text:
OUG (A) 75 01/06/1999 - Portal Legislativ
 ORDONANŢĂ DE URGENŢĂ nr. 75 din 1 iunie 1999 (**republicată**)(*actualizată*)privind activitatea de audit financiar**)(actualizată până la data de 12 mai 2013*)
 ----------------**) Republicată în temeiul art. III din Ordonanţa Guvernului nr. 67/2002, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 649 din 31 august 2002, dându-se textelor o noua numerotare.Ordonanţa de urgenta a Guvernului nr. 75/1999, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 256 din 4 iunie 1999, a fost aprobată cu modificări şi completări prin Legea nr. 133/2002, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 230 din 5 aprilie 2002, lege rectificata în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 383 din 3 iunie 2003. Ulterior a mai fost modificată şi completată prin Ordonanţa Guvernului nr. 67/2002, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 649 din 31 august 2002, aprobată cu modificări şi completări prin Legea nr. 12/2003, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 38 din 23 ianuarie 2003. + Capitolul I Dispoziţii generaleDispoziţii generale + Articolul 1Prezenta ordonanţă de urgenţă constituie cadrul juridic pentru organizarea activităţii de audit financiar şi reglementarea exercitării independente a profesiei de auditor financiar de către persoanele care au dobândit aceasta calitate în condiţiile prevăzute de prezenta ordonanţă de urgenţă. + Articolul 2 (1) Auditul financiar reprezintă activitatea efectuată de auditorii financiari în vederea exprimării unei opinii asupra situaţiilor financiare sau a unor componente ale acestora, exercitarea altor misiuni de asigurare şi servicii profesionale potrivit standardelor internaţionale de audit şi altor reglementări adoptate de Camera Auditorilor Financiari din România, denumită în continuare Camera. ... (2) Auditul financiar cuprinde şi auditul statutar, desfăşurat potrivit legii. ... -------------Art. 2 a fost modificat de pct. 1 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 3 (1) Auditorul financiar este persoana fizica sau persoana juridică ce dobândeşte aceasta calitate în condiţiile prezentei ordonanţe de urgenţă. ... (2) Auditorii financiari care au dobândit această calitate şi sunt membri ai Camerei, în exercitarea independentă a profesiei, desfăşoară, în principal, următoarele activităţi: ... a) auditul statutar al situaţiilor financiare anuale şi al situaţiilor financiare anuale consolidate, în situaţiile prevăzute de lege; ... b) auditul financiar al situaţiilor financiare anuale şi al situaţiilor financiare consolidate ale entităţilor care au optat pentru auditarea situaţiilor financiare anuale; ... c) misiuni de revizuire a situaţiilor financiare anuale, a situaţiilor financiare consolidate, precum şi a situaţiilor financiare interimare; ... d) misiuni de asigurare şi alte misiuni şi servicii profesionale, în conformitate cu standardele internaţionale în domeniu şi cu alte reglementări adoptate de Cameră; ... e) audit intern. ... -------------Alin. (2) al art. 3 a fost modificat de pct. 2 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. (3) Auditorii financiari pot desfăşura şi alte activităţi, precum: ... a) consultanţă financiar-contabilă; ... b) management financiar-contabil; ... c) pregătire profesională de specialitate în domeniu; ... d) expertiză contabilă, evaluare, reorganizare judiciară şi lichidare, precum şi consultanţă fiscală. Persoanele fizice şi juridice care au calitatea de auditor financiar pot efectua activităţile de expertiză contabilă, evaluare, reorganizare judiciară şi lichidare, precum şi consultanţă fiscală, numai după dobândirea, în condiţiile legii, a calităţii de expert contabil, evaluator, practician în insolvenţă sau consultant fiscal, după caz, şi înscrierea ca membri în organizaţiile care coordonează profesiile liberale respective. ... -------------Litera d) a alin. (3) al art. 3 a fost modificată de art. III din LEGEA nr. 149 din 30 aprilie 2013, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 257 din 9 mai 2013.-------------Alin. (3) al art. 3 a fost modificat de pct. 2 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 4Auditorii financiari, în exercitarea independenta a profesiei, trebuie să fie liberi şi perceputi a fi liberi de orice constrângere care ar putea aduce atingere principiilor de independenta, obiectivitate şi integritate profesională. + Capitolul II Înfiinţarea, organizarea şi atribuţiile Camerei Auditorilor Financiari din RomâniaÎnfiinţarea, organizarea şi atribuţiile Camerei Auditorilor Financiari din România + Articolul 5 (1) Se înfiinţează Camera Auditorilor Financiari din România, persoană juridică autonomă, potrivit legii, care funcţionează ca organizaţie profesională de utilitate publică fără scop patrimonial. ... (2) Camera este autoritatea competentă care organizează, coordonează şi autorizează desfăşurarea activităţii de audit financiar în România. ... (3) Camera elaborează următoarele reglementări: ... a) Regulamentul de organizare şi funcţionare a Camerei, care se aprobă prin hotărâre a Guvernului. Regulamentul cuprinde prevederi referitoare la: ... - organele de conducere a Camerei şi modul de alegere a acestora;- atribuţiile şi răspunderile Camerei;- regulile şi condiţiile de atribuire, respectiv de retragere a calităţii de auditor financiar, în condiţiile legii;- cerinţele privind asigurarea pentru riscul profesional în exercitarea activităţii de audit financiar;- regulile privind investigarea abaterilor disciplinare, dispunerea sancţiunilor disciplinare şi procedura de disciplină, în condiţiile legii;- alte norme necesare ducerii la îndeplinire a atribuţiilor Camerei; b) codul etic; ... c) standardele de audit; ... d) normele de desfăşurare a examenului de aptitudini profesionale; ... e) normele privind procedurile de control al calităţii auditului financiar; ... f) regulile privind pregătirea continuă a auditorilor financiari; ... g) normele privind procedurile minimale de audit; ... h) normele privind documentarea în audit; ... i) normele privind sistemul de asigurare a calităţii; ... j) normele privind raportarea auditului. ... (4) Reglementările prevăzute la alin. (3) lit. b)-j) se aprobă prin hotărâri ale Consiliului Camerei. ... (5) Camera are următoarele atribuţii: ... a) atribuie calitatea de auditor financiar şi emite autorizaţii pentru exercitarea acestei profesii în condiţiile stabilite de regulamentul de organizare şi funcţionare; ... b) organizează şi urmăreşte programul de pregătire continuă a auditorilor financiari; ... c) controlează calitatea activităţii de audit financiar; ... d) promovează actualizarea legislaţiei prin instituţiile abilitate, precum şi a normelor de audit financiar şi audit intern, în concordanţă cu prevederile legii şi cu reglementările instituţiilor profesionale europene şi internaţionale în domeniu; ... e) adoptă normele interne privind activitatea Camerei; ... f) retrage dreptul de exercitare a profesiei de auditor financiar, în condiţiile prevederilor Regulamentului de organizare şi funcţionare a Camerei; ... g) asigură reprezentarea internaţională a profesiei de auditor financiar din România; ... h) adoptă alte norme privind auditul statutar, în condiţiile legii; ... i) adoptă reguli, norme şi instrucţiuni în aplicarea prezentei ordonanţe de urgenţă, prin care să se asigure respectarea prevederilor legii. ... -------------Art. 5 a fost modificat de pct. 3 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 6 (1) Camera are sediul în municipiul Bucureşti, Str. Sirenelor nr. 67-69, sectorul 5. ... --------------Alin. (1) al art. 6 a fost modificat de articolul unic din LEGEA nr. 397 din 30 octombrie 2006, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 892 din 2 noiembrie 2006. (2) Camera poate înfiinţa reprezentante în ţara şi în străinătate. ... (3) Organele de conducere ale Camerei sunt: Conferinţa, Consiliul şi Biroul permanent al Consiliului Camerei. ... (4) Membrii Consiliului Camerei sunt aleşi în cadrul Conferintei ordinare, putând îndeplini cel mult două mandate. Consiliul alege, pentru aceeaşi perioadă, Biroul permanent, precum şi persoanele care îndeplinesc funcţiile de conducere prevăzute de regulamentul de organizare şi funcţionare. ... (5) Abrogat. ... -------------Alin. (5) al art. 6 a fost abrogat de pct. 4 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 7Membrii Consiliului Camerei, care în perioada mandatului devin, potrivit legii, incompatibili cu aceasta calitate, sunt obligaţi să solicite suspendarea lor din funcţia pe care o deţin în Consiliu, pe durata incompatibilitatii. + Articolul 8 (1) Camera are ca membri auditori financiari persoane fizice care, din punctul de vedere al dreptului de exercitare a profesiei, pot fi activi sau nonactivi şi persoane juridice. ... (2) Sunt auditori financiari nonactivi membrii Camerei care sunt incompatibili cu exercitarea activităţii de audit financiar. Situaţiile de incompatibilitate se stabilesc prin Regulamentul de organizare şi funcţionare a Camerei, în condiţiile legii. ... (3) Auditorii financiari, membri ai Camerei, se înscriu în Registrul public pe cele două categorii, activi sau nonactivi, în baza declaraţiei date pe propria răspundere. ... -------------Art. 8 a fost modificat de pct. 5 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 9Nu pot fi auditori financiari activi într-o entitate economică sau, dacă au fost desemnaţi de adunarea generală a entităţii economice respective, decad din aceasta calitate: a) rudele sau afinii până la gradul al patrulea inclusiv ori sotii administratorilor; ... b) persoanele care primesc, sub orice formă, pentru alte funcţii decât aceea de auditor financiar activ un salariu sau o remuneraţie de la administratori ori de la entitatea economică auditata; ... c) persoanele cărora le este interzisă funcţia de administrator, potrivit legii; ... d) persoanele care pe durata exercitării profesiei de auditor financiar activ au atribuţii de control financiar în cadrul Ministerului Finanţelor Publice sau al altor instituţii publice, cu excepţia situaţiilor prevăzute expres de lege. ... + Articolul 10 (1) Sunt stagiari în activitatea de audit financiar persoanele fizice care îndeplinesc condiţiile stabilite prin normele aprobate de Cameră. ... (2) Pentru a asigura capacitatea de aplicare în practică a cunoştinţelor teoretice a căror testare este inclusă în examen, persoana fizică efectuează un stagiu de pregătire practică de cel puţin 3 ani, care cuprinde, printre altele, participarea la auditarea situaţiilor financiare anuale sau a situaţiilor financiare anuale consolidate. ... (3) Camera poate stabili, prin norme proprii, condiţiile în care pot fi acordate derogări cu privire la testul de cunoştinţe în domeniul financiar-contabil, în vederea accesului la stagiu, la reducerea vechimii în activitatea financiar-contabilă cerută pentru accesul la stagiu, precum şi de la testul de cunoştinţe teoretice inclus în examenul de competenţă profesională. ... -------------Art. 10 a fost modificat de pct. 6 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Capitolul IIIAtribuirea calităţii de auditor financiar, educaţie continuă şi recunoaştere reciprocă-------------Titlul Cap. III a fost modificat de pct. 7 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 11Condiţiile şi criteriile pe care trebuie să le îndeplinească candidaţii pentru atribuirea calităţii de auditor financiar se stabilesc prin regulamentul emis de Cameră.-------------Art. 11 a fost modificat de pct. 8 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 12Camera stabileşte norme pentru aprobarea auditorilor financiari care au fost autorizaţi în alte state membre ale Uniunii Europene, precum şi pentru înregistrarea auditorilor financiari şi a entităţilor de audit din terţe ţări.-------------Art. 12 a fost modificat de pct. 9 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 13 (1) Calitatea de auditor financiar se atribuie pe bază de examen de competenţă profesională prin care trebuie să se certifice un nivel corespunzător de cunoştinţe teoretice, precum şi aptitudinea de a le aplica. ... (2) Examenele pentru atribuirea calităţii de auditor financiar se organizează de Cameră, conform prevederilor Regulamentului de organizare şi funcţionare a Camerei. Este interzisă instituirea oricăror excepţii de la testul de aplicare a cunoştinţelor în practică din cadrul examenului de competenţă profesională. ... -------------Art. 13 a fost modificat de pct. 10 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 13^1 (1) Auditorii financiari trebuie să urmeze programe adecvate de formare profesională continuă, pentru a-şi menţine cunoştinţele teoretice şi competenţele profesionale la un nivel înalt. Camera emite norme cuprinzând obligaţiile ce revin auditorilor financiari cu privire la formarea profesională continuă a acestora. ... (2) Nerespectarea cerinţelor privind formarea profesională continuă se sancţionează potrivit reglementărilor emise în acest sens. ... (3) Camera adoptă standardele de etică profesională şi normele de control intern de calitate al activităţii auditorilor financiari. ... -------------Art. 13^1 a fost introdus de pct. 11 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 13^2 (1) Camera este autoritatea competentă pentru efectuarea de revizuiri în vederea asigurării calităţii serviciilor prestate de auditorii financiari. ... (2) Camera emite norme şi proceduri de revizuire a calităţii activităţii de audit financiar, precum şi a altor activităţi desfăşurate de auditorii financiari, potrivit legii. ... -------------Art. 13^2 a fost introdus de pct. 11 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Capitolul IV Exercitarea independenta a profesiei de auditor financiarExercitarea independenta a profesiei de auditor financiar + Articolul 14Auditorul financiar poate exercita independent profesia de auditor financiar numai dacă îndeplineşte cumulativ următoarele condiţii: a) este membru persoana activa a Camerei; ... b) îndeplineşte condiţiile stabilite prin Regulamentul de organizare şi funcţionare a Camerei. ... + Articolul 15 (1) O persoana nu poate exercita independent profesia de auditor financiar al unei entităţi economice dacă este angajata a acesteia ori dacă are relaţii cu aceasta sau cu orice persoană cu care entitatea economică respectiva are relaţii care conduc la situaţia de incompatibilitate sau conflict de interese. ... (2) În sensul prezentei ordonanţe de urgenţă, prin incompatibilitate sau conflict de interese se înţelege toate situaţiile care conduc la stirbirea cerinței fundamentale de independenta în exercitarea independenta a profesiei de auditor financiar. ... + Articolul 16Dacă pe durata exercitării independente a profesiei de auditor financiar nu se mai îndeplinesc condiţiile pentru exercitarea acesteia, auditorul financiar are obligaţia sa renunţe imediat la contractul sau şi sa notifice clientului încetarea acestuia, precum şi motivul renunţării. + Articolul 17Abrogat.-------------Art. 17 a fost abrogat de pct. 12 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Capitolul V Independenta şi integritate profesionalăIndependenta şi integritate profesională + Articolul 18Profesia de auditor financiar poate fi exercitată numai de persoanele care îndeplinesc condiţiile de independenţă şi integritate prevăzute de legislaţia în domeniu.-------------Art. 18 a fost modificat de pct. 13 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 19Abrogat.-------------Art. 19 a fost abrogat de pct. 14 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Capitolul VI Auditul internAuditul intern + Articolul 20 (1) Entităţile economice ale căror situaţii financiare anuale sunt supuse, potrivit legii, auditului financiar sunt obligate să organizeze şi să asigure exercitarea activităţii profesionale de audit intern, potrivit cadrului legal stabilit prin prezenta ordonanţă de urgenţă. ... (2) La regiile autonome, companiile/societăţile naţionale, precum şi la celelalte entităţi economice cu capital majoritar de stat, activitatea de audit intern se organizează şi funcţionează potrivit cadrului legal privind auditul intern din entităţile publice. ... ------------Art. 20 a fost modificat de pct. 1 al art. II din ORDONANŢA nr. 37 din 29 ianuarie 2004, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 91 din 31 ianuarie 2004. + Articolul 21Auditul intern reprezintă activitatea de examinare obiectivă a ansamblului activităţilor entităţii economice în scopul furnizarii unei evaluări independente a managementului riscului, controlului şi proceselor de conducere a acestuia. + Articolul 22Auditul intern are drept obiective: a) verificarea conformităţii activităţilor din entitatea economică auditata cu politicile, programele şi managementul acestuia, în conformitate cu prevederile legale; ... b) evaluarea gradului de adecvare şi aplicare a controalelor financiare şi nefinanciare dispuse şi efectuate de către conducerea unităţii în scopul creşterii eficientei activităţii entităţii economice; ... c) evaluarea gradului de adecvare a datelor/informaţiilor financiare şi nefinanciare destinate conducerii pentru cunoaşterea realităţii din entitatea economică; ... d) protejarea elementelor patrimoniale bilanţiere şi extrabilanţiere şi identificarea metodelor de prevenire a fraudelor şi pierderilor de orice fel. ... + Articolul 23Responsabilii pentru organizarea activităţii de audit intern, coordonarea lucrărilor/angajamentelor şi semnarea rapoartelor de audit intern trebuie să aibă calitatea de auditor financiar. + Articolul 24Cu ocazia exercitării independente a profesiei de auditor financiar, indiferent de cadrul legal care se aplică pentru organizarea şi funcţionarea auditului intern în entităţile economice menţionate la art. 20, auditorii financiari efectuează şi evaluarea funcţiei de audit intern; aceasta se referă la gradul de adecvare a ariei de cuprindere a programelor conexe aplicate, cît şi la performanţele acestuia, pentru a determina măsura în care auditorii financiari se pot baza pe rezultatele auditului intern în desfăşurarea activităţii lor.------------Art. 24 a fost modificat de pct. 2 al art. II din ORDONANŢA nr. 37 din 29 ianuarie 2004, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 91 din 31 ianuarie 2004. + Articolul 25Camera elaborează norme de audit intern aliniate la standardele internaţionale în domeniu. + Capitolul VIISupravegherea publică-------------Titlul Cap. VII a fost modificat de pct. 15 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 26Activitatea Camerei se desfăşoară sub supravegherea Consiliului pentru Supravegherea Publică a Activităţii de Audit Statutar, potrivit legii.-------------Art. 26 a fost modificat de pct. 16 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 27Abrogat.-------------Art. 27 a fost abrogat de pct. 17 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 28Abrogat.-------------Art. 28 a fost abrogat de pct. 17 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 29La entităţile economice ale căror situaţii financiare trebuie auditate, precum şi la entităţile care optează pentru auditarea situaţiilor financiare auditul se efectuează potrivit prezentei ordonanţe de urgenţă şi legislaţiei în vigoare.-------------Art. 29 a fost modificat de pct. 18 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 30Ministerul Finanţelor Publice elaborează şi promovează spre adoptare proiecte de acte normative care reglementează organizarea şi funcţionarea Camerei, cu consultarea acesteia şi a Consiliului pentru Supravegherea Publică a Activităţii de Audit Statutar.-------------Art. 30 a fost modificat de pct. 19 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Capitolul VIIIRegistrul public-------------Titlul Cap. VIII a fost modificat de pct. 20 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 31 (1) Auditorii financiari activi şi nonactivi se înscriu în Registrul public. ... (2) Registrul public se publică anual în Monitorul Oficial al României, Partea I. ... (3) Modificările intervenite în Registrul public se publică trimestrial în Monitorul Oficial al României, Partea I. ... -------------Art. 31 a fost modificat de pct. 21 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Capitolul IXInvestigaţii şi sancţiuni-------------Titlul Cap. IX a fost modificat de pct. 22 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 32Încălcarea prevederilor prezentei ordonanţe de urgenţă, precum şi a reglementărilor emise de Cameră atrage, după caz, răspunderea administrativă sau disciplinară.-------------Art. 32 a fost modificat de pct. 23 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 32^1Abaterile pentru care se aplică sancţiuni, procedura de constatare şi sancţionare a acestora, precum şi răspunderea auditorului financiar se stabilesc prin norme emise de Cameră.-------------Art. 32^1 a fost introdus de pct. 24 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 33Abrogat.-------------Art. 33 a fost abrogat de pct. 25 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Capitolul XAbrogat.-------------Cap. X a fost abrogat de pct. 26 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 34Abrogat.-------------Art. 34 a fost abrogat de pct. 26 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 35Abrogat.-------------Art. 35 a fost abrogat de pct. 26 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 36Abrogat.-------------Art. 36 a fost abrogat de pct. 26 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 37Abrogat.-------------Art. 37 a fost abrogat de pct. 26 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Capitolul XI Dispoziţii finaleDispoziţii finale + Articolul 38Abrogat.-------------Art. 38 a fost abrogat de pct. 27 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 39 (1) Pe data intrării în vigoare a prezentei ordonanţe de urgenţă se abroga prevederile art. 6 lit. c), referitoare la auditul financiar contabil, din Ordonanţa Guvernului nr. 65/1994 privind organizarea activităţii de expertiza contabila şi a contabililor autorizaţi, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 243 din 30 august 1994, aprobată prin Legea nr. 42/1995, cu modificările ulterioare. ... (2) Abrogat. ... -------------Alin. (2) al art. 39 a fost abrogat de pct. 28 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010. + Articolul 40Hotărârile Conferinţei Camerei, ale Consiliului Camerei, precum şi legislaţia care reglementează organizarea şi funcţionarea Camerei Auditorilor Financiari din România se publică în Monitorul Oficial al României, Partea I.-------------Art. 40 a fost introdus de pct. 29 al art. I din LEGEA nr. 26 din 2 martie 2010, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 145 din 5 martie 2010.NOTĂ:Reproducem mai jos textul art. II din Ordonanţa Guvernului nr. 67/2002, astfel cum a fost modificat prin Legea nr. 12/2003, care nu a fost inclus în forma republicabila:"Art. II. - Responsabilii pentru organizarea activităţii de audit intern care, la data intrării în vigoare a prezentei ordonanţe, nu au calitatea de auditor financiar pot îndeplini în continuare aceste atribuţii, timp de cel mult 4 ani, perioada în care pot obţine calitatea de auditor financiar, în condiţiile legii."──────────────


type: wikipedia

text:
Juan Camilo Londoño Barrera (Medellín, Colombia, 31 de agosto de 1983) Actualmente representante a la Cámara por Antioquia del Partido Alianza Verde, es reconocido por liderar la defensa del deporte desde el Congreso de la República. Entre sus principales temas se encuentran: Deporte como herramienta social, la empresa como oportunidad de desarrollo y la educación como soporte de conocimiento.
 Sus principales iniciativas legislativas desde el Congreso estarán enfocadas en los siguientes objetivos :
 - La modificación de la ley del Deporte, que no se ajusta desde 1995 y en la actualidad se encuentra obsoleta.
 - Promover la práctica deportiva en todos los ciclos de vida
 - Trabajar con fuerza en la iniciación y la formación deportiva.
 - La profesionalización (con equidad de género) de las diferentes disciplinas deportivas.
 - Garantías sociales y económicas para la alta competencia deportiva
 - Deporte
 - Recreación
 - Estilos de vida saludables
 - Deporte como industria que genere calidad de vida y aporte a la economía del país
 Londoño fue basquetbolista en Colombia y Estados Unidos, y es reconocido como uno de los mejores tripleros del país. Después de su retiro del deporte profesional, s mantuvo ligado al deporte y a la promoción del trabajo en equipo, tanto en el ámbito deportivo como empresarial y social. Con este fin, dictó conferencias sobre el valor del trabajo en equipo como herramienta para la transformación.
 Trayectoria
 Antes de llegar al Once Caldas jugó en la liga universitaria estadounidense. En los Estados Unidos jugó en los Newman Jets de la Newman University de Wichita (Kansas), en la NCAA, y en el Colby–Sawyer College, que juega en la División III de la NCAA.
 En Colombia ha jugado con cuatro equipos: Antioqueños Los Paisas, Arrieros, Academia de la Montaña y Once Caldas de Manizales.
 Selección nacional
 Ha sido internacional con la Selección de baloncesto de Colombia desde 1999, tanto en categorías cadete, juvenil y absoluta. Ha disputado el Campeonato Sudamericano de Baloncesto de 2008 y el Campeonato Suramericano de Baloncesto de 2012.
 Referencias
 Ficha en Latinbasket
 Ficha en FIBA.com
 Enlaces externos
 Un duro camino hacia la gloria
 Baloncestistas de Colombia
 Baloncestistas de la selección de Colombia
 Deportistas de Medellín
 Baloncestistas de los Arrieros de Antioquia


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 22002D0018
 Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 18/2002 av den 1 mars 2002 om ändring av bilaga XIII (Transport) till EES-avtalet
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 110 , 25/04/2002 s. 0015 - 0016
 Gemensamma EES-kommitténs beslutnr 18/2002av den 1 mars 2002om ändring av bilaga XIII (Transport) till EES-avtaletGEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDEmed beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat "avtalet", särskilt artikel 98 i detta, ochav följande skäl:(1) Bilaga XIII till avtalet ändrades genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 6/2002 av den 1 februari 2002(1).(2) Kommissionens förordning (EG) nr 991/2001 av den 21 maj 2001 om ändring av bilagan till rådets direktiv 92/14/EEG om begränsningar i utnyttjandet av flygplan som omfattas av volym 1, del II, kapitel 2 i bilaga 16 till konventionen om internationell civil luftfart, andra upplagan (1988)(2) bör införlivas med avtalet.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Följande nya strecksats skall läggas till i punkt 66e (rådets direktiv 92/14/EEG) i bilaga XIII till avtalet: "- 32001 R 0991: Kommissionens förordning (EG) nr 991/2001 av den 21 maj 2001 (EGT L 138, 22.5.2001, s. 12)."Artikel 2Texterna till förordning (EG) nr 991/2001 på isländska och norska, som skall offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska gemenskapernas officiella tidning, skall vara autentiska.Artikel 3Detta beslut träder i kraft den 2 mars 2002, under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till Gemensamma EES-kommittén(3).Artikel 4Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Utfärdat i Bryssel den 1 mars 2002.På Gemensamma EES-kommitténs vägnarP. WesterlundOrdförande(1) EGT L 88, 4.4.2002, s. 12.(2) EGT L 138, 22.5.2001, s. 12.(3) Inga konstitutionella krav angivna.


type: caselaw

text:
4.3.2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 63/1
 I
 (Comunicazioni)
 CORTE DI GIUSTIZIA
 CORTE DI GIUSTIZIA
 SENTENZA DELLA CORTE 2) La Commissione delle Comunità europee è condannata alle spese.
 23 novembre 1999 (1) GU C 145 del 18.5.1996.
 nella causa C-89/96: Repubblica portoghese contro Com-
 missione delle Comunità europee (1)
 [«Ricorso d’annullamento — Politica commerciale — Limiti SENTENZA DELLA CORTE
 quantitativi all’importazione dei prodotti tessili — Prodotti
 originari dell’India — Regolamento (CEE) n. 3053/95 — (Quinta Sezione)
 Abrogazione parziale»]
 25 novembre 1999
 (2000/C 63/01)
 nella causa C-96/98: Commissione delle Comunità euro-
 pee contro Repubblica francese (1)
 (Lingua processuale: il portoghese)
 («Inadempimento di uno Stato — Direttiva 79/409/CEE —
 (Traduzione provvisoria; la traduzione definitiva sarà pubblicata nella Conservazione degli uccelli selvatici — Zone di protezione
 «Raccolta della giurisprudenza della Corte») speciale»)
 (2000/C 63/02)
 Nella causa C-89/96, Repubblica portoghese (agenti: signor
 L. Fernandes e signora M.L. Duarte) contro Commissione delle
 Comunità europee (agenti: signori M. de Pauw e F. de Sousa (Lingua processuale: il francese)
 Fialho), avente ad oggetto la domanda di annullamento
 dell’allegato V, relativo ai prodotti artigianali e del folklore, (Traduzione provvisoria; la traduzione definitiva sara pubblicata nella
 del regolamento (CE) della Commissione 20 dicembre 1995, «Raccolta della giurisprudenza della Corte»)
 n. 3053, che modifica gli allegati I, II, III, V, VI, VII, VIII, IX e
 XI del regolamento (CEE) del Consiglio n. 3030/93, relativo al Nella causa C-96/98, Commissione delle Comunità europee
 regime comune da applicare alle importazioni di alcuni (agenti: signori P. Stancanelli e O. Couvert-Castéra) contro
 prodotti tessili originari dei paesi terzi (GU L 323, pag. 1), la Repubblica francese (agente: signora K. Rispal-Bellanger e
 Corte, composta dai signori G.C. Rodrı́guez Iglesias, presiden- signor R. Nadal), avente ad oggetto un ricorso inteso a far
 te, J.C. Moitinho de Almeida, D.A.O. Edward e L. Sevón, dichiarare che la Repubblica francese, non adottando né le
 presidenti di sezione, P.J.G. Kapteyn (relatore), C. Gulmann, misure speciali necessarie per la conservazione degli habitat di
 J.-P. Puissochet, G. Hirsch, P. Jann, H. Ragnemalm e M. Wathe- uccelli nel Marais poitevin né le misure adeguate per evitare il
 let, giudici; avvocato generale: A. Saggio; cancelliere: H.A. Rühl, deterioramento di questi habitat, è venuta meno agli obblighi
 amministratore principale, ha pronunciato, il 23 novembre che ad essa incombono in forza dell’art. 4 della direttiva del
 1999, una sentenza il cui dispositivo è del seguente tenore: Consiglio 2 aprile 1979, 79/409/CEE, relativa alla conservazio-
 ne degli uccelli selvatici (GU L 103, pag. 1), la Corte (Quinta
 1) L’art. 1 del regolamento (CE) della Commissione 20 dicembre Sezione), composta dai signori L. Sevón, presidente della Prima
 1995, n. 3053, che modifica gli allegati I, II, III, V, VI, VII, Sezione facente funzioni di presidente della Quinta Sezione,
 VIII, IX e XI del regolamento (CEE) del Consiglio n. 3030/93, C. Gulmann (relatore), J.-P. Puissochet, P. Jann e M. Wathelet,
 relativo al regime comune da applicare alle importazioni di giudici; avvocato generale: N. Fennelly, cancelliere: signora
 alcuni prodotti tessili originari dei paesi terzi, è annullato D. Louterman-Hubeau, amministratore principale, ha pronun-
 nella parte in cui tale disposizione sostituisce l’allegato VI del ciato, il 25 novembre 1999, una sentenza il cui dispositivo è
 regolamento n. 3030/93 mediante l’allegato V. del seguente tenore:


text:
 1.10.2011
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 290/19
 Αίτηση αναιρέσεως που η Ευρωπαϊκή Αστυνομική Υπηρεσία (Ευρωπόλ) κατέθεσε στις 11 Αυγούστου 2011 κατά της αποφάσεως της 26ης Μαΐου 2011 την οποία το Δικαστήριο Δημόσιας Διοίκησης εξέδωσε στην υπόθεση F-83/09, Kalmár κατά Ευρωπόλ
 (Υπόθεση T-455/11 P)
 2011/C 290/27
 Γλώσσα διαδικασίας: η ολλανδική
 Διάδικοι
 Αναιρεσείουσα: Ευρωπαϊκή Αστυνομική Υπηρεσία (Ευρωπόλ) (εκπρόσωποι: D. Neumann, D. El Khoury και J. Arnould, δικαστικοί πληρεξούσιοι, επικουρούμενοι από τους D. Waelbroeck και E. Antypas, δικηγόρους)
 Αναιρεσίβλητος: Andreas Kalmár (Χάγη, Κάτω Χώρες)
 Αιτήματα της αναιρεσείουσας
 Η αναιρεσείουσα ζητεί από το Γενικό Δικαστήριο:
 —
 να αναιρέσει την αναιρεσιβαλλόμενη απόφαση και να εκδικάσει την υπόθεση επί της ουσίας, κατά το μέρος που το Δικαστήριο Δημόσιας Διοίκησης (στο εξής: Δικαστήριο ΔΔ):
 α)
 ακύρωσε την απόφαση της Ευρωπόλ της 4ης Φεβρουαρίου 2009 με την οποία ο διευθυντής της Ευρωπόλ έλυσε τη σύμβαση ορισμένου χρόνου του A. Calmár, ακύρωσε την απόφαση της 24ης Φεβρουαρίου 2009 με την οποία ο διευθυντής της Ευρωπόλ απάλλαξε τον A. Calmár από την υποχρέωση να εργαστεί κατά το χρονικό διάστημα από την προειδοποίηση για τη λύση της συμβάσεώς του μέχρι τη λύση αυτή και ακύρωσε την απόφαση της 18ης Ιουλίου 2009 με την οποία απορρίφθηκε η διοικητική ένσταση του A. Calmár·
 β)
 υποχρέωσε την Ευρωπόλ να καταβάλει στον A. Calmár ποσό 5 000 ευρώ ως αποζημίωση· και
 γ)
 καταδίκασε την Ευρωπόλ στο σύνολο των δικαστικών εξόδων.
 —
 να καταδικάσει τον αναιρεσίβλητο στο σύνολο των δικαστικών εξόδων τόσο της δίκης ενώπιον του Δικαστηρίου ΔΔ όσο και της δίκης ενώπιον του Γενικού Δικαστηρίου.
 Λόγοι αναιρέσεως και κύρια επιχειρήματα
 Η αναιρεσείουσα διατυπώνει έξι λόγους αναιρέσεως.
 1)
 Με τον πρώτο λόγο αναιρέσεως προβάλλει παράβαση της απαγορεύσεως αποφάνσεως ultra petita και προσβολή των δικαιωμάτων άμυνας. Κατά την αναιρεσείουσα, το Δικαστήριο ΔΔ προέβη σε εξέταση με βάση αιτιάσεις άλλες από εκείνες που είχε διατυπώσει ο αναιρεσίβλητος.
 2)
 Με τον δεύτερο λόγο αναιρέσεως προβάλλει νομικό σφάλμα κατά την αξιολόγηση της νομιμότητας των επίμαχων αποφάσεων. Ειδικά, το Δικαστήριο ΔΔ ερμήνευσε με εσφαλμένο τρόπο το καθήκον προνοίας και την υποχρέωση αιτιολογήσεως.
 3)
 Με τον τρίτο λόγο αναιρέσεως προβάλλει νομικό σφάλμα στο οποίο το Δικαστήριο ΔΔ υπέπεσε σχετικά με το αντικείμενο του ακυρωτικού αιτήματος. Κατά την αναιρεσείουσα, το Δικαστήριο ΔΔ έπρεπε να χαρακτηρίσει την απόφαση της 18ης Ιουλίου 2009 ως βλαπτική απόφαση που και αυτή υπόκειται σε δικαστικό έλεγχο.
 4)
 Με τον τέταρτο λόγο αναιρέσεως προβάλλει πολυάριθμα σφάλματα στην κρίση του Δικαστηρίου ΔΔ ότι η Ευρωπόλ «δεν» έλαβε υπόψη ή δεν έλαβε «δεόντως» υπόψη ορισμένα «λυσιτελή και μη αμελητέα πραγματικά στοιχεία» όταν αποφάσισε να απολύσει τον αναιρεσίβλητο.
 5)
 Με τον πέμπτο λόγο αναιρέσεως προβάλλει ανεπαρκή αιτιολόγηση της αναιρεσιβαλλομένης αποφάσεως.
 6)
 Με τον έκτο λόγο αναιρέσεως προβάλλει ότι κακώς επιδικάστηκε αποζημίωση.


type: other

text:
Gyvasis Kristus yra tikrasis Britanijos karalius
 TEMOS: Ką mums daryti su girtais žmonėmis? – Kodėl tiesa nebėra aukščiausias autoritetas – Kodėl absoliuti sistema neegzistuoja – Ar gali Anglijos bažnyčia būti transformuota? – Skelbkite Gyvąją Kristaus evangeliją – Skelbkite universalų Žodį – Drįskite kvestionuoti bažnyčią – Kristaus teismo bažnyčiai paskelbimas
 Pakylėtasis Mokytojas Jėzus, 2007 spalio 28 d. per Kim Michaels.
 Iš tiesų, kai buvau dar visai vaikas, keliavau į Britanijos salas su savo dėde, Juozapu iš Arimatėjos. Tarp kitų vietų lankiausi ir Glastonburyje, kuris tuo metu buvo dvasinis centras, rėmęsis druidų filosofija. Jaučiau šviesą šioje šalyje, ir išvydau ribotą viziją apie žmonių potencialą šios šalies ateityje. Štai kodėl nurodžiau Juozapui iš Arimatėjos atnešti Šventąjį Gralį į šią šalį, ne tiek fizinės taurės pavidalu, kiek idėjos apie Šventojo Gralio paieškas pavidalu. Kuri tuomet padėjo pamatus karaliaus Artūro legendai, kuomet matėte, mano mylimieji, kad tie riteriai, kurie išvyko ieškoti fizinės taurės, namo grįžo tuščiomis, kaip tuščiomis grįžo ir visi kiti riteriai, kada nors ieškoję fizinės Kristaus taurės.
 Tačiau tie, kurie išėjo ieškoti sąmonės būsenos, vidinės vizijos ir patyrimo, na tai juos, nors ir neradusius pilnos taurės, transformavo pati Gralio ieškojimo kelionė. Tačiau po šių 2000 metų trukusių Šventojo Gralio paieškų, aš, Jėzus, iš tiesų norėčiau, kad daugelis žmonių šiame amžiuje peržengtų ieškojimų ribas ir iš tiesų atrastų Gralį. Nes atėjo laikas suvokti mano tikruosius mokymus ir šaukti juos nuo kiekvienos šalies stogų. Ir iš tiesų egzistuoja potencialas, kad tai gali prasidėti šioje šalyje. Nes, mano mylimieji, nors galite žiūrėti į Britanijos žmones ir matyti jų dabartinę sąmonės būseną, užtikrinu jus, kad daugelis tarp jų iš tiesų yra dvasingi žmonės, ir kad aukščiausi dešimt procentų dvasiškai sąmoningiausių žmonių turi potencialą suvokti tikruosius Kristaus mokymus, priimti juos, įsisavinti juos, gyventi pagal juos ir pademonstruoti juos nepaneigiamu būdu, kad kiekvienas žmogus Žemėje turi potencialą būti gyvuoju Kristumi įsikūnijime. Šitaip kartą ir visiems laikams padarant galą melui, kad yra tik vienas Dievo Sūnus.
 Ką gi mums daryti su girtais žmonėmis?
 Ko reikės, kad Britanijos žmonės galėtų atlikti šį pokytį sąmonėje? Iš tiesų, egzistuoja tam tikros kliūtys, kurios turi būti įveiktos, kaip apie tai kalbėjo kiti mokytojai. Tad aš jūsų dėmesį norėčiau atkreipti į dar porą dalykų, ir pradėti norėčiau, pacituodamas populiarią seną dainą, kurios viena eilutė skamba taip: „Ką gi mums daryti su girtu jūreiviu, ankstų rytmetėlį?“ Na, mano mylimieji, ką gi mums daryti su girtais žmonėmis vienuoliktą valandą, kai yra atėjęs metas kilti aukščiau, tačiau jie yra tokie girti, jog net nesugeba jausti, kad atėjo laikas keistis.
 Žvelgiate į Britanijos žmones, ir ypač į jaunus žmones, ir matote, kaip alkoholis visada buvo kultūros dalis, tačiau per keletą pastarųjų dešimtmečių piktnaudžiavimas alkoholiu pasiekė neregėtas aukštumas. Ir turite paklausti savęs, kodėl gi taip yra, ir aš jums paaiškinsiu. Taip yra todėl, kad ciklai pasikeitė tiek, jog žmonės nebegali toliau mėginti bėgti nuo tikrovės. Ir todėl, besikaupiančios šviesos įtampa – šviesos, kuri leidžiasi iš Aukščiau, tačiau nėra išreiškiama čia žemai, kadangi žmonės užkasa savo talentus žemėje – na, visa tai kuria įtampą, ir todėl žmonės su savo elgesiu, kurį jiems reikia palikti, kad galėtų augti, turi nueiti į vis didesnius ir didesnius kraštutinumus, idant galiausiai galėtų pabusti ir suvokti, kad jau gana, taip negali toliau tęstis.
 Noriu atkreipti jūsų dėmesį, kad net ir pats mokslas suvokė, jog smegenys vystosi tam tikrais etapais, ir galiu jus užtikrinti, mano mylimieji, kad, kai jauni žmonės, nesulaukę 20 metų, įsitraukia į alkoholį – ypač tuomet, kai prisigeria iki sąmonės netekimo – na tai galiu jus užtikrinti, kad jų smegenų vystymasis tampa labai ribotas, ir todėl vėlesniu gyvenimo periodu jų dvasiniai gebėjimai negali būti pilnai išvystomi. Ir todėl matote jaunąją kartą, kuri riboja savo potencialą – ir daugeliu atveju šie žmonės sužlugdo savo dangiškąjį planą – paauglystės metais per narkotikus, tačiau ypač per alkoholį, kadangi alkoholis visuomenėje egzistuoja taip ilgai, jog gerti yra laikoma normaliu dalyku, tai yra laikoma beveik kaip kokiu ritualu.
 Subalansuotas alkoholio naudojimas nebūtinai yra problema, tačiau ekstremalus piktnaudžiavimas iš tiesų yra problema. Visgi nesiruošiu jums pamokslauti, kad turėtumėte liautis elgtis vienaip arba kitaip, nepaaiškindamas, iš kur šis elgesys kyla. Ir galite matyti, kad priežastis čia yra ta, kaip jau paaiškino Sen Žermenas ir Motina Marija, kad žmonės mėgina save atbukinti. Kodėl jie mėgina save atbukinti? Na, jie tai daro, kadangi nejaučia jokio tikro tikslo ir prasmės gyvenime, mano mylimieji. Nes, jeigu jie turėtų tikslo pajautimą, na tai tuomet iš tiesų ryžtųsi palikti bet kokį elgesį, kuris šį tikslą griauna, kuris neleidžia jiems šio tikslo pasiekti. Tačiau vaikystėje jų niekas nemokė, kad gyvenimas turi aukštesnį tikslą, ir kad jų asmeninis gyvenimas turi specifinį tikslą.
 Jie yra verčiami jaustis, tarsi būtų niekas, tarsi jie niekam nerūpėtų, tarsi neturėtų jokios vertės ir negalėtų įnešti indėlio į visuomenę. Tai kodėl tuomet nevalgyti, negerti ir nesilinksminti, nes rytoj vis tiek mirsime? Tik kad jau esame mirę šiandien, nes užaugome kultūroje, kurioje vaikai nėra mokomi, kad yra dvasinės būtybės, kad Žemė tėra pereinamoji fazė, ir kad jie čia yra dėl to, jog išreikštų savo dvasinį individualumą ir padėtų atnešti visuomenę į Aukso Amžių.
 Kodėl tiesa nebėra aukščiausias autoritetas
 Mano Mylimieji, šioje planetoje yra daug piktnaudžiavimų valdžia, ir kiti mokytojai jau iš tiesų apie tai kalbėjo, tačiau vienas iš didžiausių piktnaudžiavimų valdžia iš tiesų yra šis aukštesnio tikslo, aukštesnės egzistavimo prasmės atėmimas iš žmonių. Žinoma, tie, kurie tai atėmė iš žmonių, patys jau yra atėmę tai iš savęs, atsiskirdami nuo Gyvenimo Upės vienovės. Ir todėl jie nebeturi jokio aukštesnio tikslo, ir temato tą tikslą, kuris yra sukoncentruotas į save – į atskirąjį aš.
 Tad net ir tie, kurie yra didžiausi piktnaudžiautojai valdžia, darytų geriau, jeigu žinotų geriau. Problema čia yra ta, kad, kol nenori įveikti atskirties sąmonės, jie tiesiog negali žinoti geriau. Ir būtent su tuo jūs susiduriate, vėl ir vėl, valdžioje, žiniasklaidoje, bažnyčiose. Kai kurie iš jūsų asmeniškai patyrėte, kad išreiškiate aukštesnę tiesą, kurią matote, kurią patiriate kaip tiesą, tačiau tie, kurie yra valdžioje, nesugeba matyti šios tiesos. Kodėl, mano mylimieji?
 Žinote, kad tai yra tiesa, nes pakilote virš savo atskirojo savasties jausmo, užmezgėte ryšį su savo aukštesniąja esybės dalimi – ir per šį ryšį patyrėte, kad tai yra tikra, tai yra tiesa. Tačiau tie, kurie yra valdžioje, neturi šio ryšio, nes yra labai giliai įstrigę atskirties sąmonėje. Tad išgirdę tiesą, kurią jūs išsakote, jie neišgyvena vidinės patirties, vidinio patvirtinimo, kad tai yra tiesa. Jiems tai tėra tik dar viena idėja, kurią galima supriešinti su kitomis idėjomis ir ginčytis su ja be pabaigos intelektu. Ir būtent dėl to matote, jog, kadangi tiems, kuriuos yra apakinusi atskirtis, buvo leista įsiviešpatauti politikoje, religijoje ir kitose visuomenės institucijose, tiesa nebėra aukščiausias autoritetas. Štai kodėl „kas galingesnis, to ir tiesa.“
 Kodėl absoliuti sistema neegzistuoja
 Kodėl atėjau į šią Žemę? Na, pirmiausia aš atėjau duoti žmonėms pažinimo raktą, leidžiantį jiems užmegzti ryšį su tiesa savyje. Ne intelektualiai suprantant išorinį mokymą, bet patiriant tiesos dvasią savyje. Nes tai yra vienintelis dalykas, galintis padėti žmonijai pakilti virš dualistinės kovos. Vakar buvo iškeltas labai svarbus klausimas apie tai, kaip būtų galima atkurti gyvąjį žodį kaip aukščiausią autoritetą visuomenėje. Ir buvo duotas atsakymas, kad jo neįmanoma institucionalizuoti, ir tai, mano mylimieji, yra raktas, apie kurį jums reikia mąstyti, kol pilnai įsisąmoninsite šią tiesą.
 Kai žvelgiate į žmoniją, argi nematote, kad žmonės visada troško surasti kokią nors absoliučią sistemą? Tai galėjo būti religija, atradusi absoliučią tiesą – ir tariamai tapusi absoliučia, neklystančia religija. Tai galėjo būti politinė sistema – komunizmas, kapitalizmas, kas tiktai norite. Tai galėjo būti ekonominė sistema. Tačiau svajonė visada yra tokia, kad galime sukurti kažkokią absoliučią sistemą, ir kai būsime sukūrę šią sistemą, turėsime tobulą visuomenę.
 Tačiau ne taip yra atnešamas tikrasis Aukso Amžius. Nes nėra tokios sistemos, kuri galėtų būti veiksminga neribotą laiką. Ir kodėl taip yra? Na, grįžkite ir dar kartą išklausykite arba perskaitykite nuostabius Sen Žermeno Kalifornijoje perduotus mokymus apie tai, kaip žlugo ankstesni Aukso Amžiai. Ir pamatysite, kad bet kuri sistema, kurią sukuriate, tampa uždara sistema, ir todėl ji akimirksniu tampa pavaldi antrajam termodinamikos dėsniui, kuris, tam tikra prasme, yra Šventosios Dvasios jėga, skatinanti viską augti ir transcenduoti.
 Tad dalykas, kurį noriu, kad patys dvasingiausi žmonės suvoktų, yra tai, kad Aukso Amžiaus atnešimas nereiškia, jog tiesiog galime sugalvoti kokią nors absoliučią sistemą arba filosofiją, kuri atsakytų į visus mūsų klausimus. Jums reikia paleisti šią svajonę, nes ši svajonė yra gimusi iš ego, ir valdžios elitas ją skleidė eonus metų, ją skleidė tos puolusios būtybės, kurios paliko Dievo vienovę. Ir todėl, savo atskirtyje jos pamėgino per kontrolę pasiekti tai, ką Dievas joms dovanai būtų dovanojęs, jeigu jos būtų norėjusios pasilikti Gyvenimo Upėje.
 Galėtume sakyti, kad vienintelė absoliuti sistema yra Gyvenimo Upės tėkmė. Ir šios tėkmės neįmanoma uždaryti į rėmus, neįmanoma įkalinti kokioje nors sistemoje Žemėje. Ji privalo išlikti tėkme, kuri keičia visuomenę, iškilus būtinybei, nes iš tiesų, ego gali iškreipti net ir Aukso Amžiaus koncepciją, manydamas, kad Aukso Amžius reiškia statišką visuomenę. Tačiau taip nėra – tai yra visuomenė, kuri nuolatos auga ir todėl pereina skirtingas fazes.
 Neturėsite Aukso Amžiaus visuomenės, kuri išliktų tokia pati tūkstantį metų, nors kai kurie krikščioniai interpretuoja Bibliją, manydami, jog aš galvojau, kad ateis tokia Dievo Karalystė, kuri bus pastovi ir nesikeis tūkstantį metų. Ne, mano mylimieji, Dievo Karalystė – įkūnyta Žemėje Aukso Amžiaus visuomenės pavidalu – yra visuomenė, kuri nesustodama auga link vis didesnės ir didesnės gausos.
 O ką tai reiškia? Tai reiškia, kad visuomenė pereina skirtingas fazes, lygiai taip pat kaip augantis vaikas iš kūdikio tampa vaiku, o tuomet tampa suaugusiu. Tik Aukso Amžiaus visuomenė ir toliau transcenduos save, ir ji niekada nepasieks seno amžiaus ir mirties stadijos, kurią patiria žmonės. Ką tai reiškia? Tai reiškia – jeigu pasinaudotume primityviu palyginimu – kad kūdikiui yra visiškai natūralu dėvėti sauskelnes, tačiau tai nėra natūralu dešimties metų vaikui, argi ne taip? Tad visuomenei yra reikalingos tam tikros idėjos, tam tikros taisyklės, viename jos augimo lygmenyje, tačiau, kai ji transcenduoja tą etapą, jai nebereikia tų pačių taisyklių ir idėjų. Ir būtent dėl to negalite turėti sistemos, kurią visuomenei būtų galima taikyti neribotam laikui į ateitį. Nes, jeigu sistema arba filosofija, arba idėja yra paremta tiesa, tuomet ji stums visuomenę transcenduoti save, o tai reiškia, kad sistema taip pat privalės save transcenduoti. Ir tuomet tai jau nebebus tokia sistema, kokią ją įsivaizduoja dauguma žmonių.
 Tad dalykas, kuris yra reikalingas, nėra tai, kad atsirastų kokia nors sistema, bet kad atsirastų kritinė masė žmonių, kurie drįstų pripažinti savo Kristaus potencialą ir tai išreikštų. Idant bet kurią akimirką jie galėtų atnešti per savo aukštesnįjį aš – galėtų atnešti iš Gyvenimo Upės – būtent tuos atsakymus, kurie yra reikalingi visuomenės progresui. Tačiau netgi dar daugiau, jie taip pat galėtų atnešti nesibaigiantį suvokimą, kad visuomenei reikia būti harmonijoje su amžinaisiais principais, idant ji būtų tvari ir nesugriūtų iš vidaus.
 Nes tik tuomet, kai egzistuoja transcendencija, yra tvarumas. Tiktai per mirtį įmanomas išgyvenimas, per riboto, atskirojo aš mirtį. Tiktai ryždamiesi atiduoti savo gyvybę dėl Kristaus, atrasite amžinąjį gyvenimą, ir tai taip pat galioja ir visai visuomenei. Nes tiktai leisdami mirti tam, kas sena, galėsite atgimti į naują tapatumą, naują esybę, naują šalį Kristuje. Tad palikite šią absoliučios sistemos, absoliučios filosofijos svajonę. Galite gainiotis ją amžinai, bet ar ne geriau būtų suvokti, kad tai yra puolusių būtybių svajonė, tai yra svajonė tų, kurie yra įstrigę savajame ego.
 O jūs žinote geriau. Jūs esate dvasingi žmonės, tad jums nereikia absoliučios sistemos ar absoliučios religijos. Jums reikia gyvosios sistemos, gyvosios filosofijos, gyvosios bažnyčios, kuri būtų paremta gyvuoju Kristumi, ir todėl Gyvenimo Upė tekėtų per tą sistemą, per tą bažnyčią, per tą vyriausybę, per tas švietimo institucijas, per verslą. Ir iš tiesų galite matyti, kad iš visų visuomenės institucijų, verslo pasaulis tikriausiai geriausiai suvokia būtinybę adaptuotis prie besikeičiančių aplinkybių, suvokia būtinybę transcenduoti savo ankstesnį mąstymo būdą. Tačiau tai turi būti perkelta į visas visuomenės sritis.
 Ar gali Anglijos bažnyčia būti transformuota?
 Ir viena visuomenės sritis, kurioje atrasite didžiausią pasipriešinimą šiai tiesai, yra būtent religijos sritis. O Britanijos visuomenėje, didžiausią pasipriešinimą pokyčiams rasite būtent Anglijos bažnyčioje. Nes, nors monarchija labai stipriai priešinasi pokyčiams, bažnyčia pokyčiams priešinasi dar stipriau. Ir tą matėte bendrai visose religijose istorijos eigoje, net ir žydų religijoje, kuri atstūmė mane ir nepripažino manęs Mesiju.
 Jie žinojo, kad Mesijas turi ateiti, mano mylimieji, tačiau, kai Mesijas atėjo, jie nenorėjo jo pripažinti, nes nenorėjo keistis, ir aš iš tiesų raginau juos keistis. Sakiau jiems, kad leistų savo senajam tapatumo jausmui mirti, idant galėtų atgimti iš Dvasios, tačiau jie nenorėjo to daryti. Tad šiandien klausimas yra toks: ar gali Anglijos bažnyčia būti atnaujinta ir tapti gyva, kvėpuojančia organizacija, kuri galėtų patenkinti dvasinius Britanijos žmonių poreikius šiuolaikiniame pasaulyje? Palieku tai kaip atvirą klausimą, nes neturiu į jį jokio tvirto atsakymo, kadangi tai priklauso nuo pačių žmonių laisvos valios, nuo bažnyčios lyderių ir nuo aukščiausių dešimties procentų dvasiškai sąmoningiausių žmonių laisvos valios.
 Anglijos bažnyčia yra pastatyta ant katalikų bažnyčios pamatų, o katalikų bažnyčia nuo pat pradžių buvo sukurta kaip sistema – uždara sistema, uždara institucija – kurios tikslas nebuvo skleisti tikruosius Kristaus mokymus, skirtus žmonėms išlaisvinti. Ne, mano mylimieji, Konstantinas ją sukūrė kaip Romos žmonių pavergimo ir kontroliavimo įrankį. Tie, kurie nesugeba to matyti, nenorėjo sąžiningai pažvelgti į istoriją ir į katalikų bažnyčios kilmę. Jie nenorėjo pažvelgti į katalikų bažnyčios instituciją ir palyginti ją su evangelijomis, kurios bent akies krašteliu leidžia pažvelgti į mano tikruosius mokymus. Nes net jeigu pažvelgtumėte į tas evangelijas, kurios išliko – kurias bažnytinė institucija leido žmonėms skaityti – net jeigu pažvelgtumėte į jas, pamatytumėte milžinišką neatitikimą tarp mano mokymų ir katalikų bažnyčios institucijos.
 Pažvelgę į mano mokymus, pamatysite, kad skelbiau visiškai kitokią dvasingumo, išganymo, Dievo Karalystės koncepciją, nei nuo pat pradžių mokė katalikų bažnyčia. Skelbiau, kad Dievo Karalystė yra jumyse, tai reiškia, kad jums nereikalinga išorinė institucija, kad būtumėte išganyti, nes išganymas yra vidinis individualus procesas – Šventojo Gralio paieškos. Katalikų bažnyčia, jau nuo pat pradžių, iškreipė šią koncepciją, sugrįždama prie to, kas nuo pat pradžių buvo religijos prakeiksmas, kuomet religija įsiterpia tarp žmonių ir Dievo ir sako: „Negalite nueiti pas Dievą kitaip kaip tik per išorinę instituciją, per išorinę sistemą.“
 Skelbkite Gyvąją Kristaus evangeliją
 Nuo pat pradžių ji buvo paremta Kristaus neigimu. Aš iš tiesų sakiau savo pasekėjams eiti į visą pasaulį ir skelbti mano evangeliją visoms gyvoms būtybėms, paverčiant visus žmones mano mokiniais. Bet ar tai reiškia, jog norėjau, kad mano mokiniai eitų į pasaulį ir paverstų žmones išorinės bažnyčios nariais, priversdami juos aklai sekti bažnyčios diktatais ir doktrinomis? Ne, tai tikrai nebuvo mano intencija. Aš norėjau, jog eitumėte ir skelbtumėte tiesą, kad karalystė yra jumyse ir kad tai yra aukštesnės sąmonės būsenos siekimas. Nes jūs taip pat turite Kristaus potencialą, kaip šį Kristaus potencialą matėte Jėzuje.
 Jeigu ši evangelija, ši gyvoji evangelija, būtų skelbta visoms gyvoms būtybėms, jeigu ši Gyvojo Žodžio, Pažinimo Rakto tradicija – per kurią bažnyčia neįsakinėja žmonėms kuo tikėti ir nedegina jų ant laužo dėl to, kad jie tiki dalykais, peržengiančiais bažnytinės doktrinos ribas, bet vietoj to skatina žmones ieškoti tiesos viduje, ieškoti tiesioginio susitikimo su Tiesos Dvasia, užuot liepusi žmonėms parkritus ant kelių garbinti bažnyčios sukurtus stabus – na, mano mylimieji, jeigu tai būtų buvę išsaugota, ar manote, kad Britanija ir tokia daugybė kitų krikščioniškų šalių būtų turėjusios kultūrą, kurioje jauni žmonės užauga neturėdami jokio tikslo pajautimo, nejausdami jokios gyvenimo prasmės?
 Iš tiesų, vienintelis būdas suteikti žmonėms tikslo ir prasmės pojūtį yra parodyti jiems, kad egzistuoja aukštesnis tikslas, kad yra įmanoma siekti kažko geresnio, kažko, kas peržengia jų asmeninio gyvenimo ir visuomenės ribas. Parodant žmonėms, kad, kai jie ima siekti to kažko daugiau, kai jie ima ieškoti to Šventojo Gralio, jie gali atrasti aukštesnę sąmonės būseną, džiaugsmo būseną, pranokstančią laimingumą ar nelaimingumą, nes tai yra amžinoji Dievo palaima. Jie gali atrasti ramybės būseną, kuri pranoksta supratimą, nes ji pranoksta intelekto dualizmą, kuris visada privalo veikti dviejų polių rėmuose. Tačiau Tiesos dvasioje nėra priešingybių, ir todėl Dievo ramybė neturi priešingybės.
 Jeigu žmonės užaugtų kultūroje, kuri turėtų šį tikslo jausmą, ar manote, kad jie siektų save bukinti alkoholiu, narkotikais ir kitomis realybės vengimo formomis? Akivaizdu, kad jie to nedarytų. Ar matote beveik neišmatuojamą skirtumą tarp kultūros, kurioje jūs visi užaugote, ir tos kultūros vizijos, kurią jums duodu aš, kurioje žmonės užaugtų žinodami, kad turi tikslą, kad visuomenė turi tikslą, ir tai nėra tiesiog mėginimas išsaugoti status quo, kuomet leidžiate valdžios elitui išsiurbti visą šviesą ir gyvybę iš žmonių. Jeigu visuomenė turėtų tikslą, ši visuomenė augtų į vis didesnės ir didesnės gausos būseną, kurioje visi žmonės patirtų gausingą gyvenimą.
 Ak, koks milžiniškas tai būtų skirtumas, mano mylimieji! Ir argi nejaučiate – pažvelgę į evangelijas, pažvelgę į žmogų, vaikščiojusį Žeme Jėzaus, kurį pažįstate iš evangelijų, pavidalu – argi nejaučiate, kad būtent to ir trokštu visiems Žemės žmonėms? Idant jie pažintų tikruosius Kristaus mokymus, ir kad atrastų savo tikrąjį tapatumą – Dievo Sūnų ir Dukterų tapatumą, atėjusių čia su tikslu, su aukštesniu tikslu, su didingesniu tikslu. Ir kai tai matote, argi nesuvokiate, kad turite teisę reikalauti, jog būtent ši vizija būtų varomoji jūsų visuomenės jėga. Turite teisę atsistoti ir tarti: „Tai neteisinga. Nebegalime toliau palaikyti kultūros ir visuomenės, kuri nėra grįsta tvirtais pamatais, ir ji tėra pastatyta ant ego sąmonės smėlio, o ne ant Kristaus sąmonės uolos.“ Tad argi nematote, kad aš dar kartą kviečiu jus eiti į pasaulį ir skelbti mano tikrąją evangeliją visoms gyvoms būtybėms?
 Ir tuo nenoriu pasakyti, kad jums reikia eiti ir atversti žmones į kokią nors religiją. Ne visiems žmonėms yra būtina priimti šią svetainę, nėra būtina, kad jie patikėtų, jog kas nors gali perduoti tiesioginius mokymus iš manęs. Aš jūsų prašau tapti netgi dar universalesniais ir prašau suvokti, kad turite teisę išsakyti tiesą, kurią žinote savo širdyse. Ne ta prasme, kad leistumėtės į dualistinius ginčus su žmonėmis, bet kad turite teisę pasakyti, jog yra kažkas daugiau, kad yra kažkas, kas yra tikra, kas yra tiesa aukštesne prasme, vietoj to žmogiško gebėjimo paversti viską reliatyviais dalykais, lyg viskas tebūtų tik dar vienas argumentas, dėl kurio galima ginčytis.
 Skelbkite universalų Žodį
 Taigi, mano mylimieji, štai ką noriu paskatinti jus daryti – tapti universaliais! Ir kad padėčiau jums įveikti savo baimę kalbėti, noriu priminti jums tai, ką sakiau anksčiau: Tai nėra jūsų darbas įtikinti arba atversti kitus žmones. Tiek daug religingų arba dvasingų žmonių eina evangelizuoti, pamokslauti, tačiau mano, kad turėtų skelbti tam tikrą sistemą, religinę sistemą, nes turi įvaryti tuos kitus žmones į gardą. Nes jie mano, kad tiktai tie, kurie bus garde, bus išganyti. Ar dar nesuvokiate, ką kalbėjau šiame mokyme? Bet kokia sistema Žemėje yra uždara sistema, tad kad ir kokioje uždaroje sistemoje bebūtumėte, nebūsite išganyti, nes tikrasis raktas į išganymą yra būti Gyvenimo Upėje. Na ir dabar iš tiesų galite būti kokioje nors sistemoje Žemėje ir tuo pat metu galite būti Gyvenimo Upėje, tačiau tiktai tuomet, jeigu turite tą vidinį suvokimą, kad egzistuoja aukštesnė tiesa ir kad jūs esate pasiruošę su ja tekėti.
 Tad matote, tai nėra jūsų darbas eiti ir įtikinti kitus žmones tam tikra tiesa. Jūsų darbas yra suteikti jiems pasirinkimą tarp dualistinių idėjų miriadų ir idėjos, kuri ateina iš aukštesnės Kristaus tiesos, iš aukštesnių principų. Matote šiandieniniame pasaulyje, kad daugelis žmonių jau jaučia vidiniuose lygmenyse, jog aukštesnė tiesa iš tiesų egzistuoja. Ir būtent dėl to matote, kad daugelis dvasingų žmonių piktinasi bet kokiais mėginimais atversti juos į kokią nors bažnyčią ar tikėjimo sistemą. Tačiau tie patys žmonės nesipiktins jumis, jeigu tiesiog pasidalinsite su jais universalia tiesa ir suteiksite jiems laisvę daryti su ja, ką tiktai nori.
 Tad pamąstykite apie tai. Daugelis žmonių, kurie eina ir skelbia religinę arba dvasinę tiesą, tai daro dėl to, kad vis dar tebeturi ego poreikį sulaukti pripažinimo. Tad jie iš tiesų tikisi, kad kiti žmonės priims tai, ką jie sako, ir tuomet jie galės jaustis priimtini savyje. Nes jie nejaučia meilės sau, kaip apie tai kalbėjo Motina Marija. Tačiau jums, dvasingiems žmonėms, reikia siekti šios meilės, ir kai jausite šią meilę sau, kai žinosite, kad esate toje Gyvenimo Upės tėkmėje, neisite ir neskelbsite tiesą iš deficito būsenos, dėl to, kad jums kažko reikia – ar tai būtų priėmimas, pripažinimas ar dar kas nors – iš kitų žmonių. Jūs būsite Gyvenimo Upės tėkmėje, kaip kalbėjo Sen Žermenas, sakydamas, kad, kai esate pilnatvės būsenoje, galite duoti visiems, neturėdami poreikio kažką gauti mainais. Ir kai tai darote, jaučiate tą besąlyginę meilę, kuomet dovanai dalinatės tuo, kuo esate, dalinatės tiesa, kurią įsisąmoninote, ir paliekate kitus žmones visiškai laisvus, nes jums nėra jokio skirtumo, ar kiti žmonės priims ar atmes tai, ką jūs sakote.
 Mano Mylimieji, paklausykite to, ką sakau. Kai esate Gyvenimo Upės tėkmėje, žinote, kad jūsų tikslas, jūsų pilnatvė, yra leisti savo šviesai šviesti. Jūs esate tarsi saulė, kuri tiesiog šviečia savo šviesą Žemei, ir saulės nė trupučio neveikia tai, ką žmonės daro su Žemę pasiekusiais saulės spinduliais. Nes saulė nepaliauja duoti, ir kai būsite išsilaisvinę nuo jausmo, kad esate neverti, kad negalite savęs mylėti, būsite laisvi tiesiog šviesti savo šviesą kitiems žmonėms. Ir žinosite, kad, jums išsakius savo tiesą, jūsų darbas yra padarytas, ir išsakydami šią tiesą jūs iš tiesų padauginote savo talentus. Ir žinote, kad jums nieko nereikia gauti iš kitų žmonių, nes, jums padauginus savo talentus, Dievas iš tiesų padaugins tai, ką davėte kitiems, ir duos jums dar daugiau.
 Ir tuomet būsite ištrūkę iš stygiaus sąmonės, kuri yra gimusi iš puolusios sąmonės, kurioje galvojate, kad turite kažką pasiimti iš Žemės. Vietoj to imate suvokti, kad Dievas yra visų puikių ir tobulų dalykų šaltinis, tad kodėl gi jums reikėtų kažko iš kitų žmonių, kai galite gauti tiesiogiai iš šaltinio. Tai yra tikroji dvasinė laisvė. Ir būtent apie tai kalbėjo Maitrėja paskutiniuose savo knygos skyriuose. Būtent tai pakeis religinių debatų toną šioje planetoje. Ir tai iš tiesų yra tiesa, kad, jeigu galėtumėte pakeisti religinius debatus, visos kitos visuomenės sritys taip pat pradėtų keistis.
 Drįskite kvestionuoti bažnyčią
 Kaip sakėme anksčiau: kvestionuokite tai, kas nekvestionuojama. Kvestionuokite tai, ko niekas kitas nenorėjo kvestionuoti. Kvestionuokite, kodėl Britanijos šalis turi bažnyčią, kuri gyvuoja ištisus šimtmečius, tačiau niekas nenori sąžiningai į ją pažvelgti ir matyti, kad ji netenkina daugumos žmonių dvasinių poreikių. Būtų galima užduoti klausimą, ar ji iš viso kada nors šiuos poreikius tenkino, tačiau tai yra mažiau svarbu. Svarbu yra tai, kad iš tiesų matote, jog ji netenkina jų poreikių šiandien. Tad, jeigu bažnyčia netenkina žmonių poreikių, tai kodėl tuomet mes palaikome bažnyčią jos dabartinėje formoje, užuot ją keitę? Kodėl, mano mylimieji?
 Jeigu eidami gatve staiga pajuntate bate mažą akmenuką, kuris jums duria, kiek dar žingsnių turėsite nueiti, kol nuspręsite nusimauti batą ir pašalinsite akmenuką? Tai kas tai yra per beprotybė, kuri neleidžia visai šaliai atsistoti ir pareikalauti pokyčių, idant jie iš tiesų turėtų bažnyčią, kuri galėtų patenkinti jų dvasinius poreikius šiame amžiuje? Iš tiesų, tai yra ta pati beprotybės forma, kuri neleido žmonėms matyti, kad karalius nuogas. Ir argi nematote, kad ši beprotybės forma yra absoliuti netikrovė? Ji yra paremta iliuzija, ir todėl tereikia, kad tik vienas nedidelis berniukas išeitų į priekį ir sušuktų, idant staiga visi nubustų iš iliuzijos ir išvystų tai, kas akivaizdu buvo nuo pat pradžių.
 Ir todėl, argi nematote, kad vos keletas žmonių, jeigu jie nepaliautų uždavinėti šiuos klausimus, gali sukurti momentumą. Ir iš tiesų, jeigu vis daugiau ir daugiau žmonių tarp aukščiausių dešimties procentų dvasingiausių žmonių Britanijoje nepaliaus kvestionuoti bažnyčios, tuomet neilgai trukus nacionalinė sąmonė iš tiesų pasikeis ir žmonės pabus ir suvoks – tai yra visiškai kvaila toliau turėti bažnyčią, kuri netenkina žmonių poreikių.
 Jūs visi žinote, kad katalikų bažnyčia Amerikoje perėjo labai traumuojantį periodą, per kurį buvo atskleistas dvasininkų vykdomas seksualinis išnaudojamas. Na ir, mano mylimieji, privalau jums pasakyti, kad, jeigu Anglijos bažnyčia nepradės rimtos transformacijos, tuomet ji taip pat gaus jai priklausančią skandalų dalį, kurie bus atskleisti šioje bažnyčioje. Nes paviršinės regimybės slepia didelę korupciją ir su Kristumi nederantį elgesį. Norėčiau tikėtis, kad visa tai bus galima įveikti, tačiau privalau jums pasakyti, kad, jeigu uždara sistema labai greitai neatsivers, tuomet ji pradės griūti iš vidaus, ir pamatysite, kaip bažnyčios tarnautojų elgesys suduos mirtiną smūgį šiai institucijai. Ir jeigu šis skandalas arba skandalai iš tiesų iškils į paviršių, tuomet nebus realistiška tikėti, kad bažnyčia sugebės tai išgyventi. Nes žmonės praras pasitikėjimą šia institucija, ir todėl potencialas šiai institucijai transformuotis ir atsinaujinti bus prarastas, ir ji privalės žlugti ir turės būti pakeista kažkuo kitu. Ir taip iš tiesų gali nutikti. Tačiau aš labiau norėčiau, kad ši institucija bent kažkiek galėtų būti atnaujinta.
 Kristaus teismo bažnyčiai paskelbimas
 Ir paskutinis dalykas, kurį padarysiu, yra tai, kad pasinaudosiu faktu, jog turiu fizinį pasiuntinį, pasiekusį tam tikrą vienovės laipsnį su manimi, idant galėčiau fiziškai būti materialioje karalijoje per šį diktavimą. Pasinaudosiu faktu, kad tiek daug iš jūsų taip pat turite labai aukštą vienovės laipsnį su manimi, ir todėl jūs taip pat galite būti šios šviesos perdavimo dalimi.
 Ir todėl dabar aš – AŠ ESU KAS AŠ ESU, Jėzus Kristus – skelbiu Gyvojo Kristaus teismą Anglijos bažnyčiai, visiems tos bažnyčios tarnautojams, visiems vadovams, visiems nariams. Skelbiu Kristaus teismą akliems Anglijos bažnyčios vadams, ir taip pat skelbiu Kristaus teismą akliems pasekėjams, nes iš tiesų, būtent pasekėjai išlaiko vadus savo postuose. Tad šis teismas yra paskelbtas šią dieną fizinėje plotmėje, ir būtent šis teismas taps skiriamąja riba tarp to, kas tikra, ir to, kas netikra. Tad tebūna tai atlikta, ir tegul pradeda vykti šis perskyrimas, kuomet, jeigu bažnyčia netransformuos savęs, jeigu ji netransformuos savo senųjų įpročių, na tai tuomet viskas, kas yra slepiama, turės būti apnuoginta, kad žmonės nebegalėtų ilgiau to neigti.
 Tačiau aš taip pat kreipiuosi į visus dvasingus Britanijos žmones ir raginu juos suvokti, jog jie yra atsakingi už tai, kad, jeigu Anglijos bažnyčia iš tiesų žlugtų, žmonės nebūtų palikti dar didesniame dvasiniame vakuume nei yra šiandien, bet kad jie iš tiesų būtų ištraukti iš šio vakuumo, suvokdami, jog egzistuoja universalus dvasingumas, peržengiantis šių uždarų dogmatiškų bažnyčių ribas. Tiktai aukščiausi dešimt procentų gali atnešti šį suvokimą Britanijos žmonėms, tuo būdu padėdami išvengti dar gilesnės nevilties ir beviltiškumo, kurie paskatintų dar intensyvesnius mėginimus bėgti nuo realybės. Šaukiu visus dvasingus žmones Britanijoje pakilti, drįsti imti kalbėti ir drįsti išreikšti tai, ką žinote savo širdyse: Gyvenimas yra daugiau, dvasingumas yra daugiau nei tai, ką matote įkūnyta visuomenės institucijose.
 Tegul žmonės žino, kad egzistuoja Daugiau. Ir todėl sakau jums: maitinkite mano avis – nors jie jau nebėra avys, nes pakilo į aukštesnį sąmonės lygmenį, kuriame daugelis jų yra pasirengę matyti, kad nėra avys, ir todėl gardas jiems nebėra reikalingas. Jiems vis dar reikalingas ganytojas, tačiau tai nėra ganytojas Žemėje, o tikrasis Gyvojo Kristaus ganytojas, kuris yra dvasinėje karalijoje – ir kad mane jie gali atrasti, tiktai atrasdami mane savyje.
 Nes, mano mylimieji, kalbėjome apie monarchiją. Na tai kas yra tikrasis Anglijos karalius? Kristus yra karalius! Tačiau Kristus viešpatauja Dievo Karalystėje, ir kur yra ši karalystė? Jumyse! Tad tepakyla Britanijos žmonės, tepripažįsta, kad Kristus yra tikrasis jų karalius, ir kad jie atras Kristų tik tuomet, kai liausis jo ieškoti ne savyje ir atras jį savo širdyse. Tad ieškokite manęs ten, kur AŠ ESU, nes nežaidžiu slėpinių. Aš noriu, kad mane rastumėte!


text:
 1.7.2015
 HR
 Službeni list Europske unije
 L 167/69
 ODLUKA br. 1/2014 ODBORA ZA TRGOVINU EU-A, KOLUMBIJE I PERUA
 od 16. svibnja 2014.
 Donošenje poslovnika Odbora za trgovinu iz članka 13. stavka 1. točke (j) Sporazuma o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane [2015/1045]
 ODBOR ZA TRGOVINU,
 uzimajući u obzir Sporazum o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane („Sporazum”), potpisan u Bruxellesu 26. lipnja 2012., a posebno njegov članak 13. stavak 1. točku (j),
 budući da:
 (1)
 Odbor za trgovinu donosi vlastiti poslovnik i nadzire rad svih specijaliziranih tijela osnovanih prema Sporazumu.
 (2)
 Odbor za trgovinu ima isključivu ovlast ocjenjivati i donositi odluke kako je predviđeno u Sporazumu o svim pitanjima koja mu upute specijalizirana tijela osnovana u skladu sa Sporazumom,
 DONIO JE OVU ODLUKU:
 1.
 Utvrđuje se poslovnik Odbora za trgovinu kako je navedeno u prilogu.
 2.
 Ova Odluka stupa na snagu 7. listopada 2014.
 Sastavljeno u Limi 16. svibnja 2014.
 Za Odbor za trgovinu
 Ministar trgovine, industrije i turizma Kolumbije
 Cecilia ÁLVAREZ-CORREA
 Povjerenik Europske komisije za trgovinu
 Karel DE GUCHT
 Ministar vanjske trgovine i turizma Perua
 Blanca Magali SILVA VELARDE-ÁLVAREZ
 PRILOG
 POSLOVNIK ODBORA ZA TRGOVINU
 Članak 1.
 Sastav i predsjednik
 1. Odbor za trgovinu koji je osnovan u skladu s člankom 12. Sporazuma o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane („Sporazum”) obavlja svoje dužnosti kako je predviđeno u članku 12. Sporazuma i snosi odgovornost za izvršavanje i ispravnu primjenu Sporazuma.
 2. Kako je predviđeno u članku 12. stavku 1. Sporazuma, Odbor za trgovinu sastoji se od predstavnika EU-a i predstavnika svake andske zemlje potpisnice.
 3. Odborom za trgovinu naizmjence tijekom razdoblja od godine dana predsjedaju ministar trgovine, industrije i turizma Kolumbije, ministar vanjske trgovine i turizma Perua ili član Europske komisije zadužen za trgovinu. Prvo razdoblje počinje na dan prvog sastanka Odbora za trgovinu, a završava 31. prosinca iste godine. Predsjednik može urediti da ga predstavljaju odgovarajući predstavnici kako je predviđeno u članku 12. stavku 2. Sporazuma.
 4. Odbor za trgovinu može održati sastanak kojem prisustvuju samo EU i jedna od andskih zemalja potpisnica kada je riječ o pitanjima koja se odnose isključivo na njihove bilateralne odnose ili koja su upućena Odboru za trgovinu nakon što se o njima raspravljalo u okviru specijaliziranog tijela u kojem su sudjelovale samo te dvije stranke. Takvim sastancima supredsjedaju EU i dotična andska zemlja potpisnica. Druge andske zemlje potpisnice mogu sudjelovati na takvim sastancima uz uvjet postojanja prethodne suglasnosti EU-a i dotične andske zemlje potpisnice.
 5. Upućivanje na stranke u ovom Poslovniku u skladu je s definicijom predviđenom u članku 6. Sporazuma.
 Članak 2.
 Zamjenici članova
 1. Stranka pisanim putem obavješćuje druge stranke o popisu njezinih članova Odbora za trgovinu. Popis vodi tajništvo Odbora za trgovinu, kako je predviđeno u članku 6.
 2. Stranka koja želi da je predstavlja zamjenik člana obavješćuje druge stranke o imenu svog zamjenika prije sastanka na kojoj će je taj zamjenik predstavljati. Zamjenik člana Odbora za trgovinu ostvaruje sva prava tog člana.
 Članak 3.
 Sastanci
 1. Odbor za trgovinu sastaje se jednom godišnje ili na zahtjev jedne od stranaka, kako je predviđeno u članku 12. stavku 2. Sporazuma. Sastanci se održavaju naizmjence u Bogoti, Bruxellesu i Limi, osim ako se stranke dogovore drukčije.
 2. Iznimno i, ako stranke na to pristanu, sastanci Odbora za trgovinu mogu se održavati uz pomoću bilo kojih dogovorenih tehničkih sredstava.
 3. Sastanke Odbora za trgovinu saziva tajništvo Odbora za trgovinu na dan i na mjestu koji su dogovorile stranke. Obavijest o sazivanju sastanka tajništvo Odbora za trgovinu šalje članovima Odbora za trgovinu najkasnije 28 dana prije početka sastanka, osim ako se stranke dogovore drukčije.
 Članak 4.
 Delegiranje
 Članove Odbora za trgovinu mogu pratiti dužnosnici. Prije svakog sastanka, stanke se obavješćuju o predviđenom sastavu delegacija koje će prisustvovati sastanku
 Članak 5.
 Promatrači
 Odbor za trgovinu može ad hoc odlučiti pozvati promatrače.
 Članak 6.
 Tajništvo
 Koordinatori koje su imenovale stranke, u skladu s člankom 16. Sporazuma, zajedno djeluju kao tajništvo Odbora za trgovinu.
 Članak 7.
 Dokumenti
 Ako se rasprave Odbora za trgovinu zasnivaju na pisanim popratnim dokumentima, takvi se dokumenti označavaju brojevima te ih tajništvo Odbora za trgovinu prosljeđuje kao dokumente Odbora za trgovinu.
 Članak 8.
 Korespondencija
 1. Dopisi upućeni predsjedniku Odbora za trgovinu prosljeđuju se tajništvu Odbora za trgovinu radi upućivanja drugim strankama.
 2. Dopisi predsjednika Odbora za trgovinu šalju se primateljima u tajništvu Odbora za trgovinu gdje se označuju brojevima i prema potrebi upućuju drugim strankama.
 3. U slučaju pitanja koja se odnose isključivo na bilateralni odnos između EU-a i jedne andske zemlje potpisnice, korespondencija se odvija između te dvije stranke, a druge andske zemlje potpisnice prema potrebi se o svemu obavješćuje.
 Članak 9.
 Dnevni red sastanaka
 1. Tajništvo Odbora za trgovinu priprema privremeni dnevni red za svaki sastanak na temelju prijedloga stranaka. Dnevni red se prosljeđuje, zajedno s relevantnim dokumentima, svim strankama najkasnije 14 dana prije početka sastanka kao i dokumenti iz članka 7. ovog poslovnika.
 2. Na okvirnom dnevnom redu nalaze se točke čije su uključivanje stranke zatražile od tajništva Odbora za trgovinu, zajedno sa relevantnim dokumentima, najkasnije 21 dana prije početka sastanka.
 3. Odbor za trgovinu usvaja dnevni red na početku svakog sastanka. U dnevni red se mogu uključiti točke koja se ne nalaze na privremenom dnevnom redu ako se obje stranke s tim slože.
 4. Predsjednik Odbora za trgovinu može, uz suglasnost drugih stranaka, pozvati stručnjake da prisustvuju sastancima odbora kako bi dali informacije o određenim temama.
 5. Predsjednik Odbora za trgovinu može, uz suglasnost drugih stranaka, skratiti rokove navedene u stavcima 1. i 2. kako bi uzeo u obzir zahtjeve određenog slučaja.
 Članak 10.
 Zapisnik
 1. Tajništvo Odbora za trgovinu sastavlja nacrt zapisnika, obično u roku od 21 dan od završetka sastanka. Prvi nacrt priprema stranka koja predsjeda sastankom u roku od 10 dana od kraja sastanka.
 2. U zapisniku je, u pravilu, sažeta svaka točka dnevnog reda i navedeni su, ako je to primjenjivo:
 (a)
 dokumenti podneseni Odboru za trgovinu;
 (b)
 izjava za koju je član Odbora za trgovinu tražio da bude unesena; i
 (c)
 donesene odluke, dane preporuke, dogovorene izjave i doneseni zaključci o određenim točkama.
 3. Zapisnik sadrži i popis članova Odbora za trgovinu ili njihovih zamjenika koji su sudjelovali u sastanku, popis članova delegacija u njihovoj pratnji i popis promatrača ili stručnjaka pristunih na sastanku.
 4. Stranke odobravaju zapisnik pisanim putem u roku od 28 dana od datuma sastanka. Nakon odobravanja, tajništvo Odbora za trgovinu potpisuje primjerke zapisnika i svaka od stranaka dobiva jedan izvornik tih vjerodostojnih dokumenata.
 Članak 11.
 Odluke i preporuke
 1. Odbor za trgovinu odluke i preporuke donosi konsenzusom.
 2. U razdoblju između sastanaka, Odbor za trgovinu može donositi odluke ili preporuke pisanim postupkom, ako se stranke tako dogovore. U tu svrhu, predsjednik Odbora prosljeđuje tekst prijedloga pisanim putem članovima Odbora za trgovinu u skladu s člankom 8. te članovima daje rok od najmanje 21 dan u kojem članovi moraju iznijeti rezerve ili izmjene koje žele unijeti.
 Tijekom pisanog postupka svaki član Odbora za trgovinu može pisanim putem zatražiti od predsjednika da se o prijedlogu raspravlja na sljedećem sastanku Odbora za trgovinu. Takvim se zahtjevom automatski suspendira pisani postupak.
 Ako nijedna od stranaka u roku utvrđenom za pisani postupak nije iznijela rezerve, smatra se da je Odbor za trgovinu donio prijedlog. Predsjednik Odbora, po primitku obavijesti tajništva da su stranke se stranke složile, o tome obavješćuje članove.
 Po isteku roka, doneseni se prijedlozi priopćuju na temelju članka 8. Doneseni prijedlozi unose se u zapisnik sa sljedećeg sastanka.
 3. Ako Odbor za trgovinu u skladu sa Sporazumom ima ovlasti donositi odluke ili davati preporuke, takvi se akti ovisno o slučaju nazivaju „odluka” ili „preporuka”. Tajništvo Odbora za trgovinu svakoj odluci ili preporuci dodjeljuje serijski broj, datum donošenja i opis predmeta. U svakoj odluci predviđen je datum stupanja na snagu.
 4. Odluke i preporuke koje donosi odnosno daje Odbor za trgovinu ovjeravaju se izradom vjerodostojnog primjerka za svaku stranku koji potpisuje predsjednik Odbora za trgovinu.
 Članak 12.
 Jezici
 1. Službeni jezici stranaka službeni su jezici Odbora za trgovinu.
 2. Ako nije odlučeno drukčije, Odbor za trgovinu svoje rasprave temelji na dokumentima i prijedlozima sastavljenim na jezicima iz stavka 1.
 Članak 13.
 Javnost i povjerljivost
 1. Ako nije drukčije odlučeno, sastanci Odbora za trgovinu nisu javni.
 2. Kada stranka dostavi informacije koje se u skladu s njezinim zakonima i propisima Odbora za trgovinu, stručnih odbora, radnih skupina ili drugih tijela smatraju povjerljivima, stranke postupaju s takvim informacijama kao s povjerljivim informacijama u skladu s pravilima opisanim u članku 290. stavku 2. Sporazuma.
 3. Svaka stranka može odlučiti o objavljivanju odluka i preporuka Odbora za trgovinu u svojim službenim publikacijama.
 Članak 14.
 Troškovi
 1. Svaka stranka snosi troškove koji su nastali kao rezultat njezina sudjelovanja na sastancima Odbora za trgovinu u vezi s troškovima osoblja, putovanja i boravka te u vezi s poštanskim i telekomunikacijskim troškovima.
 2. Troškove u vezi s organizacijom sastanaka i umnožavanjem dokumenata snosi stranka koja je domaćin sastanka.
 3. Troškove usmenog prevođenja na sastancima i prevođenja dokumenata sa španjolskog na engleski jezik i s engleskog na španjolski jezik snosi stranka koja je domaćin sastanka. Troškove usmenog i pisanog prevođenja s drugih jezika i na druge jezike snosi stranka koja to zahtijeva.
 Članak 15.
 Specijalizirani odbori i radne skupine
 1. Odboru za trgovine u izvršavanju njegovih dužnosti pomažu specijalizirana tijela osnovana pod okriljem Odbora za trgovinu. Osim ako je u Sporazumu predviđeno drukčije ili su ovaj Odbor za trgovinu ili mjerodavno specijalizirano tijelo osnovano Sporazumom koje donosi odluku dogovorili drukčije, ovaj poslovnik primjenjuje se mutatis mutandis na specijalizirana tijela (tj. pododbore, radne skupine itd.).
 2. Odbor za trgovinu obavješćuje se o kontaktnim točkama koje je odredilo svako specijalizirano tijelo. Sva relevantna korespondencija, dokumenti i komunikacija između kontaktnih točaka svakog specijaliziranog tijela istodobno se prosljeđuju tajništvu Odbora za trgovinu.
 3. Odbor za trgovinu na svakom redovnom sastanku od specijaliziranog tijela dobiva izvješća o njegovim aktivnostima.
 4. Specijalizirano tijelo može uspostaviti vlastiti poslovnik, kako je predviđeno u Sporazumu, i prijaviti ga Odboru za trgovinu.
 Članak 16.
 Izmjene Poslovnika
 Poslovnik se može izmijeniti u skladu s odredbama članka 11.


text:
Anthyllis lemanniana é uma espécie de planta com flor pertencente à família Fabaceae. É endémica do Arquipélago da Madeira.
 A autoridade científica da espécie é Lowe, tendo sido publicada em Hooker's Journal of Botany and Kew Garden Miscellany 8: 291. 1856.
 Proteção
 Encontra-se protegida por legislação portuguesa ou da Comunidade Europeia, nomeadamente pelo Anexo II e IV da Diretiva Habitats e pelo Anexo I da Convenção sobre a Vida Selvagem e os Habitats Naturais na Europa.
 Referências
 Anthyllis lemanniana - Checklist da Flora de Portugal (Continental, Açores e Madeira) - Sociedade Lusitana de Fitossociologia
 Checklist da Flora do Arquipélago da Madeira (Madeira, Porto Santo, Desertas e Selvagens) - Grupo de Botânica da Madeira
 Anthyllis lemanniana - Portal da Biodiversidade dos Açores
 Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. 16 de junho de 2014 <http://www.tropicos.org/Name/3046852>
 Anthyllis lemanniana - The Plant List (2010). Version 1. Published on the Internet; http://www.theplantlist.org/ (consultado em 16 de junho de 2014).
 Anthyllis lemanniana - International Plant Names Index
 Castroviejo, S. (coord. gen.). 1986-2012. Flora iberica 1-8, 10-15, 17-18, 21. Real Jardín Botánico, CSIC, Madrid.
 Ligações externas
 Anthyllis lemanniana - Flora Digital de Portugal. jb.utad.pt/flora.
 Anthyllis lemanniana - Flora-on
 Anthyllis lemanniana - The Euro+Med PlantBase
 Anthyllis lemanniana - Flora Vascular
 Anthyllis lemanniana - Biodiversity Heritage Library - Bibliografia
 Anthyllis lemanniana - JSTOR Global Plants
 Anthyllis lemanniana - Flora Europaea
 Anthyllis lemanniana - NCBI Taxonomy Database
 Anthyllis lemanniana - Global Biodiversity Information Facility
 Anthyllis lemanniana - Encyclopedia of Life
 Anthyllis
 Flora endémica da Madeira
 Flora de Portugal protegida pela Diretiva Habitats


text:
 24.11.2007
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea
 C 283/24
 Rikors imressaq fit-3 ta' Ottubru 2007 — Il-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej vs Ir-Repubblika Taljana
 (Kawża C-449/07)
 (2007/C 283/43)
 Lingwa tal-kawża: It-Taljan
 Partijiet
 Rikorrenti: Il-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej (rappreżentanti: E. Montaguti u R. Vidal Puig, aġenti)
 Konvenuta: Ir-Repubblika Taljana
 Talbiet
 —
 tikkonstata li, billi ma adottatx il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi (kollha) neċessarji sabiex tikkonforma ruħha mad-Direttiva tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill 2004/36/KE (1), tal-21 ta' April 2004, dwar is-sigurta ta' ajruplani ta' pajjiżi terzi li jużaw ajruporti tal-Komunità, ir-Repubblika Taljana naqset milli twettaq l-obbligi li hija għandha skond l-Artikolu 11 ta' din id-Direttiva;
 —
 tordna li r-Repubblika Taljana tbati l-ispejjeż.
 Motivi u argumenti prinċipali
 It-terminu għat-traspożizzjoni tad-Direttiva 2004/36/KE skada fit-30 ta' April 2006.
 (1) ĠU L 143, p. 76.


text:
Nelle arti marziali, le prese dell'avversario sono delle tecniche di combattimento per lo più usate nel judo, nel jujutsu e nell'aikidō, anche se poi sono state adottate da molte altre arti marziali.
 Le prese dell'avversario vengono chiamate Dori Waza o Tori Waza e servono per afferrarlo con la possibilità poi di sferrare altri colpi, oppure di proiettarlo a terra (Nage waza), oppure di applicare qualche tecnica di controllo (katame waza).
 Le tecniche di presa sono molte e vengono chiamate con il nome della parte afferrata, seguita dalla parola dori o tori (es.: presa alla gamba=Ashi dori/tori).
 Ecco un elenco delle prese più comuni:
 Ashi dori: presa ad una gamba
 Eri dori: presa al bavero della giacca
 Tsukami (o Zukami) dori: presa che tira verso di sé (di solito si afferrano le braccia)
 Kami dori: presa ai capelli
 Hiji/Enpi dori: presa al gomito
 Kata dori: presa alla spalla
 Kakuto dori (o Tekubi dori o Kote dori): presa al polso
 Kubi dori: presa al collo
 Mune dori: presa al petto
 Sode/Sote dori: presa alla manica
 Sokumen dori: presa di lato
 Ude dori: presa ad un braccio
 Note
 Tecniche delle arti marziali