisö luovutti jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille sillä olleet oikeudet, jotka oikeuttivat sen vetoamaan eurometallirahojen yhteisen sivun ulkoasun mallioikeuteen [1]. Tämän tuloksena mallioikeuden suojaan sovelletaan kansallista lainsäädäntöä yhteisten sääntöjen perusteella. Nämä säännöt ovat sitovia, ja niillä muun muassa kielletään eurometallirahojen ulkoasun jäljentäminen metallista tehtyihin mitaleihin ja rahakkeisiin. Koska sääntöjä sovelletaan ainoastaan itse ulkoasuun, jäsenvaltiot eivät ole niiden avulla voineet kieltää mitaleja ja rahakkeita, joiden ulkoasu muistuttaa eurometallirahojen ulkoasua.[1] Komission tiedonanto eurometallirahojen yhteisen sivun mallioikeuden suojasta. EYVL C 318, 13.11.2001, s. 3 (KOM(2001) 600 lopullinen).Eurometallirahojen kaltaisista mitaleista ja rahakkeista 19 päivänä elokuuta 2002 annetun komission suosituksen [2] tavoitteena on suojata ilmaisut "euro" ja "eurosentti" sekä eurotunnus, jottei niitä käytettäisi mitaleissa ja rahakkeissa [3]. Kyseinen suositus koski ainoastaan ulkoasua, eikä sitä yleensä saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, sillä jäsenvaltiot pitivät yhteisön sitovaa lainsäädäntöä parempana. Vaikka suosituksessa annetaankin hyödyllisiä ohjeita, se ei ole osoittautunut kovinkaan tehokkaaksi. Kaiken kaikkiaan mitaleja ja rahakkeita koskevat kansalliset säännöt ovat harvinaisia ja yleensä yleisluontoisia. Eurometallirahojen käytöstä saadut kokemukset ovat osoittaneet, että ulkoasun lisäksi on tarpeen antaa teknisiä ominaisuuksia koskevia sitovia sääntöjä tässä säädösehdotuksessa esitetyllä tavalla.[2] EYVL L 225, 22.8.2002, s. 34.[3] Suosituksella uudistettiin metallirahojen, mitaleiden ja rahakkeiden keräilykappaleista 13 päivänä tammikuuta 1999 annettu vastaava komission suositus (EYVL L 20, 27.1.1999, s. 61).Useat tapaukset, joissa on ollut kyse eurometallirahoja hyvin paljon muistuttavista mitaleista, ovat osoittaneet, että on tarvetta ottaa käyttöön tiukemmat ja sitovammat keinot. Näin luodaan tasavertaiset toimintaedellytykset mitalien ja rahakkeiden suhteen kaikkialla yhteisössä. Esiin tulleet tapaukset ovat koskeneet muun muassa eurometallirahoja muistuttavia mitaleja, joista yksi laskettiin liikkeeseen eurometallirahan sijaan. Eurometallirahoja muistuttavia esineitä on myös käytetty petostarkoituksessa kolikkoautomaateissa.Talous- ja rahoituskomitean eurometallirahoja käsittelevä alakomitea ja EU:n rahapajojen johtajat ovat tarkastelleet kyseisiä tapauksia ja todenneet, että niitä varten tarvitaan mitaleja ja rahakkeita koskeva sitova säädös. Tässä ehdotuksessa otetaan huomioon keskustelujen aikana esitetyt huomiot.Asiasta on lisäksi keskusteltu laajalti kolikkoautomaattialan edustajien kanssa kokouksissa, joita talous- ja rahoituskomitea pitää säännöllisesti komission ja EU:n rahapajojen johtajien kanssa. Kolikkoautomaattiala kannattaa selkeästi tämän ehdotuksen kaltaista lainsäädäntökehystä, sillä tämä vähentäisi myyntiautomaattien epärehellisestä käytöstä aiheutuvia kustannuksia. Myös rahakkeiden valmistajien huomiot on otettu asetusehdotuksessa huomioon.2. Ehdotus neuvoston asetukseksiAsetuksen 1 artiklassa esitetään yhteisön lainsäädäntöön pohjautuvat määritelmät, jos nämä määritelmät ovat käytettävissä. Mitalit ja rahakkeet määritellään 19 päivänä elokuuta 2002 annetun komission suosituksen mukaisesti. Koska Euroopan unionissa ei ole arvometallipitoisuuksia ja leimaamista koskevaa lainsäädäntöä, yksinomaan tätä asetusta varten esitetyt kullasta, hopeasta ja platinasta valmistettujen mitalien ja rahakkeiden pitoisuudet perustuvat jäsenvaltioiden vahvistamiin vähimmäisnormeihin. Euroopan teknis-tieteellisen keskuksen (ETTK) organisaatiorakenne, joka on jo toiminnassa, vahvistetaan neuvoston päätöksellä, josta komissio on tehnyt ehdotuksen (KOM (2003) 426, 17.7.2003). Nimetyt kansalliset viranomaiset ovat samoja viranomaisia, jotka vastaavat metallirahojen liikkeelseenlaskusta jäsenvaltioissa (liite II). Koska jotkut eurometallirahoja muistuttavia mitaleita koskevat pyynnöt tulevat EU:n ulkopuolisista maista, ehdotetaan, että näissä tapauksessa komissio olisi nimetty viranomainen. Mitalien ja rahakkeiden koon viitealue on ensiarvoisen tärkeässä asemassa tässä asetusehdotuksessa. Koon viitealue on halkaisija-arvojen ja reunan korkeusarvojen yhdistetty joukko, jonka sisällä mitalin tai rahakkeen voidaan katsoa olevan kooltaan samankaltainen kuin eurometalliraha.Asetuksen 2 artiklassa vahvistetaan mitaleja ja rahakkeita koskevat rajoitukset. Erityisesti 1 kohdan a alakohdassa kielletään ilmaisujen "euro" tai "eurosentti" sekä eurotunnuksen käyttö (määritelty liitteessä I) mitaleissa ja rahakkeissa, koska tämä saattaisi antaa väärän kuvan siitä, että niillä olisi laillisen maksuvälineen asema [4]. Artiklan 1 kohdan b alakohdassa kielletään mitalit ja rahakkeet, joiden koko muistuttaa eurometallirahojen kokoa eli on viitealueen sisällä. Kielto koskee "samankaltaista" ulkoasua, koska itse ulkoasua suojaavat kansalliset säännökset. Lopuksi 1 kohdan c alakohdassa suojataan 2 euron kolikon reunan ulkoasu. Eurometallirahojen yhteisen ja kansallisen puolen ulkoasu sekä kolikoiden reunojen ulkoasu esitellään komission julkaisussa joulukuulta 2001 [5].[4] Vastaava säännös on 19 päivänä elokuuta 2002 annetussa komission suosituksessa.[5] EYVL C 373, 28.12.2001.Asetuksen 3 artiklassa vahvistetaan poikkeukset, joita sääntöihin voidaan tehdä. Erityisesti 1 kohdassa hyväksytään ilmaisujen "euro" ja "eurosentti" tai eurotunnuksen käyttö ilman nimellisarvoa mitaleissa ja rahakkeissa, jotka eroavat kooltaan selvästi eurometallirahoista (eli ovat viitealueen ulkopuolella). Asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa säädetään (2 artiklan b alakohdan mukaisesta) kokorajoituksesta poikkeamisesta, jos mitalien ja rahakkeiden keskellä on suuri reikä ja metallien ominaisuudet ovat erilaiset taikka mitalit ja rahakkeet on tehty kullasta, hopeasta tai platinasta.Asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa säädetään nimettyjen viranomaisten mahdollisuudesta sallia ulkoasun osalta (2 artiklan a alakohta) erityisiä poikkeuksia erityisedellytysten täyttyessä. Tällä viitataan pääasiassa tapauksiin, joissa on käytännöllistä käyttää ilmaisuja "euro" ja "eurosentti" tai eurotunnusta. Esimerkkinä voidaan mainita kasinot, joissa euronimellisarvoisia rahakkeita myydään vastaavaan nimellisarvoon. Joskus tällaisia rahakkeita on kätevä käyttää kyseisten yritysten toiminnassa. Mahdollisten väärinkäytösten välttämiseksi mitalin tai rahakkeen alkuperän on oltava selkeästi nähtävissä. Mitaliin tai rahakkeeseen on myös leimattava merkintä "ei laillinen maksuväline".Asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa säädetään mahdollisuudesta poiketa kokorajoituksista (2 artiklan b alakohta), jos molemmat seuraavat edellytykset täyttyvät: i) mitalit ja rahakkeet eivät saa olla kooltaan hyvin lähellä eurometallirahoja, vaikka ne olisivatkin viitealueen sisällä ja ii) metallien ominaisuuksien on poikettava riittävästi eurometallirahoissa käytettyjen metallien ominaisuuksista. Näiden poikkeusten mukaisia mitaleja ja rahakkeita ei pitäisi näin ollen pystyä käyttämään kolikkoautomaateissa. Tärkeä osa 4 artiklan 2 kohtaa on se, että siinä säädetään joustosta kansallisten sääntöjen ja käytäntöjen soveltamisessa, kunhan ehdottomia vähimmäisehtoja noudatetaan. Erityisesti maat, jotka eivät ole perinteisesti antaneet lupaa mitaleille ja rahakkeille, jotka ovat kooltaan viitealueen sisällä, voivat jatkaa käytännön noudattamista. Joitain rajat ylittäviä vaikutuksia tällä saattaa kuitenkin olla. Toiset voivat jatkaa luvan antamista seuraavassa esitetyin ehdoin.Asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa säädetään nimettyjen viranomaisten toimivallasta päättää, onko 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettu samankaltaisuus hyväksyttävä.Teknisten ominaisuuksien visualisoimiseksi liitteeseen III sisältyy graafinen esitys viitealueesta ja asiaan liittyvistä määritelmistä.Jotta jäsenvaltiot tulkitsisivat asetusta yhdenmukaisella tavalla poikkeuksia myöntäessään, 5 artiklan 1 kohdassa säädetään mekanismista, jolla varmistetaan, että kaikista poikkeuksista ilmoitetaan ETTK:lle. Se laatii jäsenvaltioiden käyttöön annettavan rekisterin ja laatii tarvittaessa asiaa koskevia raportteja. Lisäksi on katsottu tarpeelliseksi välttää vaikeuttamasta rahakkeita käyttävien yritysten toimintaa (esimerkiksi kasinot). Tämän vuoksi 5 artiklan 2 kohdassa säädetään, että säännösten vastaiset mitalit ja rahakkeet, jotka ovat kuitenkin käytössä tämän asetuksen tullessa voimaan, olisi korvattava vasta niiden käyttöiän päätyttyä ja viimeistään vuoden 2012 loppuun mennessä. Nämä rahakkeet olisi kuitenkin merkittävä rekisteriin sovellettavien kansallisten menettelyjen mukaan, ja niistä olisi ilmoitettava ETTK:lle. Joissain tapauksissa rekisteröinti ei ole kuitenkaan tarpeen, koska eurometallirahoja muistuttavia mitaleita ja rahakkeita ei ole käytössä kansallisten lainsäädännön tai käytäntöjen vuoksi.Asetuksen 6 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen asetuksen asianmukainen täytäntöönpano säätämällä tarkoituksenmukaisista seuraamuksista. Seuraamukset tulee vahvistaa vuoden 2005 tammikuuhun mennessä, ja niistä on ilmoitettava komissiolle.Asetuksen 7 artiklassa rajataan asetuksen soveltaminen euroalueeseen osallistuviin jäsenvaltioihin, mikä heijastaa käytettyä oikeusperustaa eli perustamissopimuksen 123 artiklan 4 kohtaa. Kuten tehtiin myös esimerkiksi asetuksen (EY) N:o 1338/2001 osalta, tämän asetuksen vaikutukset olisi kuitenkin laajennettava koskemaan euroalueen ulkopuolisia jäsenvaltioita toisella, perustamissopimuksen 308 artiklaan perustuvalla asetuksella.2004/0010 (CNS)Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS eurometallirahojen kaltaisista mitaleista ja rahakkeistaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 123 artiklan 4 kohdan kolmannen virkkeen,ottaa huomioon komission ehdotuksen [6],[6] EUVL C [...], [...], s. [...].ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [7],[7] EUVL C [...], [...], s. [...].ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon [8],[8] EUVL C [...], [...], s. [...].sekä katsoo seuraavaa:(1) Eurosta tuli 1 päivänä tammikuuta 1999 euron käyttöönotosta 3 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 974/1998 [9] vaatimusten mukaisesti virallinen valuutta osallistuvissa jäsenvaltioissa ja niissä kolmansissa maissa, jotka ovat tehneet Euroopan yhteisön kanssa sopimuksen euron käyttöönotosta, eli Monacossa, San Marinossa ja Vatikaanivaltiossa.[9] EYVL L 139, 11.5.1998, s. 1.(2) Liikkeeseen tarkoitettujen eurometallirahojen yksikköarvoista ja teknisistä eritelmistä 3 päivänä toukokuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 975/1998 [10] määritellään eurometallirahojen perusominaisuudet. Vuoden 2002 tammikuussa käyttöönotetut eurometallirahat ovat liikkeessä koko euroalueella yksinomaisena laillisena maksuvälineenä käytettävänä metallirahana.[10] EYVL L 139, 11.5.1998, s. 6. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 423/1999 (EYVL L 52, 27.2.1999, s. 2).(3) Eurometallirahojen kaltaisista mitaleista ja rahakkeista 19 päivänä elokuuta 2002 annetussa komission suosituksessa 2002/664/EY [11] esitetään suosituksia siitä, millaisia ulkonäköseikkoja olisi vältettävä, kun kooltaan lähellä eurometallirahoja olevia mitaleja ja rahakkeita myydään, valmistetaan, varastoidaan, maahantuodaan tai jaellaan myyntiin tai muihin kaupallisiin tarkoituksiin.[11] EYVL L 225, 22.8.2002, s. 34(4) Euron tunnuksen käytöstä 23 päivänä heinäkuuta 1997 annetussa komission tiedonannossa [12] kuvataan eurotunnus (EUR) ja kehotetaan kaikkia valuutan käyttäjäryhmiä käyttämään tunnusta euromääräisten rahamäärien esittämiseksi.[12] KOM(97) 418, 23.7.1997(5) Eurometallirahojen yhteisen sivun mallioikeuden suojasta 13 päivänä marraskuuta 2001 annetussa komission tiedonannossa [13] määritellään eurometallirahojen yhteisen sivun mallisuojaan sovellettava jäljennyskäytäntö.[13] EYVL C 318, 13.11.2001, s. 3 (KOM(2001) 600 lopullinen).(6) Komissio esitteli eurometallirahojen ulkoasun 28 päivänä joulukuuta 2001 [14].[14] EYVL C 373, 28.12.2001.(7) Kansalaisille saatetaan uskotella, että mitaleilla ja rahakkeilla, joissa on ilmaisu "euro" tai "eurosentti" tai eurotunnus taikka ulkoasu, joka muistuttaa eurometallirahojen yhteisen tai kansallisen puolen ulkoasua, on laillisen maksuvälineen asema jossakin euron käyttöön ottaneessa jäsenvaltiossa tai rahaliittoon osallistuvassa kolmannessa maassa.(8) Jos mitalien ja rahakkeiden koko tai niissä käytettyjen metallien ominaisuudet muistuttavat eurometallirahojen kokoa ja ominaisuuksia, on olemassa suuri vaara, että kyseisiä mitaleja ja rahakkeita käytetään lainvastaisesti eurometallirahojen sijasta.(9) Tämän vuoksi on aiheellista säätää, ettei mitaleja ja rahakkeita, joiden ulkonäkö, koko tai niissä käytettyjen metallien ominaisuudet muistuttavat eurometallirahoja, saa myydä, valmistaa, maahantuoda tai jaella myyntiin tai kaupallisiin tarkoituksiin.(10) Jotta nimettyjen kansallisten viranomaisten päätöksiä olisi helpompi yhdenmukaistaa, Euroopan teknis-tieteellisen keskuksen olisi laadittava jäsenvaltioiden antamien tietojen perusteella rekisteri eurometallirahoja muistuttavista mitaleista ja rahakkeista ja laatia tähän liittyviä raportteja,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMääritelmätTässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:(a) 'euro' on virallinen valuutta asetuksen (EY) N:o 974/98 1 artiklassa määritellyissä osallistuvissa jäsenvaltioissa ja niissä osallistuvissa yhteisön ulkopuolisissa maissa, jotka ovat tehneet Euroopan yhteisön kanssa sopimuksen euron käyttöönotosta, jäljempänä 'rahaliittoon osallistuvat kolmannet maat';(b) 'eurotunnus' on euroa esittävä tunnus (EUR) sellaisena kuin se on esitettynä ja kuvattuna liitteessä I;(c) 'mitalit ja rahakkeet' ovat metalliesineitä, ei kuitenkaan rahanlyönnissä käytettyjä aihioita, jotka näyttävät metallirahoilta ja/tai joilla on niiden tekniset ominaisuudet; niistä ei ole kuitenkaan laskettu liikkeeseen kansallisen, osallistuvan kolmannen maan säädöksen tai muun ulkomaisen säädöksen nojalla, ja ne eivät näin ollen ole laillisia maksuvälineitä;(d) 'kulta', 'hopea' ja 'platina' ovat metalliseoksia, jotka sisältävät pitoisuudeltaan vähintään 375 tuhannesosaista kultaa, vähintään 500 tuhannesosaista hopeaa ja 850 tuhannesosaista platinaa; tämä määritelmä ei koske jäsenvaltioissa sovellettavia leimaamiskäytäntöjä;(e) 'Euroopan teknis-tieteellinen keskus' (jäljempänä 'ETTK') on komission päätöksellä perustettu yksikkö;(f) 'nimetyt viranomaiset' ovat liitteessä II lueteltuja viranomaisia, jotka vastaavat kansallisella tasolla mitaleista ja rahakkeista; Euroopan unionin ulkopuolisia maita koskevissa tapauksissa nimetty viranomainen on komissio;(g) mitalien ja rahakkeiden koon 'viitealue' on määritelty liitteessä III olevassa 1 kohdassa.2 artiklaSuojasäännöksetJollei 3 ja 4 artiklasta muuta johdu, mitalien ja rahakkeiden valmistus ja myynti, maahantuonti ja jakelu myyntiin tai muihin kaupallisiin tarkoituksiin kielletään seuraavissa tapauksissa:(a) niiden pinnalla on ilmaisu "euro" tai "eurosentti" tai eurotunnus tai(b) ne ovat kooltaan viitealueen sisällä tai(c) mitalin tai rahakkeen pinnan ulkoasu muistuttaa jotakin eurometallirahojen kansallisista kuvapuolista tai niiden yhteistä kääntöpuolta tai on samanlainen tai samankaltainen kuin 2 euron kolikon reunan ulkoasu.3 artiklaPoikkeukset1. Mitaleja tai rahakkeita, joissa on ilmaisu "euro" tai "eurosentti" tai eurotunnus ilman nimellisarvoa, ei kielletä, jos ne ovat kooltaan viitealueen ulkopuolella.2. Mitaleja ja rahakkeita, jotka ovat kooltaan viitealueen sisällä, ei kielletä, jos:(a) niiden keskellä on yli 6 millimetrin reikä tai ne ovat muodoltaan enintään kuusisivuisia monikulmioita edellyttäen, että 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetty edellytys täyttyy tai(b) ne on tehty kullasta, hopeasta tai platinasta.4 artiklaViranomaisten myöntämät poikkeukset1. Nimetty viranomainen jäsenvaltiossa, jossa mitali tai rahake valmistetaan tai johon se ensin maahantuodaan, tai kolmannen maan pyynnön kyseessä ollessa komissio voi myöntää erityisluvan käyttää ilmaisua "euro" tai "eurosentti" valvotuissa olosuhteissa, jos sekaannuksen vaaraa ei ole. Tällöin jäsenvaltiossa toimivan asianomaisen taloudellisen toimijan nimi on merkittävä selkeästi mitalin tai rahakkeen pinnalle. Mitalin tai rahakkeen kuva- tai kääntöpuolelle on myös leimattava merkintä "ei laillinen maksuväline".2. Nimetty viranomainen jäsenvaltiossa, jossa mitali tai rahake valmistetaan tai johon se ensin maahantuodaan, tai kolmannen maan pyynnön kyseessä ollessa komissio voi myöntää erityislupia mitaleille ja rahakkeille, jotka ovat kooltaan viitealueen sisällä, edellyttäen, ettei ole olemassa sekaannuksen vaaraa ja että seuraavat edellytykset täyttyvät:(a) mitalin tai rahakkeen halkaisijan ja reunan korkeuden on molempien oltava johdonmukaisesti liitteessä III olevan 2 kohdan kussakin taulukkokohdassa määriteltyjen vaihteluvälien ulkopuolella ja(b) mitalin tai rahakkeen halkaisijan ja metallien ominaisuuksien on molempien oltava johdonmukaisesti liitteessä III olevan 3 kohdan kussakin taulukkokohdassa määriteltyjen vaihteluvälien ulkopuolella.3. Nimetty viranomainen jäsenvaltiossa, jossa mitali tai rahake valmistetaan tai johon se ensin maahantuodaan, tai kolmannen maan pyynnön kyseessä ollessa komissio on toimivaltainen päättämään, onko ulkoasu 2 artiklan c alakohdan mukaisesti "samankaltainen".5 artiklaTiedonannot ja rekisteri1. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava kustakin 4 artiklan mukaisesta luvasta ETTK:lle, joka kirjaa luvat mitalien ja rahakkeiden rekisteriin. Rekisterin on oltava jäsenvaltioiden nimettyjen viranomaisten käytettävissä.2. Mitaleja ja rahakkeita, jotka on laskettu liikkeeseen ennen tämän asetuksen voimaantuloa ja jotka eivät täytä 2, 3 ja 4 artiklassa säädettyjä edellytyksiä, voidaan käyttää enintään vuoden 2012 loppuun. Nämä mitalit ja rahakkeet on kuitenkin merkittävä tarvittaessa rekisteriin jäsenvaltioiden soveltamien menettelyjen mukaan, ja niistä on ilmoitettava ETTK:lle.6 artiklaSeuraamukset1. Jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt seuraamuksista, joita sovelletaan tämän asetuksen säännösten rikkomiseen, ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että ne pannaan täytäntöön. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia2. Jäsenvaltioiden on annettava tämän artiklan soveltamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset 1 päivään tammikuuta 2005 mennessä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.7 artiklaSoveltamisalaAsetusta sovelletaan osallistuvissa jäsenvaltioissa, jotka on määritelty asetuksessa (EY) N:o 974/98.8 artiklaVoimaantuloTämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti.Tehty Brysselissä [...]Neuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITE I asetuksen 1 artiklassa tarkoitettu eurotunnus>VIITTAUS KAAVIOON>LIITE II Luettelo 1 artiklassa mainituista nimetyistä viranomaisistaBELGIA: Ministère des Finances - Administration de la Trésorerie (valtiovarainministeriö 2 valtionkassanhallinto)TANSKA: Danmarks Nationalbank (Tanskan kansallispankki)SAKSA: Bundesministerium der Finanzen (liittovaltion valtiovarainministeriö)KREIKKA: Õðïõñãåßï ÅèíéêÞò Ïéêïíïìßáò êáé Ïéêïíïìéêþí - Ãåíéêü ËïãéóôÞñéï ôïõ ÊñÜôïõò (valtiovarainministerio 2 valtionkassanhallinto)ESPANJA: Dirección General del Tesoro y Política Financiera (valtionkassan ja finanssipolitiikan pääosasto)RANSKA: Direction des Monnaies et médailles - Ministère de l'Economie, des Finances et de l'Industrie de la République Française (metalliraha- ja mitalihallitus 2 talous-, valtiovarain- ja elinkeinoministeriö)IRLANTI: Central Bank and Financial Services Authority of Ireland (Irlannin keskuspankki ja rahoituspalvelutarkastus)ITALIA: Ministero dell'Economia e delle Finanze (talous- ja valtiovarainministeriö)LUXEMBURG: Ministère des Finances - Service de la Trésorerie (valtiovarainministeriö - valtionkassa)ALANKOMAAT: Ministerie van Financiën - Direktie Binnenlands Geldwezen (valtiovarainministeriö - kotimaan rahaliikenteen osasto)ITÄVALTA: Münze Österreich AG (Itävallan rahapaja)PORTUGALI: Imprensa Nacional - Casa da Moeda (kansallinen setelipaino - rahapaja)SUOMI: ValtiovarainministeriöRUOTSI: Sveriges Riksbank - Avdelningen för Marknadsoperationer (MOP) (Ruotsin valtionpankki - markkinatoimista vastaava osasto)YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA: HM Treasury (valtiovarainministeriö)LIITE III1. Asetuksen 1 artiklassa tarkoitetun viitealueen määritelmäa) Mitalien ja rahakkeiden koon viitealue on halkaisijan vaihteluvälille ja reunan korkeuden vaihteluvälille sijoittuvien halkaisija-arvojen ja reunan korkeusarvojen yhdistetty joukko.b) Halkaisijan vaihteluväli on 19,00-28,00 millimetriä.c) Reunan korkeuden vaihteluväli on 7,00-12,00 % kustakin halkaisijan vaihteluvälin arvosta.2. Asetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut vaihteluvälit>TAULUKON PAIKKA>3. Asetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut vaihteluvälit>TAULUKON PAIKKA>4. Graafinen esitysSeuraavassa kaaviossa esitetään ohjeellisesti tämän liitteen määritelmät:>VIITTAUS KAAVIOON>RAHOITUSVAIKUTUKSETAsetuksella ei ole rahoitusvaikutuksia yhteisön talousarvioon.