text:
 |
 52011PC0827
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Evropské unie /* KOM/2011/0827 v konečném znění - 2011/0391 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.
 SOUVISLOSTI NÁVRHU
 1.1.
 Souvislosti
 1.
 Na letištích, kde poptávka leteckých společností po
 letištních časech pro vzlet a přistání překračuje kapacitu letiště, se
 používají mechanismy přidělování letištních časů, které stanovují soubor
 pravidel pro tento účel. Pro leteckou společnost získání letištního času na
 letišti znamená, že může využívat veškerou infrastrukturu nutnou k realizaci
 letu v daném okamžiku (vzletové a přistávací dráhy, pojezdové dráhy, parkovací
 místa a v případě letů pro přepravu cestujících terminály). Na některých
 letištích může být nezbytné přidělování letištních časů v určitých denních
 hodinách nebo během určitých období s velkým provozem. Cílem je zajistit, aby
 byl přístup na přetížená letiště organizován podle spravedlivých,
 nediskriminačních a transparentních pravidel přidělování letištních časů pro
 vzlet a přistání, a umožnit tak optimální využití kapacity letišť a
 spravedlivou hospodářskou soutěž.
 2.
 V roce 1993 přijalo Evropské společenství nařízení
 Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro
 přidělování letištních časů na letištích Společenství (dále jen „nařízení o
 letištních časech“) a v roce 2004 bylo několik jeho významných bodů pozměněno.
 Přestože je civilní letectví z podstaty globální činností, podléhá rovněž
 regulaci na místní úrovni; je proto důležité si uvědomit, že přidělování
 letištních časů funguje v různých světových regionech různě. V Evropě vychází
 nařízení o letištních časech z globálních pokynů vypracovaných Mezinárodním
 sdružením leteckých dopravců (IATA).
 3.
 Aktuální režim přidělování letištních časů se
 vyznačuje těmito hlavními charakteristikami: Členský stát je povinen určit
 letiště jako koordinované letiště, pokud podrobná analýza kapacity prokázala,
 že je kapacita posuzovaného letiště jasně nedostatečná[1]. Za druhé, členský stát určí pro letiště
 koordinátora. Koordinátor je pověřen přidělováním letištních časů a musí jednat
 nezávisle, neutrálně, nediskriminačně a transparentně.
 4.
 Letištní časy se přidělují na letní nebo zimní
 období letového řádu. Pokud dopravce využil sérii letištních časů[2] během alespoň 80 % období letového řádu, má
 právo na stejnou sérii letištních časů v průběhu následujícího období letového
 řádu („historické letištní časy“, „historická práva“ nebo „pravidlo 80/20“).
 Pokud není této hodnoty dosaženo, vloží se letištní časy do fondu letištních
 časů k dalšímu přidělení. 50 % letištních časů je nejprve přiděleno nově
 vstupujícím dopravcům[3].
 5.
 Ve státech, v nichž se uplatňuje nařízení o
 letištních časech (Evropský hospodářský prostor a Švýcarsko), v současnosti
 existuje 89 zcela koordinovaných letišť. Z nich je 62 koordinováno po celý rok
 a 27 sezónně. Na některých těchto letištích – například Londýn-Heathrow a
 Paříž-Orly – poptávka podstatně překračuje kapacitu v každý okamžik roku,
 na jiných je kapacita omezena v některých obdobích špičky. Osmnáct členských
 států má nejméně jedno koordinované letiště, a musí tedy určovat koordinátora.
 1.2.
 Odůvodnění a cíle návrhu
 6.
 Díky uplatňování nařízení o letištních časech se
 podstatně zlepšilo přidělování letištních časů na přetížených evropských
 letištích, pokud jde o neutralitu a transparentnost procesu; nařízení tak
 významně přispělo k vytvoření vnitřního trhu v oblasti letectví. Nařízení
 o letištních časech bylo zavedeno v době, kdy evropskému trhu letecké dopravy
 dosud dominoval malý počet tradičních národních společností. V současnosti je
 však konkurence mnohem větší. Od roku 1992 se počet tratí v rámci EU více než
 zdvojnásobil a objem dálkových letů z evropských letišť se zvýšil o 150 %. V
 roce 1992 bylo pouze 93 tratí v Evropě obsluhováno více než dvěma leteckými
 společnostmi. V roce 2010 bylo takových tratí 479. Je otázkou, zda by takového
 pokroku bylo možno dosáhnout bez systému zaručujícího, že jsou letištní časy na
 přetížených letištích přidělovány bez jakéhokoli neoprávněného vlivu veřejných
 orgánů, národních společností a letišť.
 7.
 Jak upozornily organizace Eurocontrol a ACI Europe[4], jedním z významných problémů, jimž Evropa
 čelí, je provozní přetížení letišť. Podle dlouhodobých prognóz organizace
 Eurocontrol zveřejněných v prosinci 2010[5]
 nebude v roce 2030 uspokojeno nejméně 10 % poptávky letecké dopravy z důvodu
 nedostatečné kapacity, a to ani pokud se vezmou v úvahu zdokonalení
 infrastruktury plánovaná k dnešnímu dni. Posouzení dopadů připojené k
 tomuto návrhu navíc ukazuje, že na nejpřetíženějších letištích v Unii se
 aktuální situace pravděpodobně nezlepší, ani pokud se zohlední plány na
 posílení kapacit[6].
 8.
 Vzhledem k nedostatečné kapacitě nejvýznamnějších
 letišť a jejím důsledkům pro mobilitu evropských občanů se zdá nezbytností
 stavba nových vzletových a přistávacích drah a letištní infrastruktury. Dopad
 infrastruktury na životní prostředí a územní plánování však představuje stále
 větší problém. Současná hospodářská krize navíc potvrzuje význam dlouhodobé
 životaschopnosti rozpočtů. Pro odstranění provozního přetížení je třeba najít
 efektivnější a ekonomičtější řešení, než je rozšiřování fyzické infrastruktury.
 9.
 Je zřejmé, že mechanismus přidělování letištních
 časů nebude moci uvolnit dodatečné kapacity. Přidělování letištních časů kromě
 toho nemůže vyřešit četné obtíže způsobené nedostatečnou kapacitou: jak
 například zajistit odpovídající letecké tratě do evropských regionů z letišť s
 omezenou kapacitou nebo zlepšit spojení z přetížených uzlových letišť do
 všech světových regionů? Další rozvoj režimů přidělování letištních časů nikdy
 neposkytne odpověď na tyto významné potřeby. Tyto režimy nicméně mohou
 představovat účinný nástroj řízení omezené kapacity.
 10.
 Je proto třeba nařízení o letištních časech
 revidovat, aby se určilo, do jaké míry je možné jej vylepšit s cílem uvést
 kapacitu do souladu s poptávkou ve všech sektorech letecké dopravy (dálkové
 lety, regionální tratě, nákladní přeprava atd.). Bílá kniha o dopravě z března
 2011 uznává důležitost přidělování letištních časů za účelem vytvoření
 integrovaného a efektivního trhu v rámci perspektivy jednotného evropského
 dopravního prostoru; tento dokument je součástí stěžejní iniciativy „Evropa
 účinněji využívající zdroje“ v rámci strategie Evropa 2020. Komise od té doby
 pečlivě zvažovala zavedení tržních mechanismů pro správu využívání letištních
 časů: tím, že se tržním subjektům (leteckým společnostem) poskytnou pobídky a
 výhody způsobilé příznivě ovlivnit jejich chování, může být dostupná omezená
 kapacita k dispozici těm, kdo jsou schopni ji nejekonomičtěji využít. Bylo by
 tak umožněno racionálnější využití dostupné omezené kapacity, aniž by se
 stávající fyzická kapacita rozšiřovala.
 11.
 Takový trh s letištními časy (v podobě sekundárního
 trhu) již nějakou dobu funguje ve Spojeném království, jak Komise konstatovala
 ve sdělení z roku 2008[7].
 Volné letištní časy na letišti Heathrow tak byly poskytnuty za vysokou cenu: v
 březnu 2008 byla v širokém povědomí informace, že společnost Continental
 Airlines za čtyři páry letištních časů na Heathrow zaplatila 209 milionů USD
 (143 milionů EUR při tehdejším směnném kurzu).
 12.
 V posledních letech se potřebě posílit výkonnost
 systému letecké dopravy na evropské úrovni dostávalo větší pozornosti. Změny,
 jimiž od roku 2009 v rámci iniciativy jednotného evropského nebe prošlo
 uspořádání letového provozu v Evropě, ukazují, že tento systém je v některých
 ohledech na evropské nebo regionální úrovni lépe uspořádán. K tomuto tvrzení
 opravňuje vytvoření funkčních bloků vzdušného prostoru a posílení centrálních
 funkcí, jako je uspořádání sítě. Vzhledem k povaze sítě, která zahrnuje
 současně tratě z bodu do bodu a hvězdicovou síť tratí (z centrálního
 letiště), se není možné vyhnout tomu, aby problémy v jedné části sítě
 (například uzavření významného uzlu) měly dopad na další části sítě. Tato
 skutečnost je ještě závažnější, pokud zásadní součásti sítě fungují na maximu
 své kapacity nebo jej téměř dosahují, což například zmenšuje rezervu pro
 přijímání odkloněných letů. Od uvedené doby znamená zlepšení výkonnosti
 evropského systému rovněž zlepšení jeho odolnosti vůči krizi.
 1.3.
 Cíle návrhu
 13.
 Obecným cílem je zajistit optimální přidělování a
 využití letištních časů na přetížených letištích. Konkrétní cíle jsou
 následující:
 (1)
 posílení mechanismů přidělování a využívání
 letištních časů a zajištění jejich účinného uplatňování a
 (2)
 podpora spravedlivé hospodářské soutěže a stimulace
 konkurenceschopnosti mezi provozovateli.
 1.4.
 Platné předpisy v oblasti návrhu
 14.
 Návrh se týká změny nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze
 dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na
 letištích Společenství. Přidělování letištních časů přímo neupravuje žádný jiný
 předpis.
 1.5.
 Soulad s ostatními politikami a cíli
 Evropské unie
 15.
 Tato iniciativa je jedním z opatření nutných k
 realizaci jednotného evropského dopravního prostoru popsaného v bílé knize
 Komise s názvem „Plán jednotného evropského dopravního prostoru – vytvoření
 konkurenceschopného dopravního systému účinně využívajícího zdroje“ [KOM(2011) 144].
 Je rovněž součástí souboru
 opatření „letištního balíčku“, jenž byl v pracovním programu Komise na rok 2011
 [KOM(2010) 623] označen za strategickou iniciativu s cílem využít
 potenciál růstu jednotného trhu.
 2.
 VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 2.1.
 Konzultace zúčastněných stran
 16.
 Po první konzultaci zúčastněných stran v roce 2007
 a po přijetí sdělení z roku 2007 (KOM(2007) 704) a z roku 2008 (KOM(2008) 227)
 Komise v září 2010 zahájila rozsáhlou veřejnou konzultaci online s cílem zhodnotit
 současné fungování nařízení a podnítit připomínky zúčastněných stran k
 podrobnému seznamu opatření, jež by mohla být zavedena v rámci jeho revize.
 Druhé slyšení zúčastněných stran se konalo 29. listopadu 2010 za účasti 16
 členských států a zástupců různých dotčených subjektů.
 17.
 Souhrn odpovědí z konzultace je zveřejněn na
 internetové stránce Komise[8].
 Dopravci jsou obecně spokojeni s fungováním nařízení o letištních časech v jeho
 současné podobě; většina respondentů z této skupiny tudíž nepodporuje žádnou
 změnu. Skutečnost, že režim přidělování letištních časů reguluje reálný přístup
 na některá z nejpoptávanějších letišť na světě, vysvětluje citlivost této
 otázky, zejména pro letecké společnosti. Řada leteckých společností tvrdí, že
 hlavním problémem je nedostatečná letištní kapacita, kterou by změna nařízení o
 letištních časech nijak nevyřešila.
 18.
 Letiště a sdružení letišť více vnímají nutnost
 změny, a jsou proto ochotnější uznat užitečnost řešení navrhovaných v rámci
 konzultace. Platí to i o koordinátorech letištních časů, i když v menší míře.
 Rozdíly mezi názory členských států a ostatních respondentů jsou početnější,
 nicméně tyto zúčastněné strany změnu nařízení o letištních časech obecně
 podporují.
 2.2.
 Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 19.
 Průběžný dohled nad fungováním nařízení ze strany
 Komise byl doplněn několika externími studiemi, jejichž výsledky jsou k
 dispozici na jejích internetových stránkách[9]:
 Komise se zejména v roce 2010 rozhodla provést hloubkovou analýzu situace během
 období 2006–2010[10].
 Podle závěrů této studie brání v současnosti efektivnímu využití letištních
 kapacit v Evropě několik problémů.
 2.3.
 Posouzení dopadů
 20.
 Posouzení dopadů poskytuje souhrnný pohled na různé
 plánované možnosti. Obsah tří souborů opatření lze shrnout následovně.
 21.
 První soubor obsahuje opatření, jejichž účelem je
 zlepšení efektivity přidělování a využití letištních časů, aniž by se měnily
 administrativní aspekty systému. Současný režim by byl v několika bodech
 zdokonalen, nebyl by však zaveden žádný tržní mechanismus. Vzhledem k omezenému
 dopadu tohoto souboru jsou odhadované přínosy poměrně nízké: průměrné roční
 zvýšení počtu přepravených cestujících o 0,4 %.
 22.
 Druhý soubor zahrnuje prvky prvního souboru, další
 k nim však přidává, mimo jiné tržní mechanismy (výslovně předpokládá možnost
 zavést sekundární trh s letištními časy v celé EU). Obsahuje rovněž několik
 návrhů podporujících hospodářskou soutěž, například revizi pravidla ohledně
 nově vstupujících dopravců a definici poněkud přísnějších kritérií pro udělení
 přednosti při přidělování letištního času pro následující období letového řádu
 („nabytá práva“). Odhaduje se, že by tento soubor měl v období 2012–2025
 umožnit průměrné roční zvýšení počtu přepravených cestujících o 1,6 % (tj.
 23,8 milionů), čistý hospodářský přínos 5,3 miliardy EUR, jakož i významné
 zvýšení počtu pracovních míst (až 62 000 pracovních míst na plný úvazek).
 23.
 Existuje riziko, že tento soubor bude mít
 nepříznivé dopady na životní prostředí, protože se v důsledku zvýšeného počtu
 letů zvýší objem emisí CO2. Nicméně jelikož emise CO2
 vzniklé z letecké dopravy budou od roku 2012 zahrnuty do všeobecného systému
 obchodování s emisemi, neměla by tato skupina opatření způsobit zvýšení
 celkového objemu emisí CO2. Na druhé straně díky tomu, že by byla
 stávající kapacita intenzivněji využívána, by se zabránilo environmentálním
 dopadům způsobeným zvětšením kapacity.
 24.
 Třetí soubor obsahuje všechny prvky druhého
 souboru, dále však rozvíjí tržní mechanismus: plánuje se v něm stažení
 letištních časů vyplývajících z „nabytých práv“ nebo „historických letištních
 časů“ a jejich prodej v dražbě. Tento soubor by umožnil zvýšit počet uživatelů
 letecké dopravy o 1,9 % až 2 %, což by každoročně představovalo 27,3
 až 28,7 milionu cestujících navíc. Protože se však jedná o nové opatření,
 je třeba jeho možný kladný potenciál nazírat společně s rizikem, že se leteckým
 společnostem výrazně zvýší provozní náklady, protože budou narušeny jejich
 letové řády a jejich provozní model založený na hvězdicové struktuře tratí
 spočívající v rozsáhlém portfoliu letištních časů na přetížených letištích. V
 důsledku toho by tento soubor měl nižší hospodářský přínos – mezi 2,8 a 5
 miliardami EUR.
 25.
 S ohledem na hodnocení různých souborů opatření
 podle kritérií účinnosti, efektivity a soudržnosti se doporučuje realizace
 druhého z uvedených souborů, jelikož jeho přínosy by byly podstatně vyšší než
 související náklady.
 3.
 PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 3.1.
 Shrnutí navrhovaných opatření
 3.1.1.
 Zavedení možnosti využít sekundární trh s
 letištními časy a posílení hospodářské soutěže
 26.
 Za účelem podpory větší mobility letištních časů
 návrh společnostem výslovně povoluje jejich nákup a prodej. Vyšší mobilita
 letištních časů pomůže leteckým společnostem přizpůsobit portfolia svým
 plánovacím potřebám. Nařízení o letištních časech již umožňuje výměnu
 letištních časů mezi leteckými společnostmi. V mnoha případech jde o výměnu
 letištního času, který je k dispozici v atraktivní denní dobu, za „junk slot“,
 tj. letištní čas volný pozdě večer nebo začátkem odpoledne, který tím pádem
 není příliš užitečný. Po realizaci transakce se „junk slot“, jenž měl
 hodnotu čistě pro účel výměny, vrátí do fondu. Na základě současného nařízení
 jsou převody letištních časů povoleny pouze ve velmi malém počtu
 případů.
 27.
 V současnosti platné pravidlo ohledně nově vstupujících
 dopravců, které dává přednost leteckým společnostem, jež na koordinovaném
 letišti disponují pouze několika letištními časy, nepřineslo předpokládané
 výsledky. Obecně platí, že silný konkurent, který na určitém letišti zahajuje
 provoz, si musí vytvořit životaschopné portfolio letištních časů, aby mohl
 reálně soutěžit s dominantním dopravcem na tomto letišti (obvykle „národní“
 dopravce). V rámci platných pravidel letecké společnosti rychle opouštějí
 oblast působnosti definice nově vstupujícího dopravce na určitém letišti, a to
 i v případě, že vlastní málo letištních časů. Proto se navrhuje rozšíření
 definice nově vstupujícího dopravce, aby se usnadnil rozvoj seriózních
 soutěžitelů a omezilo se roztříštění provozních plánů, k němuž dochází, když
 jsou letištní časy přiděleny většímu počtu společností, které je nejsou schopny
 využívat tak, aby mohly dlouhodobě konkurovat dominantním dopravcům.
 3.1.2.
 Posílení transparentnosti postupu
 přidělování letištních časů a nezávislosti koordinátorů letištních časů
 28.
 Návrh obsahuje několik ustanovení, jejichž cílem je
 zaručit, že postup přidělování letištních časů bude probíhat s dostatečnou
 transparentností. To je důležité nejen pro společnosti využívající letištní
 časy, ale také pro veřejné orgány vykonávající regulační funkce. Tato
 ustanovení mají ještě větší význam u systému, v jehož rámci je povolen
 sekundární trh.
 29.
 Návrh umožní definici přísnějších kritérií pro
 nezávislost koordinátorů ve vztahu ke všem zúčastněným stranám. Prosazuje
 rovněž posílení spolupráce mezi koordinátory, nejprve realizací společných
 projektů týkajících se například rozvoje společného softwaru pro přidělování
 letištních časů, nebo i spojení koordinačních činností pro letiště umístěná v
 různých členských státech. V závislosti na dosaženém pokroku by Komise mohla v
 budoucnu navrhnout zřízení evropského koordinátora odpovědného za přidělování
 letištních časů na všech letištích Unie.
 3.1.3.
 Integrace režimu přidělování letištních časů
 do reformy evropského systému uspořádání letového provozu (jednotné evropské nebe)
 30.
 Cílem návrhu je zejména posílit uspořádání letového
 provozu na evropské úrovni zapojením evropského manažera struktury vzdušného
 prostoru do postupu přidělování letištních časů. Komise tak může požádat o
 provedení analýzy kapacity určitého letiště, pokud to manažer považuje za nezbytné
 pro zajištění souladu s provozním plánem letiště (jak je již stanoveno v
 nařízení, kterým se zřizuje funkce evropského manažera struktury vzdušného
 prostoru). Tato analýza kapacity by musela být provedena podle standardů
 schválených na evropské úrovni. Komise kromě toho bude moci členskému státu
 podávat doporučení ohledně posouzení kapacity, pokud se manažer domnívá, že
 nejsou plně zohledněny potřeby fungování evropské sítě. Cílem těchto doporučení
 by bylo umožnit členskému státu, aby vzal v úvahu vývoj evropské sítě a
 lépe porozuměl dopadům posouzení letištní kapacity na celou síť, například
 pokud jde o zpoždění.
 31.
 Návrh rovněž zavádí novou kategorii letiště:
 „síťové letiště“. Letiště tohoto typu nejsou koordinovaná, považují se však za
 významná, protože mohou představovat alternativní řešení v případě narušení
 sítě. Návrh tedy stanoví, že koordinátoři shromažďují informace o provozu na
 těchto letištích.
 3.1.4.
 Změna „pravidla 80/20“, definice série
 letištních časů a využití systému letištních poplatků způsobem odrazujícím od
 pozdního vracení letištních časů do fondu
 32.
 Návrh v zájmu optimálního využití stávající
 kapacity přináší některé změny kritérií používaných pro využití letištních časů
 za účelem udělení „nabytých práv“. Aby letecká společnost získala přednost při
 přidělování letištního času v následujícím odpovídajícím období letového řádu,
 musí v předchozím období využít nejméně 85 % přidělené série letištních
 časů (namísto současných 80 %).
 33.
 Navíc se minimální délka série (tj. minimální počet
 týdenních letištních časů požadovaných k tomu, aby byla pro odpovídající
 následující období udělena přednost) zvýší z 5 na 15 v letním období letového
 řádu a na 10 v zimním období letového řádu. Prodloužením série letištních časů
 se omezí roztříštěnost struktury letištních časů na letišti, protože krátké
 série podléhající nabytým právům mohou jiným leteckým společnostem bránit ve
 využití delších sérií. Jsou stanoveny výjimky pro určité druhy dopravy (charterová
 doprava), aby se zohlednila situace regionálních letišť.
 34.
 Aby se zajistilo, že letištní časy rezervované před
 začátkem období letového řádu budou skutečně využity v souladu s provozním
 plánem letecké společnosti, umožní návrh letištím využít systém letištních
 poplatků způsobem odrazujícím dopravce od pozdního vracení letištních časů do
 fondu. Rezervací letištní kapacity bez toho, aby byla využita, vznikají
 náklady, které v současnosti nesou letecké společnosti provozující lety. Návrh
 povzbuzuje řídící orgán letiště, aby zavedl systém poplatků odrazující od
 chování vedoucího k méně efektivnímu využití letištní kapacity.
 3.2.
 Ustanovení, která se nemění
 35.
 Z aktuálního nařízení jsou bez větších změn
 převzata tato ustanovení: čl. 2 písm. a), čl. 2 písm. b) bod i),
 čl. 2 písm. e), g), k), l), o) a p); čl. 3 odst. 1, 2, 4
 a 6; čl. 4 odst. 1 druhý pododstavec a čl. 4 odst. 5; čl. 5
 odst. 3 písm. a) a d) a čl. 5 odst. 4, 5 a 6;
 čl. 6 odst. 3 písm. a), b) a c); čl. 8 odst. 1
 písm. a) bod i), ii), iii) a v) a čl. 8 odst. 1 písm. c);
 čl. 9 odst. 3, 6, 7 a 9; čl. 10 odst. 1, čl. 10
 odst. 5 písm. a) bod i) a iii), čl. 10 odst. 5 písm. c) a
 d), a čl. 10 odst. 6; článek 12; čl. 13 odst. 2 druhý
 pododstavec písm. b) a c), čl. 13 odst. 3 první a druhý pododstavec;
 čl. 16 odst. 1 a 5; článek 19; čl. 21 odst. 2 a čl. 21
 odst. 2.
 3.3.
 Právní základ
 Článek 91 Smlouvy o fungování Evropské unie
 3.4.
 Zásada subsidiarity
 36.
 Jelikož návrh nespadá do oblasti výlučné pravomoci
 Unie, uplatní se zásada subsidiarity. Cílů návrhu nemohou členské státy
 v dostatečné míře dosáhnout z následujících důvodů. Je nezbytná
 harmonizace podmínek pro přístup k přetíženým letištím v EU, aby rozpory mezi
 různými vnitrostátními postupy nevytvářely překážky na trhu letecké dopravy.
 Problémy spojené s přístupem na přetížená letiště proto vyžadují řešení na evropské
 úrovni.
 37.
 Cíle spočívajícího v zajištění fungování vnitřního
 trhu letecké dopravy prostřednictvím zmenšení překážek obchodu uvnitř EU, které
 vyplývají z rozdílných vnitrostátních norem nebo postupů, nelze uspokojivě
 dosáhnout na úrovni členských států. V souladu se zásadou subsidiarity a s
 ohledem na šíři a dopady problému je proto třeba zásah na úrovni EU.
 38.
 Evropská pravidla v oblasti přidělování letištních
 časů významně doplňují evropské právní předpisy, na nichž je založen vnitřní
 trh v oblasti letecké dopravy. Spravedlivý, transparentní a nediskriminační
 režim přidělování kapacity na letištích, kde poptávka převyšuje nabídku, je
 rozhodujícím faktorem reálné svobody evropských leteckých dopravců poskytovat
 letecké služby uvnitř EU, jak stanoví příslušné právní předpisy EU.
 39.
 Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity.
 3.5.
 Zásada proporcionality
 40.
 Další zátěž pro hospodářské subjekty, koordinátory
 letištních časů a vnitrostátní orgány se omezuje na tu, jež je nezbytná pro
 zajištění nediskriminačního postupu přidělování letištních časů a optimálního
 rozdělení omezené kapacity na nejpřetíženějších letištích v Evropě.
 3.6.
 Volba nástrojů
 41.
 Navrhovaný nástroj: nařízení.
 42.
 Právní nástroj by měl mít obecnou použitelnost.
 Obsahuje některé přímo použitelné povinnosti pro letištní koordinátory a
 letecké dopravce, jakož i pro řídící orgány letiště a vzdušného prostoru v
 Evropě a pro Komisi. Jelikož ostatní řešení by neumožnila dosáhnout sledovaných
 cílů, nejvhodnějším právním nástrojem je nařízení.
 4.
 ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 43.
 Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet EU.
 5.
 NEPOVINNÉ PRVKY
 5.1.
 Zjednodušení
 44.
 Návrh zjednodušuje právní předpisy, jelikož
 přepracovává nařízení o letištních časech, a začleňuje tak do jediného nástroje
 pozměněné verze tohoto nařízení i změny stanovené v tomto návrhu.
 5.2.
 Zrušení platných právních předpisů
 45.
 Přijetím návrhu bude zrušeno platné nařízení o
 letištních časech.
 5.3.
 Evropský hospodářský prostor
 46.
 Navrhovaný akt se týká EHP, a proto by jeho oblast
 působnosti měla být rozšířena i na Evropský hospodářský prostor.
 2011/0391 (COD)
 ê 95/93 (přizpůsobený)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o společných pravidlech pro přidělování
 letištních časů na letištích Společenství Ö Evropské unie Õ
 (Přepracované znění)
 (Text s významem pro EHP)
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství
 Ö fungování
 Evropské unie Õ, a zejména na čl. Ö 100
 odst. 2 Õ této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[11],
 s ohledem na stanovisko Výboru regionů[12],
 v souladu s řádným legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 ò nový
 (1)
 Nařízení Rady (EHS) č.
 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních
 časů na letištích Společenství[13] bylo několikrát
 podstatně změněno[14]. Vzhledem k novým změnám
 by uvedené nařízení mělo být z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti
 přepracováno.
 (2)
 Nařízení (EHS) č. 95/93
 zásadně přispělo k realizaci vnitřního trhu v oblasti letecké dopravy a k
 rozvoji vztahů mezi Evropskou unií, jejími členskými státy a třetími zeměmi
 díky tomu, že zajistilo přístup na přetížená letiště Unie na základě
 neutrálních, transparentních a nediskriminačních pravidel.
 ê 95/93 bod
 odůvodnění 1 (přizpůsobený)
 (3)
 ÖExistuje však
 rostoucí Õ vzrůstá
 nerovnováha mezi rozvojem leteckého dopravního systému v Evropě a Ö kapacitou
 některých Õ možnostmipřiměřené
 letištních infrastruktury
 uspokojit požadavky. Následkem toho je narůstající počet přetížených letišť ve Společenství
 Ö v Unii Õ.
 ò nový
 (4)
 Systém přidělování
 letištních časů zavedený v roce 1993 nezajišťuje jejich optimální přidělování a
 využívání, a tím ani optimální přidělování a využívání letištní kapacity. V
 situaci rostoucího přetížení letišť a omezeného rozvoje významných nových
 letištních infrastruktur představují letištní časy vzácný zdroj. Přístup k
 takovým zdrojům má zásadní význam pro poskytování služeb letecké dopravy a pro
 zachování efektivní hospodářské soutěže. Za tímto účelem lze přidělování a využívání
 letištních časů zefektivnit zavedením tržních mechanismů, zajištěním toho, že
 nevyužívané letištní časy budou co nejdříve a transparentním způsobem dány k
 dispozici zainteresovaným provozovatelům, a posílením základních zásad systému,
 pokud jde o přidělování, řízení a využívání letištních časů. I když historické
 letištní časy splňují potřebu stability letových řádů pro letecké společnosti,
 při příležitosti budoucího hodnocení uplatňování tohoto nařízení je dále možné
 zavést postupně další tržní mechanismy, jako je stažení historických letištních
 časů a jejich prodej v dražbě.
 (5)
 Systém přidělování
 letištních časů na letištích Unie je proto třeba změnit.
 ê 95/93 bod
 odůvodnění 2 (přizpůsobený)
 (6)
 Přidělování letištních časů na přetížených letištích
 by mělo být Ö i nadále Õ založeno na
 neutrálních, transparentních průhledných
 a nediskriminačních pravidlech.
 ò nový
 (7)
 Současný systém
 přidělování letištních časů je třeba přizpůsobit rozvoji tržních mechanismů
 využívaných na některých letištích pro převod nebo výměnu letištních časů.
 Komise se ve svém sdělení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému
 a sociálnímu výboru a Výboru regionů o uplatňování nařízení (EHS) č. 95/93 o
 společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství[15]
 zavázala, že pokud se ukáže, že je z důvodu hospodářské soutěže či z jiných
 důvodů zapotřebí stávající právní předpisy změnit, předloží příslušný návrh.
 (8)
 Zkušenosti ukazují, že
 sekundárnímu trhu s letištními časy – tedy výměně letištních časů za peněžní
 nebo jinou náhradu – chybí jednotný a soudržný právní rámec zaručující
 transparentnost a ochranu hospodářské soutěže. Je proto třeba stanovit rámec
 pro sekundární trh s letištními časy v Evropské unii.
 ê 95/93 bod
 odůvodnění 6
 ð nový
 (9)
 Transparentnost informací je hlavním prvkem pro
 zajištění objektivního postupu pro přidělování letištních časů. ðJe třeba tuto transparentnost posílit a
 zohlednit technologický pokrok. ï
 ê 95/93 bod
 odůvodnění 10 (přizpůsobený)
 ð nový
 (10)
 Měla by být přijata ustanovení umožňující vstup
 nových subjektů na trh Společenství Ö Unie Õ. ðZkušenosti ukazují, že se současnou definicí
 nově vstupujícího dopravce se nepodařilo plně podpořit hospodářskou soutěž, a
 tato definice by tedy měla být účelně změněna. Mimo jiné je nutné bojovat proti
 jejímu zneužívání tím, že se omezí možnost provozovatelů využívat postavení
 nově vstupujícího dopravce, pokud k příslušnému datu na daném letišti společně
 se svou mateřskou společností, svými dceřinými společnostmi nebo dceřinými
 společnostmi své mateřské společnosti drží více než 10 % celkového počtu
 přidělených letištních časů. Za nově vstupujícího dopravce by rovněž neměl být
 považován letecký dopravce, jenž převedl letištní časy, které získal jako nově
 vstupující dopravce, aby mohl tohoto postavení opětovně využívat. ï
 ò nový
 (11)
 Je třeba zrušit přednost
 poskytovanou leteckému dopravci žádajícímu série letištních časů na letišti pro
 pravidelnou osobní dopravu bez mezipřistání mezi tímto letištěm a regionálním
 letištěm, pokud je taková situace již řešena předností poskytnutou leteckému
 dopravci žádajícímu série letištních časů na letišti pro pravidelnou osobní
 dopravu bez mezipřistání mezi dvěma letišti v Unii.
 ê 95/93 bod
 odůvodnění 12 (přizpůsobený)
 (12)
 Je také nezbytné Ö třeba Õ předcházet situacím,
 kdy jsou následkem nedostatku letištních časů výhody liberalizace nerovnoměrně
 rozprostřeny a hospodářská soutěž je narušena.
 ò nový
 (13)
 Pokrok dosažený při
 realizaci jednotného evropského nebe má významný dopad na postup přidělování
 letištních časů. Zavedení systémů sledování výkonnosti, v jejichž rámci
 poskytovatelé letových navigačních služeb a uživatelé vzdušného prostoru
 podléhají pravidlům dozoru a zvyšování výkonnosti, stejně jako funkce řízení
 sítě založená na realizaci evropské sítě leteckých tratí a na centrálním
 uspořádání letového provozu si vyžadují aktualizaci pravidel pro přidělování
 letištních časů. Je proto nezbytné vytvořit odpovídající rámec umožňující
 zapojení manažera struktury vzdušného prostoru, orgánu pro kontrolu výkonnosti
 a vnitrostátních dozorových orgánů do postupu určení letištní kapacity a
 koordinačních parametrů. Měla by být rovněž vytvořena nová kategorie letišť
 významných pro tuto síť, aby se umožnila lepší reakce sítě v krizových
 situacích.
 (14)
 Měl by být zajištěn lepší
 soulad mezi letovými plány a letištními časy v zájmu lepšího využití letištní
 kapacity a zlepšení přesnosti letů.
 ê 95/93 bod
 odůvodnění 5 (přizpůsobený)
 ð nový
 (15)
 Členský stát příslušný pro Ö letiště s
 plánovaným provozem nebo Õ koordinované letiště
 by měl zajistit jmenování Ö letištního
 zprostředkovatele nebo Õ koordinátora s
 nezpochybnitelnou neutralitou. ð Za tímto účelem by měla být úloha
 koordinátorů posílena. Je proto třeba stanovit právní, organizační, rozhodovací
 a finanční nezávislost koordinátora na veškerých zúčastněných stranách,
 členském státu a orgánech na tomto státě závislým. Aby se zabránilo ovlivnění
 činnosti koordinátora nedostatkem lidských, technických nebo finančních zdrojů
 nebo odborných znalostí, musí členský stát koordinátorovi zajistit zdroje,
 které mu umožní řádně provádět jeho činnost. ï
 ò nový
 (16)
 Je třeba zavést další
 povinnosti pro letecké dopravce, pokud se týká předávání informací
 koordinátorovi. Rovněž je třeba stanovit další sankce v případě opomenutí
 předat informace nebo předání nesprávných nebo zavádějících informací. V
 případě letišť, která jsou součástí sítě, by letečtí dopravci měli mít
 povinnost sdělit své záměry ohledně letu nebo další relevantní informace
 požadované koordinátorem nebo letištním zprostředkovatelem.
 (17)
 Unie by měla usnadňovat
 spolupráci mezi koordinátory a letištními zprostředkovateli, aby jim umožnila
 výměnu osvědčených postupů, s cílem vytvořit v budoucnu evropského
 koordinátora.
 ê95/93 bod odůvodnění
 4 (přizpůsobený)
 (18)
 Za určitých podmínek je za účelem usnadnění provozu žádoucí, aby byl
 členský stát schopen určitkoordinovanéLletiště Ö může být určeno
 jako koordinované letiště Õ, pokud jsou dodrženy
 zásady transparentnosti, neutrality a nediskriminace, Ö jakož i
 podmínky uvedené v tomto nařízení Õ.
 ê95/93 bod odůvodnění
 3 (přizpůsobený)
 ð nový
 (19)
 Požadavek neutrality je nejlépe
 zaručen, je-li Rrozhodnutí
 koordinovat letištní provoz Ö by mělo
 být Õ učiněno členským státem odpovědným za toto
 letiště, a to na základě objektivních měřítek kritérií. ðVzhledem k pokroku dosaženému při realizaci
 jednotného evropského nebe a ve funkci manažera struktury vzdušného prostoru je
 na místě sblížit metodiky analýzy letištní kapacity v zájmu zajištění lepšího
 fungování evropské sítě uspořádání letového provozu. ï
 ò nový
 (20)
 Je nutné stanovit postup,
 kterým členský stát rozhodne o změně určení koordinovaného letiště nebo letiště
 s plánovaným provozem a určí je následně jako letiště s plánovaným provozem,
 případně jako letiště, které nemá určeno postavení.
 ê 95/93 bod
 odůvodnění 7
 Zásady stávajícího
 systému přidělování letištních časů by mohly být základem pro toto nařízení, za
 předpokladu harmonického vývoje zároveň s novými tendencemi v dopravě ve
 Společenství.
 ò nový
 (21)
 Doba platnosti série
 letištních časů by měla být omezena na období letového řádu, pro něž je tato
 série poskytnuta. Přednost pro přidělení série letištních časů, a to i
 historických, by měla vzniknout přidělením nebo potvrzením ze strany
 koordinátora.
 ê 95/93 bod
 odůvodnění 8
 Politika
 Společenství směřuje ke zjednodušení hospodářské soutěže a podpoře přístupu na
 trh, jak stanoví nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o
 přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř
 Společenství[16], a že tyto cíle vyžadují silnou podporu dopravců,
 kteří hodlají zahájit provoz na trasách Společenství.
 ê 95/93 bod
 odůvodnění 9
 Stávající systém
 zachovává historická práva.
 ê 95/93 bod
 odůvodnění 11 (přizpůsobený)
 ð nový
 (22)
 Za stanovených podmínek je nezbytné přijmout
 Ö zachovat Õ zvláštní opatření
 pro zachování přiměřené vnitrostátní letecké dopravy do regionů daného
 členského státu Ö nebo
 států Õ,ð pokud byl stanoven závazek veřejné
 služby ï.
 ò nový
 (23)
 Jelikož environmentální
 aspekty je možné zohlednit v koordinačních parametrech a regionální obslužnost
 lze plně zajistit v rámci závazků veřejné služby, zkušenosti neprokázaly
 užitečnost místních pravidel. Kromě toho nelze vyloučit, že taková pravidla
 nepovedou k diskriminaci při přidělování letištních časů. Je proto třeba omezit
 možnost použití místních pravidel. Veškerá technická, provozní, výkonnostní a
 environmentální omezení, která musí uplatňovat koordinátoři nebo letištní
 zprostředkovatelé, musí být definována v koordinačních parametrech. Použití
 místních pravidel by se tak omezilo na dozor nad využitím letištních časů a na
 možnost omezit délku série letištních časů v případech stanovených tímto
 nařízením. V zájmu podpory lepšího využití letištní kapacity je třeba posílit
 dvě základní zásady přidělování letištních časů, tj. definici série letištních
 časů a výpočet historických letištních časů. Současně je třeba zdokonalit rámec
 pro flexibilitu udělenou leteckým dopravcům, aby se zabránilo narušení trhu při
 uplatňování tohoto nařízení v různých členských státech. Je proto třeba
 podpořit lepší využití letištní kapacity.
 (24)
 Aby se letečtí dopravci mohli
 přizpůsobit situacím krajní naléhavosti, jako je výrazný pokles objemu dopravy
 nebo hospodářská krize s vážným dopadem na činnost leteckých dopravců a
 postihující velkou část období letového řádu, je třeba umožnit Komisi přijímání
 naléhavých opatření s cílem zajistit soudržnost opatření, která mají přijmout
 koordinovaná letiště. Tato opatření by leteckým dopravcům umožnila zachovat si
 přednost v přidělování stejných sérií na následující období letového řádu, i
 když nebyla dosažena hodnota 85 %.
 (25)
 Úloha koordinačního
 výboru by měla být dvojnásobně posílena. Za prvé by ke sledování schůzí výboru
 měl být přizván manažer struktury vzdušného prostoru, orgán pro kontrolu
 výkonnosti a vnitrostátní dozorový orgán. Za druhé by jedním z úkolů
 koordinačního výboru mohlo být předkládání návrhů nebo doporučení
 koordinátorovi a/nebo členskému státu ohledně veškerých otázek týkajících se
 kapacity letiště, zejména v souvislosti s realizací jednotného evropského nebe
 a fungováním evropské sítě uspořádání letového provozu. Výbor by také měl mít
 možnost poskytovat orgánu pro kontrolu výkonnosti a vnitrostátnímu dozorovému
 orgánu stanoviska ohledně vztahu mezi koordinačními parametry a klíčovými
 ukazateli výkonnosti navrženými poskytovatelům letových navigačních služeb.
 (26)
 Zkušenost ukazuje, že
 velké množství letištních časů je vráceno do fondu příliš pozdě na to, aby
 mohly být účelně přerozděleny. Je proto třeba povzbudit řídící orgány letiště,
 aby využívaly systém letištních poplatků způsobem odrazujícím od takového
 chování. Řídící orgány letiště by využitím tohoto mechanismu nicméně neměly leteckým
 dopravcům bránit ve vstupu na trh nebo v rozvoji služeb.
 ê 95/93 bod
 odůvodnění 13
 Je žádoucí co
 nejlépe využít stávající letištní časy za účelem naplnění uvedených cílů.
 ê 95/93 bod
 odůvodnění 14 (přizpůsobený)
 (27)
 Je žádoucí, aby třetí země poskytovaly dopravcům Společenství
 Ö Unie Õ rovnocenné
 zacházení.
 ê 95/93 bod
 odůvodnění 15 (přizpůsobený)
 ð nový
 (28)
 Použitím ustanovení tohoto nařízení nejsou Ö by neměla
 být Õ dotčena pravidla
 hospodářské soutěže stanovená Smlouvou, zejména články Ö 101, Õ a Ö 102 Õ ð a 106 ï.
 ê 95/93 bod
 odůvodnění 16 (přizpůsobený)
 (29)
 Opatření pro větší spolupráci při využívání letiště v Gibraltaru byla
 schválena v Londýně dne 2. prosince 1987 Španělským královstvím a Spojeným
 královstvím ve společném prohlášení ministrů zahraničních věcí těchto dvou
 zemí. a tento režim se dosud
 nestal použitelným. Ö Prohlášení
 ministrů o letišti v Gibraltaru, dohodnuté během prvního ministerského zasedání
 fóra pro dialog o Gibraltaru dne 18. září 2006 v Córdobě, nahradí společné
 prohlášení o letišti na Gibraltaru učiněné dne 2. prosince 1987 v Londýně a
 plné dodržování tohoto ministerského prohlášení bude považováno za dodržování
 prohlášení z roku 1987. Õ
 ò nový
 (30)
 Komisi by měla být svěřena
 pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy o
 fungování Evropské unie za účelem stanovení metodiky pro vypracování analýzy
 kapacity a poptávky. Je obzvláště důležité, aby Komise v průběhu svých
 přípravných prací vedla příslušné konzultace, mimo jiné na odborné úrovni.
 (31)
 Je třeba, aby Komise při
 přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci dbala na to, aby příslušné
 dokumenty byly současně, včas a vhodným způsobem předávány Evropskému
 parlamentu a Radě.
 (32)
 V zájmu zajištění jednotného
 provádění tohoto nařízení je třeba svěřit Komisi prováděcí pravomoci. Tyto
 pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a
 Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a
 obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu
 prováděcích pravomocí[17].
 (33)
 Pro přijímání prováděcích
 aktů týkajících se vytvoření evropského koordinátora, vzoru výroční zprávy o
 činnosti koordinátora a letištního zprostředkovatele a rozhodnutí o tom, že jeden
 nebo více členských států musí přijmout opatření pro nápravu diskriminačního
 přístupu třetí země vůči leteckým dopravcům Unie, by se měl použít přezkumný
 postup.
 (34)
 Komise by měla v souladu
 s přezkumným postupem přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty, pokud to v
 řádně odůvodněných případech, kdy je nezbytné zajistit kontinuitu historických
 letištních časů, vyžadují důvody krajní naléhavosti.
 ê 95/93 bod
 odůvodnění 17
 (35)
 Toto nařízení by mělo být přezkoumáno po stanovené
 době používání za účelem posouzení jeho funkčnosti.
 ò nový
 (36)
 Vzhledem k tomu, že cílů
 opatření – tedy jednotnějšího uplatňování právních předpisů Unie týkajících se
 letištních časů – nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států, a
 vzhledem k významu přeshraničního rozměru letecké dopravy jich lze lépe
 dosáhnout na úrovni Unie, může EU přijmout opatření v souladu se zásadou
 subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se
 zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto
 nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
 ê 95/93 (přizpůsobený)
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 Ö Oblast
 působnosti a definice Õ
 Článek 1
 Oblast působnosti
 ê 793/2004 čl. 1
 bod 1 (přizpůsobený)
 1. Toto nařízení se vztahuje na letiště Společenství
 Ö Evropské
 unie Õ.
 ê 95/93 (přizpůsobený)
 2. Toto nařízení
 směrnice
 se použije pro letiště Gibraltar, aniž jsou dotčeny právní postoje Španělského
 království a Spojeného království Ö Velké Británie
 a Severního Irska Õ ve sporech o
 suverenitu nad územím, kde se letiště nachází.
 3. Použitelnost
 této směrnice pro letiště v Gibraltaru se pozastavuje, dokud nebude zaveden
 režim stanovený ve společném prohlášení ministrů zahraničních věcí Španělského
 království a Spojeného království ze dne 2. prosince 1987. Vlády Španělska a
 Spojeného království budou Radu o tomto datu informovat.
 Článek 2
 Definice
 Pro účely tohoto nařízení se:
 ê 793/2004 čl. 1
 bod 2 písm. a)
 a1) „letištním
 časem“ rozumí povolení, které vydal koordinátor v souladu s tímto nařízením, k
 užívání veškeré letištní infrastruktury, která je nezbytná k provozu letecké
 dopravy na koordinovaném letišti, za účelem přistání nebo odletu v určitý den a
 čas, který koordinátor přidělil v souladu s tímto nařízením;
 b2) „nově
 vstupujícím dopravcem“ rozumí:
 ia) letecký
 dopravce žádající letištní čas jako jednu ze součástí série letištních časů na
 letišti pro kterýkoli den, přičemž pokud by byla jeho žádost přijata, bude
 v daný den na daném letišti celkem disponovat méně než pěti letištními
 časy, nebo
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 2 písm. a) (přizpůsobený)
 ð nový
 iib) letecký
 dopravce, který žádá série letištních časů pro pravidelnou osobní dopravu bez
 mezipřistání mezi dvěma letišti Společenství Ö Evropské
 unie Õ, kde nejvýše dva
 jiní letečtí dopravci provozují stejnou dopravu bez mezipřistání mezi těmito
 letišti nebo letištními systémy v daný den, přičemž pokud by byla jeho žádost
 přijata, bude přesto disponovat méně než pěti ð devíti ï letištními časy na daném letišti v daný den pro danou dopravu bez
 mezipřistání. nebo
 iii) letecký dopravce žádající série letištních časů
 na letišti pro pravidelnou osobní dopravu bez mezipřistání mezi tímto letištěm
 a regionálním letištěm, kde žádný jiný letecký dopravce neprovozuje přímou
 pravidelnou osobní dopravu mezi těmito letišti nebo letištními systémy v daný den, přičemž si je vědom, že pokud
 bude jeho žádost přijata, bude přesto disponovat méně než pěti letištními časy
 na daném letišti v daný den pro danou dopravu bez mezipřistání.
 Letecký dopravce, který ð společně se svou mateřskou společností,
 svými vlastními dceřinými společnostmi nebo s dceřinými společnostmi své
 mateřské společnosti ï disponuje více než ð 10 ï 5
 % všech letištních časů, které jsou pro daný den na určitém letišti ð přiděleny, ï k dispozici, nebo více než 4 % všech letištních
 časů, které jsou pro daný den k dispozici v letištním systému, jehož je letiště
 součástí, se nepovažuje za dopravce nově vstupujícího
 na dané letiště.;
 ò nový
 Letecký
 dopravce, který ve smyslu článku 13 letištní časy, jež získal jako nově
 vstupující dopravce, převedl jinému leteckému dopravci na témže letišti, aby na
 tomto letišti mohl opětovně využívat postavení nově vstupujícího dopravce, se
 na tomto letišti za nově vstupujícího dopravce nepovažuje;
 ê 95/93
 ð nový
 c) „přímou dopravou“ rozumí doprava
 mezi dvěma letišti včetně mezipřistání týmž letadlem a pod stejným číslem letu;
 d3) „obdobím letového řádu plánovacím
 obdobím“ rozumí letní nebo zimní období, jak je používáno
 v letových řádech leteckých dopravců ð v souladu s celosvětovými pravidly a
 zásadami stanovenými v odvětví letecké dopravy ï ;
 ê 95/93 (přizpůsobený)
 e4) „leteckým
 dopravcem Společenství
 Ö Unie Õ“ rozumí letecký
 dopravce s platnou provozní licencí vydanou členským státem v souladu s
 nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008;
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 2 písm. b) (přizpůsobený)
 ð nový
 f5) i)
 „leteckým dopravcem“ rozumí podnik letecké dopravy, který má nejpozději
 k 31. lednu pro následující letní období letového řádu nebo k 31.
 srpnu pro následující zimní období letového řádu platnou provozní licenci nebo
 obdobné povolení. Pro účel článků 45, 89, 8a10 ð , 11 ï a 1013
 zahrnuje definice leteckého dopravce rovněž provozovatele letecké dopravy pro
 vlastní potřebu,pokud provozují dopravu podle letového řádu;
 pro účely článků 7, 17
 a 1418
 zahrnuje definice leteckého dopravce rovněž veškeré provozovatele civilních
 letadel;
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 2 písm. b)
 ii6) „skupinou
 leteckých dopravců“ rozumí dva nebo více leteckých dopravců, kteří provádějí za
 účelem provozování určité letecké dopravní služby společný provoz, provoz na
 základě koncese nebo společné označování linek;
 ò nový
 7) „poskytovatelem
 letových navigačních služeb“ rozumí poskytovatel letových navigačních služeb ve
 smyslu čl. 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 549/2004[18];
 8) „poskytovatelem
 služeb pozemního odbavování“ rozumí každý poskytovatel služeb pozemního
 odbavování ve smyslu článku [...] nařízení č. [...] (o službách pozemního
 odbavování) nebo každý uživatel letiště ve smyslu článku [...] nařízení č. [...]
 (o službách pozemního odbavování) provádějící pozemní odbavování vlastními
 silami ve smyslu článku [...] nařízení č. [...] (o službách pozemního odbavování);
 9) „síťovým
 letištěm“ rozumí letiště, které netrpí provozním přetížením, ale které v případě
 náhlého a výrazného zvýšení objemu dopravy nebo náhlého a výrazného snížení své
 kapacity může ovlivnit fungování evropské sítě uspořádání letového provozu
 (dále jen „síť“) v souladu s článkem 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady
 (ES) č. 551/2004[19];
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 2 písm. c)
 i10) „letištěm
 s plánovaným provozem“ rozumí letiště, kde v určitých obdobích dne, týdne nebo
 roku může vzniknout provozní přetížení, které může být řešeno dobrovolnou
 spoluprací mezi leteckými dopravci, a kde byl určen letištní zprostředkovatel,
 aby usnadnil provoz leteckých dopravců, kteří na tomto letišti provozují nebo
 hodlají provozovat služby;
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 2 písm. b)
 g11) „koordinovaným
 letištěm“ rozumí letiště, kde je pro uskutečnění přistání nebo vzletu nezbytné,
 aby letecký dopravce nebo jiný provozovatel letadla měl koordinátorem přidělený
 letištní čas s výjimkou státních letů, nouzových přistání a humanitárních letů;
 ê 95/93
 h) „letištním systémem“ rozumí dvě nebo
 více letišť seskupených k obsluze jednoho města nebo aglomerace, jako je
 uvedeno v příloze II nařízení (EHS) č. 2408/92;
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 2 písm. c) (přizpůsobený)
 ð nový
 j12) „řídícím
 orgánem letiště“ rozumí orgán, který ve spojení s ostatními činnostmi nebo
 jinak má podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů za úkol
 spravovat a řídit letištní zařízení a koordinovat a kontrolovat činnosti
 jednotlivých provozovatelů přítomných na letišti nebo činných v
 rámci dotčeného letištního systému;
 k13) „sérií
 letištních časů“ rozumí alespoň ð 15 ï pět
 letištních časů pro ð letní ï , které
 jsou ve stejném období letového řádu ð a 10 letištních časů pro zimní období
 letového řádu, ï Ö které jsou
 požadovány Õ pro stejnou dobu ve
 stejný den v týdnu ð pro týdny jdoucí po sobě ï pravidelně
 požadovány a Ö koordinátorem Õ Ö na tomto
 základě Õ přidělovány, nebo
 pokud to není možné, přidělovány přibližně ve stejný čas;
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 2 písm. c)
 l14) „leteckou
 dopravou pro vlastní potřebu“ rozumí úsek všeobecného letectví, který se
 vztahuje na provozování nebo užívání letadel pro přepravu cestujících nebo
 zboží jako pomocné činnosti podnikání, přičemž jde o provoz letadel, který není
 obecně považován za přístupný pro veřejnost a jejichž piloty jsou osoby, které
 mají alespoň platný průkaz způsobilosti obchodního pilota s přístrojovou
 kvalifikací;
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 2 písm. c) (přizpůsobený)
 ð nový
 m15) „koordinačními parametry“ z
 provozního hlediska rozumí výraz pro veškerou kapacitu dostupnou na letišti pro
 přidělení letištních časů během každého koordinačního období Ö letového
 řádu Õ ð a provozní pravidla ohledně využití
 kapacity ï , přičemž tyto parametry odrážejí všechny technické, provozní a environmentální ekologické
 faktory, které mají vliv na výkonnost
 letištní infrastrukturyu
 a její jednotlivé podsystémy.
 ò nový
 16) „letovým plánem“ rozumí specifické informace o
 plánovaném letu nebo části letu letadla poskytnuté stanovišti letových provozních
 služeb;
 17) „pravidelnými leteckými službami“ rozumí
 série letů, která má vlastnosti definované v čl. 2 bodu 16 nařízení (ES) č.
 1008/2008;
 18) „programovanou nepravidelnou leteckou
 službou“ rozumí série letů, která nesplňuje všechny podmínky čl. 2 bodu 16
 nařízení (ES) č. 1008/2008, která je však provozována s takovou pravidelností
 nebo četností, že tvoří zřejmou systematickou řadu;
 19) „manažerem
 struktury vzdušného prostoru“ rozumí subjekt vytvořený na základě článku 6
 nařízení (ES) č. 551/2004;
 20) „orgánem
 pro kontrolu výkonnosti“ rozumí subjekt vytvořený na základě článku 11 nařízení
 (ES) č. 549/2004;
 21) „vnitrostátním
 dozorovým orgánem“ rozumí subjekt nebo subjekty určené nebo zřízené členskými
 státy k výkonu funkce vnitrostátního orgánu v souladu s článkem 4 nařízení (ES)
 č. 549/2004.
 ê 95/93 (přizpůsobený)
 ð nový
 Ö Určení
 letišť Õ
 Článek 3
 Podmínky pro koordinaci ð nebo plánování provozu ï Ö na Õ letištěi
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 3 písm. a) (přizpůsobený)
 1. ÖČlenské státy nejsou
 povinnyÕ určit kterékoli
 letiště jako letiště s plánovaným provozem nebo koordinované letiště, s
 výjimkou případů, kdy se postupuje v souladu s ustanoveními tohoto článku.
 ÖČlenské státy nemohou
 určit Õ neurčí
 žádné letiště jako koordinované letiště jinak než podle odstavce 3.
 ê 95/93
 è1 793/2004
 čl. 1 bod 3 písm. b)
 2. Členský stát však může stanovit, že
 kterékoli letiště je určeno jako è1 letiště
 s plánovaným provozem ç, pokud jsou dodrženy
 zásady transparentnosti, neutrality a nediskriminace.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 3 písm. c)
 ð nový
 3. Příslušný členský stát zajistí, aby na
 letišti, které nemá určeno postavení, ð na letišti, jež je součástí evropské
 sítě uspořádání letového provozu (dále jen „síť“) ï, nebo na letišti s plánovaným provozem řídící orgán tohoto
 letiště nebo jiný příslušný orgán provedl řádnou analýzu kapacity ð a poptávky ï , pokud to uvedený členský stát považuje za nezbytné nebo do šesti
 měsíců:
 i) na základě písemné žádosti
 leteckých dopravců, kteří zastupují více než polovinu provozu letiště, nebo
 řídícího orgánu letiště, jestliže považují kapacitu za nedostatečnou pro
 současný nebo plánovaný provoz na určitá období, nebo
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 3 písm. c) (přizpůsobený)
 ð nový
 ii) na
 žádost Komise, zejména je-li letiště přístupné pouze
 leteckým dopravcům, kterým byly přiděleny letištní časy, nebo jestliže letečtí
 dopravci, a zejména Ö pokud Õ nově vstupující
 dopravci, čelí závažným obtížím v zajištění
 možnosti přistání nebo vzletů na dotčeném letišti ð nebo pokud to manažer struktury
 vzdušného prostoru považuje za nezbytné pro zajištění soudržnosti provozního
 plánu letiště s operačním plánem sítě v souladu s čl. 6 odst. 7 nařízení Komise
 (EU) č. 677/2011[20] ï .
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 3 písm. c)
 Tato analýza, která je
 založená na obecně uznávaných postupech, by měla určit
 nedostatky v kapacitě, přičemž zohlední environmentální omezení dotčeného
 letiště. Analýza zváží možnosti překonání zjištěných nedostatků pomocí nové
 nebo upravené infrastruktury, provozních nebo jiných změn a zváží i
 předpokládaný časový harmonogram pro vyřešení těchto obtíží.
 ò nový
 Analýza vychází z
 metodiky vypracované Komisí prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci v
 souladu s článkem 15 tohoto nařízení. Metodika zohledňuje požadavky operačního
 plánu sítě uvedené v příloze V nařízení (EU) č. 677/2011.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 3 písm. c) (přizpůsobený)
 ð nový
 Analýza je
 aktualizována, pPokud
 se použije odstavec 56 nebo, pokud změny na letišti podstatně
 ovlivňují kapacitu letiště a způsob jejího využívání, je
 analýza aktualizována ð nebo na žádost koordinačního výboru, členského
 státu nebo Komise ï. Analýza a způsob jejího provedení jsou k dispozici zúčastněným
 stranám, které si analýzu vyžádaly, a na požádání i ostatním dotčeným stranám.
 Zároveň se analýza předává Komisi.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 3 písm. d)
 4. Na základě analýzy členský stát projedná
 stav kapacity na letišti s řídícím orgánem letiště, leteckými dopravci, kteří
 pravidelně užívají letiště, jejich zastupujícími organizacemi, zástupci
 všeobecného letectví, kteří pravidelně užívají letiště, a orgány řízení
 letového provozu.
 ò nový
 5. Komise může
 manažera struktury vzdušného prostoru požádat o vydání stanoviska ke způsobu,
 jímž je kapacita určena ve vztahu k potřebám fungování sítě. Komise může
 předložit doporučení. Členský stát veškerá rozhodnutí, která se těmito
 doporučeními neřídí, odůvodní. Rozhodnutí se sdělí Komisi.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 3 písm. d)
 ð nový
 56.
 Pokud u jednoho nebo více období letového řádu vyvstanou kapacitní obtíže,
 zajistí členský stát, aby letiště bylo pro tato období určeno jako
 koordinované, ale pouze když:
 a) je povaha nedostatků natolik
 závažná, že na letišti nelze zabránit podstatným zpožděním, a
 b) není žádná možnost v krátké době
 tyto obtíže vyřešit.
 67. Odchylně
 od odst.avce 56 písm.
 b) může členský stát ve výjimečných případech určit takto dotčené
 letiště na danou dobu ð , která může být kratší než období
 letového řádu, ï jako koordinované.
 ò nový
 Odchylně od odstavců
 3, 4, 5 a 6 může členský stát v naléhavých případech určit takto dotčené
 letiště na danou dobu jako koordinované.
 8. Pokud
 aktualizovaná analýza kapacity a poptávky na koordinovaném letišti nebo na
 letišti s plánovaným provozem prokáže, že je na tomto letišti dosaženo
 dostatečné kapacity pro současný nebo plánovaný provoz, změní členský stát po
 konzultaci se subjekty uvedenými v odstavci 4 jeho určení na letiště s
 plánovaným provozem nebo na letiště, které nemá určeno postavení.
 ê 95/93
 è1 793/2004
 čl. 1 bod 3 písm. e)
 è1 7. çPokud je kapacita pro skutečný nebo plánovaný
 provoz na na koordinovaném letišti dostatečná, je jeho určení è1 jako koordinovaného letiště çzrušeno.
 ò nový
 9. Na žádost Komise,
 jež může jednat z vlastní iniciativy nebo z iniciativy manažera struktury
 vzdušného prostoru, a po konzultaci se subjekty uvedenými v odstavci 4, dbá
 členský stát na to, aby letiště, které nemá určeno postavení, bylo určeno jako
 síťové letiště. Rozhodnutí se sdělí Komisi. Pokud má Komise za to, že letiště
 již pro síť není významné, členský stát po konzultaci se subjekty uvedenými v
 odstavci 4 změní jeho určení na letiště, které nemá určeno postavení.
 10. Pokud je přijato
 rozhodnutí podle odstavců 6, 8 nebo 9, sdělí je členský stát subjektům uvedeným
 v odstavci 4 nejpozději 1. dubna pro zimní období letového řádu a nejpozději
 1. září pro letní období letového řádu.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 5
 ð nový
 Článek 6 4
 Koordinační parametry
 1. Příslušný členský stát zajistí na
 koordinovaném letišti ð nebo na letišti s plánovaným
 provozem ï dvakrát ročně stanovení ð koordinačních ï parametrů pro přidělování letištních časů,
 přičemž bere v úvahu všechna významná technická, provozní ð , výkonnostní ï a environmentální omezení a všechny jejich změny. ðTato omezení se sdělí Komisi. Komise – v
 případě nutnosti za podpory manažera struktury vzdušného prostoru – omezení
 přezkoumá a vydá doporučení, jež musí členský stát před určením koordinačních
 parametrů zohlednit. ï
 Tato činnost je založena na objektivní analýze
 možností uspokojení letového provozu, přičemž se zohlední různé typy provozu na
 letišti, očekávané provozní přetížení vzdušného prostoru během koordinačního
 období a stav kapacity.
 32.
 Před konečným rozhodnutím o ð koordinačních ï parametrech pro přidělení letištních časů
 je v koordinačním výboru podrobně projednáváno určení parametrů a použitá
 metodika, jakož i veškeré související změny s cílem zvýšit kapacitu a počet
 letištních časů dostupných pro přidělení. Zúčastněným stranám se na žádost
 poskytnou všechny relevantní významné
 doklady.
 ò nový
 3. Určením
 koordinačních parametrů nesmí být dotčen neutrální a nediskriminační charakter
 přidělování letištních časů.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 5
 ð nový
 4. Parametry se sdělují koordinátorovi letiště včas před počátečním
 přidělením ð vložením ï letištních časůy pro účely konference o letových
 řádech.
 25.
 Pro účely činnosti uvedené v odstavci 1 určí koordinátor, jestliže tak neučiní
 členský stát, po konzultaci s koordinačním výborem a v souladu se stanovenou
 kapacitou lhůty pro koordinaci.
 ê 95/93 (přizpůsobený)
 Ö Organizace
 činností koordinace, plánování provozu a sběru údajů Õ
 Článek 4 5
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 4 písm. a)
 Letištní zprostředkovatel a
 koordinátor
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 4 písm. b)
 ð nový
 1. Členský stát příslušný pro ð síťové letiště, ï letiště s plánovaným provozem nebo pro koordinované letiště zajistí
 určení způsobilé fyzické nebo právnické osoby jako letištního zprostředkovatele
 nebo jako koordinátora letiště po konzultaci s leteckými dopravci, kteří
 pravidelně používají letiště, jejich zastupujícími organizacemi, řídícím
 orgánem letiště a koordinačním výborem, pokud takový výbor existuje. Stejný
 letištní zprostředkovatel nebo koordinátor může být určen pro více než jedno
 letiště.
 ò nový
 2. Členské státy
 povzbuzují úzkou spolupráci mezi koordinátory a letištními zprostředkovateli za
 účelem rozvoje společných projektů na evropské úrovni. Komise v závislosti na
 stadiu rozpracovanosti těchto projektů, pokroku dosaženého při realizaci
 jednotného evropského nebe a výsledků hodnotící zprávy uvedené v článku 21
 přijímá prováděcí opatření týkající se vytvoření evropského koordinátora. Tato
 prováděcí opatření se přijímají v souladu s přezkumným postupem stanoveným
 v čl. 16 odst. 2. Zásady upravující nezávislost koordinátora uvedené v odstavci
 3 tohoto článku se obdobně uplatní na evropského koordinátora.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 4 písm. b)
 ð nový
 23.
 Členský stát odpovědný za letiště s plánovaným provozem nebo pro koordinované
 letiště zajistí:
 a) aby na letišti s plánovaným provozem
 letištní zprostředkovatel jednal v souladu s tímto nařízením nezávisle,
 nestranně, bez diskriminace a transparentním způsobem;
 b) ð právní, organizační a rozhodovací ï nezávislost koordinátora na koordinovaném letišti ð na ï tím, že funkčně oddělí koordinátora od
 každé zúčastněné straněy., ð členském státu a orgánech na něm
 závislých, což znamená: ï
 ò nový
 i) z
 právního hlediska: zásadní funkce koordinátora, spočívající ve spravedlivém a
 nediskriminačním přidělování letištních časů, jsou svěřeny fyzické nebo
 právnické osobě, která sama není poskytovatelem služeb na dotčeném letišti,
 leteckou společností provozující tratě z tohoto letiště ani řídícím orgánem
 dotčeného letiště;
 ii) z organizačního
 a rozhodovacího hlediska: koordinátor jedná samostatně vůči členskému státu,
 řídícímu orgánu letiště, poskytovatelům služeb, leteckým společnostem
 provozujícím tratě z dotčeného letiště, nepřijímá od nich pokyny a s výjimkou
 členského státu nemá povinnost jim předkládat zprávy, není součástí struktur
 přímo nebo nepřímo pověřených jejich každodenním řízením a disponuje reálnými
 rozhodovacími pravomocemi, pokud jde o prostředky nezbytné pro výkon jeho
 funkce. Členské státy dbají na to, aby byly zohledněny profesionální zájmy
 koordinátora způsobem, jenž mu umožní jednat zcela nezávisle;
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 4 písm. b) (přizpůsobený)
 c) Öaby Õ sSystém financování
 činností koordinátora musí zaručitoval nezávislost postavení koordinátora;
 cd) aby
 koordinátor jednal v souladu s tímto nařízením nezávislým, nestranným,
 nediskriminačním a transparentním způsobem.
 ò nový
 Financování uvedené
 v písmeni c) zajišťují letečtí dopravci s operacemi na koordinovaných letištích
 a letiště způsobem zajišťujícím spravedlivé rozdělení finanční zátěže mezi
 všechny zúčastněné strany a bránícím tomu, aby financování z velké části
 záviselo na jediné zúčastněné straně. Členské státy dbají na to, aby měl
 koordinátor stále k dispozici nezbytné zdroje – finanční, personální, technické
 a materiální –, jakož i odborné znalosti pro výkon své činnosti;
 ê 793/2004 čl. 1
 bod 4 písm. b) (přizpůsobený)
 34. Letištní
 zprostředkovatel a koordinátor se účastní takových mezinárodních konferencí
 leteckých dopravců o letových řádech, které jsou povoleny právem Společenství
 Ö Unie Õ .
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 4 písm. b)
 ð nový
 45.
 Letištní zprostředkovatel poskytuje leteckým dopravcům rady a doporučuje jim
 náhradní časy příletu nebo odletu v případě očekávaného přetížení provozu
 letiště.
 56.
 Koordinátor je jedinou osobou příslušnou pro přidělování letištních časů.
 Přiděluje letištní časy v souladu s tímto nařízením a dbá na to činí
 opatření, aby v naléhavých případech mohly být letištní
 časy přiděleny i mimo pracovní dobu.
 67.
 Letištní zprostředkovatel sleduje soulad provozu leteckých dopravců s
 doporučenými letovými řády.
 Koordinátor sleduje soulad provozu leteckých
 dopravců s přidělenými letištními časy. Kontrola souladu je prováděna ve
 spolupráci s řídícím orgánem letiště a orgány řízení letového provozu a
 zohledňuje čas a ostatní významné parametry vztahující se k dotyčnému letišti.
 7. Všichni letečtí zprostředkovatelé a koordinátoři spolupracují při
 zjišťování nesrovnalostí v letových řádech ð a vyzývají letecké dopravce, aby je
 odstranili ï .
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 4 písm. b) (přizpůsobený)
 ð nový
 Článek 6
 Ö Transparentnost
 činností koordinace a plánování provozu Õ
 1. Koordinátor ð nebo letištní zprostředkovatel na konci
 každého období letového řádu ï na žádost
 předává dotyčným členským státům a Komisi výroční zprávu o
 činnosti, ð představující obecnou situaci v oblasti
 přidělování letištních časů a/nebo plánování provozu. Zpráva se týkáï která
 se
 zejména týká
 uplatňování Ö čl. Õ ð 9 odst. 5 a článků ï8a13 14 a 18 a všech stížností podaných
 koordinačnímu výboru, které se vztahují k použití článků 89 a 10, a opatření k jejich řešení. ðZpráva obsahuje rovněž výsledky šetření
 ohledně kvality služeb poskytovaných koordinátorem, provedeného mezi
 zúčastněnými stranami. ï
 ò nový
 2. Komise může
 přijmout vzor zprávy o činnosti uvedené v odstavci 1. Tento prováděcí akt se
 přijímá v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 16 odst. 2.
 ê 95/93
 è1 793/2004
 čl. 1 bod 4 písm. c)
 è1 8. Koordinátor poskytne na žádost, včas a bezplatně
 zúčastněným stranám, zejména členům nebo pozorovatelům koordinačního výboru v
 písemné nebo jiné snadno dostupné formě pro posouzení tyto informace: ç
 ò nový
 3. Koordinátor
 udržuje aktualizovanou databázi s bezplatným přístupem, obsahující tyto
 informace:
 ê 95/93
 a) historické letištní časy rozčleněné
 podle leteckých společností a seřazené chronologicky pro všechny letecké
 dopravce využívající letiště;
 ê 95/93 (přizpůsobený)
 b) požadované letištní časy (prvotní podání)
 rozčleněné podle leteckých dopravců a seřazené chronologicky pro všechny
 letecké dopravce;
 ê 95/93
 ð nový
 c) všechny přidělené letištní časy a
 všechny nevyřízené žádosti o letištní časy rozčleněné podle leteckých dopravců
 a seřazené chronologicky pro všechny letecké dopravce;
 d) zbylé dostupné letištní časy ð ve vztahu ke každému typu omezení
 zohledněnému v koordinačních parametrech. Databáze musí leteckým dopravcům
 umožňovat ověření dostupnosti letištních časů odpovídajících jejich
 požadavkům ï;
 ò nový
 e) převedené
 nebo vyměněné letištní časy s uvedením totožnosti dotčených leteckých dopravců
 a skutečnosti, zda k převodu nebo výměně došlo za peněžní nebo jinou náhradu.
 Souhrnné údaje o peněžních náhradách se každoročně zveřejňují;
 ê 95/93
 ð nový
 ef) veškeré
 informace o kritériích používaných při přidělování
 ð koordinačních parametrech ï .
 ò nový
 Tyto informace jsou
 soustavně aktualizovány. Na konci každého období letového řádu koordinátor
 zajistí zveřejnění zprávy o činnosti uvedené v odstavci 1.
 4. Koordinátor
 zajišťuje uchování údajů a jejich přístupnost po dobu nejméně pěti po sobě
 jdoucích odpovídajících období letového řádu.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 4 písm. d)
 9. Informace
 uvedené v odstavci 8 jsou poskytnuty nejpozději v době dané konference o
 letových řádech nebo případně v průběhu konference a po ní. Na žádost poskytne
 koordinátor tyto informace v souhrnné podobě. Za náklady na poskytnutí těchto
 souhrnných informací může být účtován poplatek.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 4 písm. e) (přizpůsobený)
 ð nový
 105.
 Pokud jsou dostupné příslušné a obecně přijímané normy, které se vztahují na ð formát ï informaceí
 o letových řádech, použije je letištní zprostředkovatel, koordinátor a letečtí
 dopravci za předpokladu, že jsou v souladu s právem Společenství Ö Unie Õ .
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 5
 ð nový
 Článek 7
 Informace pro letištní
 zprostředkovatele a koordinátory
 1. Letečtí dopravci, kteří provozují nebo
 hodlají provozovat služby dopravu
 na ð síťovém letišti, ï letišti s plánovaným provozem nebo na koordinovaném letišti, poskytnou
 letištnímu zprostředkovateli nebo koordinátorovi všechny relevantní důležité
 informace, které požadují. ðPokud se tyto informace změní, letečtí
 dopravci o tom neprodleně informují letištního zprostředkovatele a
 koordinátora. ï Všechny významné informace se poskytnou v podobě a ve lhůtě,
 kterou stanoví letištní zprostředkovatel nebo koordinátor. Při podání žádosti o
 přidělení letištního času letecký dopravce informuje koordinátora zejména o
 tom, zda by měl ve vztahu k požadovaným letištním časům postavení nově vstupujícího
 dopravce v souladu s čl. 2 bodem 2.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 písm. 5 (přizpůsobený)
 ð nový
 U všech ostatních letišť bez zvláštního
 postavení ð letečtí dopravci, kteří na letišti
 provozují nebo hodlají provozovat dopravu, ï poskytne
 řídící orgán letiště ð , poskytovatelé služeb pozemního
 odbavování a poskytovatelé letových navigačních služeb ï Ö poskytnou Õ na žádost
 koordinátora veškeré dostupné informace o plánovaných službách leteckých
 dopravců.
 ò nový
 Na žádost manažera
 struktury vzdušného prostoru mu letištní zprostředkovatel nebo koordinátor
 předá veškeré informace uvedené v tomto odstavci.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 5
 ð nový
 2. Jestliže letecký dopravce neposkytne
 informace podle odstavce 1 a dostatečně neprokáže existenci polehčujících
 okolností, nebo poskytne nesprávné nebo klamavé informace, nevezme koordinátor
 v úvahu žádost nebo žádosti o přidělení letištního času leteckého dopravce,
 kterého se chybějící, nesprávné nebo klamavé informace týkají. ð Odebere série letištních časů, pokud
 již byly přiděleny, a/nebo doporučí uplatnění sankcí příslušným orgánem podle
 vnitrostátního práva. ï Koordinátor poskytne takovému leteckému dopravci příležitost, aby
 předložil své připomínky.
 3. Letištní zprostředkovatel nebo koordinátor,
 řídící orgán letiště a orgány řízení letového provozu si vyměňují veškeré
 informace, které jsou nezbytné pro výkon jejich povinností, včetně letových
 údajů a letištních časů ð , zejména za účelem zajištění
 uplatňování článku 17 ï .
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 5 (přizpůsobený)
 ð nový
 Článek 5 8
 Koordinační výbor
 1. Členský stát zajistí, aby byl na
 koordinovaném letišti zřízen koordinační výbor. Stejný koordinační výbor může
 být určen pro více než jedno letiště. Účast ve výboru je otevřena přinejmenším
 leteckým dopravcům, kteří pravidelně užívají dotyčné letiště nebo dotyčná letiště,
 jejich zastupujícím organizacím, řídícímu orgánu letiště, příslušným orgánům
 řízení letového provozu, a
 zástupcům všeobecného letectví, kteří letiště pravidelně užívají ð , manažerovi struktury vzdušného
 prostoru, orgánu pro kontrolu výkonnosti a vnitrostátnímu dozorovému orgánu
 dotčeného členského státu ï .
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 5
 ð nový
 Úkolem koordinačního výboru je:
 a) navrhovat nebo doporučovat
 koordinátorovi nebo členskému státu stanoviska:
 i) k možnostem zvýšení kapacity letiště určeného v souladu s
 článkem 3 nebo zlepšení jeho využívání;
 ii) ke koordinačním parametrům, které mají být určeny v souladu s
 článkem 64;
 iii) ke způsobům sledování využití přidělených letištních časů;
 iv) k místním zásadám pro přidělování
 letištních časů nebo sledování využití přidělených letištních časů, přičemž se
 mimo jiné zohlední ekologická omezení podle čl. 89 odst. 58;
 v) ð k faktorům ovlivňujícím ï zlepšení dopravních podmíneky převažujících
 na dotyčném letišti;
 vi) k vážným potížím pro nově vstupující dopravce podle článku čl. 109 odst. 96;
 vii) ke všem otázkám, které se vztahují ke kapacitě letiště ð , zejména ve vztahu k realizaci
 jednotného evropského nebe a fungování sítě ï ;
 ò nový
 b) poskytovat
 orgánu pro kontrolu výkonnosti a vnitrostátnímu dozorovému orgánu stanoviska
 ohledně vztahu mezi koordinačními parametry a klíčovými ukazateli výkonnosti
 navrženými poskytovatelům letových navigačních služeb, jak je definuje nařízení
 Komise (EU) č. 691/2010.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 5
 ð nový
 bc) působit
 mezi všemi dotčenými stranami jako zprostředkovatel řešení stížností, které se
 týkají přidělování letištních časů podle článku 1119.
 2. Zástupci členského státu a koordinátor jsou
 zváni na schůzky koordinačního výboru jako pozorovatelé. ð Těchto schůzek se na svou žádost může
 účastnit Komise. ï
 3. Koordinační výbor vypracuje jednací řád,
 který se mimo jiné vztahuje na účast, volby, četnost schůzek a jednací jazyk
 nebo jazyky.
 Každý člen koordinačního výboru může navrhovat
 místní zásady pro řízení ve smyslu čl. 89 odst. 58. Koordinační výbor projedná
 na žádost koordinátora navrhované místní zásady projedná
 pro přidělování letištních časů a navrhované
 zásady pro kontrolu užívání přidělených letištních časů.
 Zpráva o práci koordinačního výboru je zasílána dotčenému členskému státu spolu
 s uvedením jednotlivých názorů vyjádřených ve výboru. ð Tato zpráva se rovněž předá orgánu pro
 kontrolu výkonnosti a manažerovi struktury vzdušného prostoru. ï
 ê 95/93 (přizpůsobený)
 ÖPřidělování
 letištních časů Õ
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 6 (přizpůsobený)
 ð nový
 Článek 109
 Fond
 letištních časů
 1. Koordinátor sestaví fond, který obsahuje
 všechny letištní časy, které nebyly přiděleny na základě
 čl. 8 odst. 2 a 4. Do fondu se umístí veškerá kapacita
 nových letištních časů určená podle čl. 3 odst. 3.
 2. Série
 letištních časů, která je přidělena leteckému dopravci pro pravidelnou nebo
 programovanou nepravidelnou leteckou dopravu, neopravňuje tohoto leteckého
 dopravce ke stejné sérii letištních časů pro příští odpovídající období
 letového řádu, jestliže letecký dopravce koordinátorovi uspokojivě neprokáže,
 že s jeho povolením využil alespoň 80% z těchto letištních časů během období
 letového řádu, pro které byly přiděleny.
 62.
 Aniž je dotčen čl. 810 odst. 2 ð a 3 ï tohoto nařízení a aniž je dotčen čl. 19 odst. 2 nařízení (ES) č.
 1008/2008, jsou letištní časy umístěné ve fondu rozdělovány mezi žádající
 letecké dopravce. 50 % těchto letištních časů je nejprve přiděleno nově
 vstupujícím dopravciům, ledaže jsou žádosti nově
 vstupujících dopravců nižší než 50 %. ð Upřednostnění nově vstupujících
 dopravců je dodržováno po celou dobu letového řádu. ï Koordinátor projedná požadavky nově vstupujících a ostatních dopravců
 nestranně a v souladu s koordinačními lhůtami každého dne letového řádu.
 Z požadavků nově vstupujících dopravců jsou
 upřednostněni letečtí dopravci, kteří splňují podmínky pro postavení nově
 vstupujících dopravců podle čl. 2 písm. ð bodu ï b2)
 ð písm. ï i) a iib) nebo čl. 2 písm.
 b) bodu i) a iii).
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 5
 3. Aniž je dotčen čl. 10 odst. 2, pokud nemůže
 být všem požadavkům na letištní časy dotčených leteckých dopravců vyhověno,
 upřednostní se obchodní letecká doprava, a zejména pravidelná letecká doprava a
 programovaná nepravidelná letecká doprava. V případě konkurujících požadavků ve
 stejné kategorii letecké dopravy je upřednostněn celoroční letecký provoz.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 6 (přizpůsobený)
 ð nový
 74.
 Nově vstupující dopravce, kterému byla nabídnuta série letištních časů do jedné
 hodiny před nebo po požadovaném čase a který tuto nabídku nepřijal, nemá pro ð pro tuto sérii během tohoto ï toto
 období letového řádu nadále postavení nově vstupujícího dopravce.
 85.
 Pro služby provozované skupinou leteckých dopravců může o potřebné letištní
 časy žádat jen jeden ze zúčastněných leteckých dopravců. Letecký dopravce
 provozující tuto službu přebírá odpovědnost za plnění provozního kritéria,
 které je požadováno ð pro udělení přednosti ï k zachování historických práv
 podle čl. 810
 odst. 2.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 6 (přizpůsobený)
 ð nový
 Letištní časy přidělené jednomu leteckému
 dopravci mohou být užity jiným leteckým dopravcem nebo leteckými dopravci,
 kteří se podílejí na společném provozu
 ð jsou součástí skupiny leteckých
 dopravců ï , za předpokladu, že identifikační kód leteckého dopravce, kterému
 byly letištní časy přiděleny, zůstane pro účely koordinace a kontroly přidělen
 společnému letu. Po ukončení společného provozu zůstávají takto užívané
 letištní časy leteckému dopravci, kterému byly původně přiděleny. Letečtí
 dopravci účastnící se společného provozu
 Ö , kteří jsou
 součástí skupiny Õ, informují
 koordinátory o podrobnostech tohoto
 provozu před jeho zahájením o těchto operacích ð , které nesmějí být zahájeny předtím, než
 je koordinátoři výslovně potvrdí ï .
 ò nový
 Pokud sérii
 letištních časů přidělenou leteckému dopravci využívá jiný letecký dopravce
 jinak než za podmínek stanovených tímto odstavcem, koordinátor po vyslechnutí
 dotčených dopravců sérii stáhne a vrátí ji do fondu.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 6
 96.
 Jestliže nově vstupující dopravce čelí i nadále závažným obtížím, zajistí
 členský stát svolání schůze letištního koordinačního výboru. Účelem schůze je
 prozkoumání možností nápravy situace. Na schůzi je přizvána Komise.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 5
 67.
 Jestliže žádosti o letištní čas nemůže být vyhověno, informuje koordinátor
 žádajícího leteckého dopravce o důvodech, které k tomu vedly, a uvede nejbližší
 dostupný letištní čas.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 5 (přizpůsobený)
 ð nový
 58.
 Koordinátor rovněž bere v úvahu další pravidla a
 zásady, které jsou celosvětově nebo v rámci Společenství Ö Unie Õ stanoveny odvětvím
 letecké dopravy, jakož i místní zásady, které navrhl koordinační výbor a které byly schváleny členským státem
 nebo kterýmkoli příslušným orgánem odpovídajícím za dotyčné letiště, pokud tato
 pravidla a řídící
 zásady neovlivní nezávislé postavení koordinátora, jsou v souladu s právem Společenství
 Ö Unie, Õ a
 směřují ke zlepšení účinného užívání kapacity letiště ð a byly předem oznámeny Komisi a Komise
 je schválila ï . Dotyčný členský stát sdělí tato pravidla Komisi.
 ò nový
 Místní zásady se
 smějí týkat pouze dozoru nad využitím přidělených letištních časů nebo změny
 definice série letištních časů za účelem omezení její délky na méně než 10
 letištních časů pro zimní období letového řádu nebo na méně než 15 letištních
 časů pro letní období letového řádu, avšak v žádném případě na méně než 5
 letištních časů. Omezení délky série letištních časů se uplatní výhradně na
 letištích, kde má poptávka po leteckých službách výrazně sezónní povahu.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 5 (přizpůsobený)
 79.
 Mimo plánované přidělení letištních časů pro období letového řádu se
 koordinátor snaží vyhovět žádostem podaným na poslední chvíli, které se týkají
 jednotlivých letištních časů pro veškeré druhy letectví včetně všeobecného
 letectví. Za tímto účelem mohou být využity letištní časy, které zbývají ve
 fondu zmíněném v
 článku 10 po jejich rozdělení mezi žádající letecké dopravce,
 jakož i letištní časy, které byly uvolněny na poslední chvíli.
 Článek 810
 Ö Historické Õ Postup při přidělování
 letištních časůy
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 5
 1. Série letištních časů je žádajícím
 dopravcům přidělována z fondu letištních časů v podobě povolení k užívání
 letištní infrastruktury za účelem přistání nebo vzletu v období letového řádu,
 pro které byla série vyžadována a po jehož uplynutí musí být vrácena do fondu
 letištních časů vytvořeného podle článku 109.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 5 (přizpůsobený)
 ð nový
 2. Aniž jsou dotčeny články 7, 8a, 9, 10 odst. 1 12, 13 a článek
 1417, odstavec 1 tohoto
 článku se nepoužije, ð udělí se dotčenému leteckému dopravci
 přednost při přidělování stejné série v odpovídajícím následujícím období
 letového řádu, pokud o ni požádal ve lhůtě stanovené v čl. 7 odst. 1,ï jestliže:
 a) série letištních časů byla Ö tímto Õ leteckým dopravcem
 využita pro provoz pravidelné a programované nepravidelné letecké dopravy a
 b) dotyčný letecký dopravce může koordinátorovi
 uspokojivě prokázat, že dotčená série letištních časů byla tímto leteckým
 dopravcem využita alespoň z 80
 ð 85 ï % během období letového řádu, pro který byla přidělena.
 V takovém případě
 tato série letištních časů opravňuje dotyčného leteckého dopravce ke stejné
 sérii letištních časů v příštím odpovídajícím období letového řádu, jestliže o
 ní tento letecký dopravce požádá ve lhůtě uvedené v čl. 7 odst. 1.
 43.
 Změnu časového rozvržení série letištních časů před přidělením zbývajících
 letištních časů z fondu uvedeného v článku 9 jinému žádajícímu leteckému
 dopravci je možná jen z provozních důvodů ð , například z důvodu změny typu letadla
 používaného nebo změny tratě provozované leteckým dopravcem ï nebo jestliže by došlo ke zlepšení časového
 rozvržení letištních časů žádajícího leteckého dopravce oproti původně
 požadovaném časovému rozvržení. Změna nabývá účinku
 jen po výslovném potvrzení koordinátorem.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 6
 ð nový
 34.
 Letištní časy přidělené leteckému dopravci před 31. lednem pro následující
 letní období letového řádu nebo před 31. srpnem pro následující zimní období
 letového řádu, které jsou koordinátorovi před těmito daty vráceny k novému přidělení,
 nejsou brány při výpočtu procenta využití v úvahu ð , pokud letištní časy, jež zůstávají
 přidělené, představují sérii ve smyslu čl. 2 bodu 13) ï .
 ò nový
 Letištní časy
 připadající na svátek se začlení do série na následující období letového řádu,
 aniž by se muselo odůvodňovat jejich nevyužití.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 6 (přizpůsobený)
 ð nový
 45.
 Pokud nelze prokázat 80 ð 85 ï% využití série letištních časů, ð přednost podle odstavce 2 se
 neudělí ï jsou všechny letištní časy tvořící tuto sérii
 umístěny do fondu letištních časů, není -li jejich
 nevyužití ospravedlněno některým z
 některého z těchto důvodů:
 a) nepředvídatelné a neodvratitelné
 okolnosti, které nemůže letecký dopravce ovlivnit a které vedou k:
 i) zákazu provozu typu letadel obecně
 používaného k dané dopravě;
 ii) ð celkovému nebo částečnému ï uzavření letiště nebo vzdušného prostoru;
 iii) závažným narušením provozu na dotyčných
 letištích včetně sérií letištních časů na jiných letištích Společenství
 Ö Unie Õ souvisejících s
 tratěmi, které jsou během podstatné části dotyčného období letového řádu
 dotčeny takovým narušením;
 b) přerušení letecké dopravy pro
 jednání, které směřovalo k narušení letecké dopravy ð , například stávku ï , a tím bylo leteckému dopravci
 fakticky nebo technicky znemožněno leteckému dopravci
 provozovat dopravu podle plánu;
 c) vážná finanční újma dotyčného
 leteckého dopravce Společenství
 Ö Unie Õ a následné udělení
 dočasné licence příslušnými orgány až do finanční reorganizace leteckého
 dopravce v souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1008/2008;
 d) soudní řízení týkající se použití
 článku 12 na tratě, u kterých byl podle článku 16 nařízení (ES) č. 1008/2008
 uložen závazek veřejné služby, jehož výsledkem je dočasné pozastavení provozu
 na těchto tratích.
 ò nový
 Zákaz provozování letecké
 dopravy v Evropské unii uložený podle nařízení Komise (ES) č. 474/2006[21] nelze přijmout jako odůvodnění toho, že
 série letištních časů nebyla ve smyslu tohoto odstavce využita.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 6
 56. Na
 žádost členského státu nebo z vlastního podnětu Komise přezkoumá, jak
 koordinátor letiště, na které se vztahuje toto nařízení, uplatňuje odstavec 45.
 Komise přijme rozhodnutí do dvou měsíců od
 přijetí žádosti postupem podle čl. 1316 odst. 2.
 ò nový
 7. Pokud podmínky uvedené
 v odst. 2 písm. a) a b) nejsou splněny, Komise může přesto rozhodnout, aby byla
 leteckým dopravcům na následující období letového řádu udělena přednost pro
 přidělení stejných sérií, pokud je to odůvodněno krajní naléhavostí v
 souvislosti s výjimečnými událostmi, které vyžadují jednotné uplatňování
 opatření, jež mají být na daných letištích přijata. Komise přijímá nezbytná
 opatření, která se použijí nejdéle po dobu jednoho období letového řádu. Tyto
 okamžitě použitelné prováděcí akty přijme v souladu s postupem uvedeným v
 čl. 16 odst. 3.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 5 (přizpůsobený)
 ð nový
 Článek 8b
 Vyloučení nároků na kompenzaci
 8. ð Přednost ve vztahu k ï Nárok na sérii letištních
 časů zmíněnýá
 v čl. 8 odstavci. 2 tohoto článku není důvodem pro vznik
 nároků na kompenzaci při jejich
 omezení, vyhrazení nebo zrušení ð této přednosti ï při použití práva Společenství Ö Unie Õ , zejména pravidel
 Smlouvy, která se vztahují k letecké dopravě.
 ò nový
 Článek 11
 Rezervace letištních časů
 1. Řídící orgán
 koordinovaného letiště může rozhodnout o využití systému letištních poplatků,
 jehož účelem je odradit letecké dopravce od toho, aby letištní časy vraceli do
 fondu uvedeného v článku 9 se zpožděním a aby nesli odpovědnost za rezervaci
 letištní infrastruktury, kterou poté nevyužili. Dodržují se tyto zásady:
 a) Před přijetím
 tohoto rozhodnutí je dodržen postup podle článku 6 směrnice Evropského parlamentu
 a Rady 2009/12/ES[22].
 Rovněž je konzultován koordinátor. V případě koordinovaných letišť, na něž se
 nevztahuje čl. 1 odst. 2 směrnice 2009/12/ES, řídící orgán letiště konzultuje
 koordinační výbor a koordinátora.
 b) Tímto rozhodnutím
 není dotčena nediskriminační a transparentní povaha postupu přidělování
 letištních časů a systému letištních poplatků.
 c) Toto rozhodnutí
 letecké dopravce neodrazuje od vstupu na trh nebo od rozvoje služeb a omezuje
 se na pokrytí nákladů, které letišti vznikly v důsledku rezervace letištní
 kapacity odpovídající letištním časům, které zůstaly nevyužity.
 d) Odpovědnost za
 rezervaci letištní infrastruktury, která nebyla využita, se nevynucuje pro letištní
 časy, jež byly přiděleny, ale vráceny do fondu před 31. lednem pro následující
 letní období letového řádu nebo před 31. srpnem pro následující zimní období
 letového řádu, pro letištní časy připadající na svátky a navrácené do fondu
 před uvedenými daty, ani pro letištní časy, jejichž nevyužití lze odůvodnit
 podle čl. 10 odst. 5.
 e) Toto rozhodnutí se
 sdělí koordinátorovi, zúčastněným stranám a Komisi nejméně šest měsíců před
 začátkem příslušného období letového řádu.
 2. Koordinátor sdělí
 řídícímu orgánu letiště veškeré informace umožňující provedení rozhodnutí
 uvedeného v odstavci 1.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 5
 Článek 912
 Závazky veřejné služby
 1. Jestliže se v souladu s článkem 16 nařízení
 (ES) č. 1008/2008 na trať vztahují závazky veřejné služby, může si na
 koordinovaném letišti členský stát vyhradit letištní časy požadované pro
 očekávaný provoz na této trati. Jestliže nejsou vyhrazené letištní časy na
 dotyčné trati využity, jsou v souladu s odstavcem 2 dány k dispozici jinému
 leteckému dopravci, který má zájem trať provozovat v souladu se závazky veřejné
 služby. Nemá-li žádný jiný dopravce zájem o provozování tratě a dotyčný členský
 stát nevyhlásí nabídkové řízení podle čl. 16 odst. 10, čl. 17 odst. 3 až 7 a čl. 18 odst. 1
 nařízení (ES) č. 1008/2008, jsou letištní časy buď vyhrazeny pro jinou trať
 podléhající závazkům veřejné služby, nebo vráceny do fondu.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 5 (přizpůsobený)
 2. Nabídkové řízení stanovené v čl. 16 odst.
 9, v čl. 17 odst. 3, v čl. 17 odst. 7 a v čl.
 18 odst. 1 nařízení (ES) č. 1008/2008 se použije pro využití
 letištních časů uvedených v odstavci 1 výše Ö tohoto
 článku Õ v případě, kdy má o
 obsluhu tratě zájem více než jeden letecký dopravce Společenství Ö Unie Õ a nebylo mu umožněno
 získat letištní časy do jedné hodiny před nebo po čase, který požadoval od
 koordinátora.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 5 (přizpůsobený)
 ÖMobilita letištních
 časů Õ
 Článek 8a13
 Mobilita Ö Převody a
 změny Õ letištních časů
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 5
 ð nový
 1. Letištní časy mohou být:
 a) leteckým dopravcem převáděny z jedné
 tratě nebo druhu dopravy na jinou trať nebo jiný druh dopravy, které jsou
 provozovány stejným leteckým dopravcem;
 b) převáděny:
 ðmezi dvěma leteckými dopravci, a to za
 peněžní nebo jinou náhradu nebo bez takové náhrady; ï
 i) mezi mateřskými a
 dceřinými společnostmi a mezi dceřinými společnostmi stejné mateřské
 společnosti,
 ii) jako součást získání
 kontroly nad kapitálem leteckého dopravce,
 iii) v případě celkového
 nebo částečného převzetí, jestliže jsou letištní časy přímo spojeny s převzatým
 leteckým dopravcem;
 c) vyměněny mezi leteckými dopravci
 způsobem jeden za jeden ð , a to za peněžní nebo jinou náhradu
 nebo bez takové náhrady ï .
 ò nový
 2. Členský stát
 zavede transparentní rámec umožňující kontakty mezi leteckými dopravci se
 zájmem o převod nebo výměnu letištních časů v souladu s právem Unie.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 5 (přizpůsobený)
 ð nový
 2. Převody nebo
 výměny uvedené v odstavci 1 se oznámí koordinátorovi a nabývají účinku až po
 výslovném potvrzení koordinátorem. Koordinátor nepotvrdí
 převody nebo výměny nepotvrdí,
 jestliže nejsou v souladu s požadavky tohoto nařízení a jestliže koordinátor
 není přesvědčen, že:
 a) letištní provoz nebude dotčen,
 přičemž se berou v úvahu všechna technická, provozní ð , výkonnostní ï a ekologická omezení;
 b) jsou dodržena všechna omezení
 uložená podle článku 912;
 c) převody letištních časů nespadají do
 oblasti působnosti odstavce 3 Ö tohoto
 článku Õ.
 ò nový
 V případě převodů
 nebo výměn uvedených v odst. 1 písm. b) a c) letečtí dopravci sdělí
 koordinátorovi údaje o případné peněžní nebo jiné náhradě. Údaje o náhradě za
 převod nebo výměnu jsou důvěrné a koordinátor je sdělí pouze členskému státu, v
 němž se letiště nachází, nebo Komisi, a to na jejich žádost. Převody nebo
 výměny nesmějí podléhat podmínkám, jejichž cílem je omezit možnost, aby letecký
 dopravce, který si přeje získat letištní časy, zahájil hospodářskou soutěž s
 leteckým dopravcem, který tyto letištní časy převádí nebo vyměňuje.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 5
 3. Letištní časy přidělené nově vstupujícímu
 dopravci ve smyslu čl. 2 bodu 2 nesmějí být převáděny podle odst. 1 písm. b)
 tohoto článku na dobu rovnající se dvěma odpovídajícím obdobím letového řádu
 vyjma případu, kdy jde o zákonné převzetí činností podniku v úpadku.
 Letištní časy přidělené nově vstupujícímu
 dopravci ve smyslu čl. 2 bodu 2
 písm. b) bodu ii) a iii) nesmějí být převáděny na
 jinou trať podle odst. 1 písm. a) tohoto článku na dobu dvou odpovídajících
 období letového řádu, pokud s nově vstupujícím dopravcem nebylo zacházeno v
 souvislosti s novou tratí se stejnou prioritou jako v případě tratě původní.
 Letištní časy přidělené nově vstupujícímu
 dopravci ve smyslu čl. 2 bodu 2 písm.
 b) smějí být vyměňovány podle odst. 1 písm. c) tohoto
 článku po dobu dvou odpovídajících období letového řádu pouze ke zlepšení
 časového rozvržení letištních časů pro tyto služby ve vztahu k původně
 požadovanému časovému rozvržení.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 5 (přizpůsobený)
 ð nový
 Článek 14
 ÖUstanovení týkající
 se práva hospodářské soutěže Õ
 Tímto nařízením nejsou dotčeny pravomoci
 orgánů veřejné moci požadovat ð schvalovat ï převedení převod
 letištních časů mezi leteckými dopravci a určovat, jak jsou tyto letištní časy
 přidělovány v souladu s vnitrostátními právními předpisy o hospodářské soutěži
 nebo články 81 nebo
 82 Ö 101, 102 Õ ðnebo 106 ï Smlouvy nebo nařízením Rady (ES) č. 139/2004[23]. Tyto převody se
 mohou uskutečnit jen bez peněžní náhrady.
 ê 545/2009 čl. 1
 odst. 1
 Článek 10a
 Pro účely
 čl. 12 odst. 2 koordinátoři
 uznají, že letečtí dopravci mají pro období letního letového řádu 2010 nárok na
 série letištních časů, které jim byly přiděleny na počátku období letního
 letového řádu 2009 v souladu s tímto nařízením.
 ò nový
 Akty v přenesené
 pravomoci a výbor
 Článek 15
 Výkon přenesené pravomoci
 1. Pravomoc přijímat
 akty v přenesené pravomoci udělená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto
 článku.
 2. Pravomoc přijímat
 akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 3 na konci je svěřena Komisi
 na dobu neurčitou od vstupu tohoto nařízení v platnost.
 3. Přenesení
 pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 3 na konci může Evropský parlament nebo Rada
 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí uvedených
 v tomto rozhodnutí, které jsou v něm uvedeny. Zrušení nabývá účinku prvním dnem
 po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k
 pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných
 aktů v přenesené pravomoci.
 4. Přijetí aktu v
 přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a
 Radě.
 5. Akty v přenesené
 pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 3 na konci vstoupí v platnost, pouze pokud
 proti nim Evropský parlament nebo Rada ve lhůtě dvou měsíců od oznámení těchto
 aktů Evropskému parlamentu a Radě nevysloví námitky, nebo pokud před uplynutím
 této lhůty Evropský parlament i Rada informují Komisi, že námitky nevysloví. Z
 podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 9
 Článek 16
 Postup projednávání ve výboru
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 9
 ð nový
 1. Komisi je nápomocen výbor. ðJedná se o výbor ve smyslu nařízení (EU) č.
 182/2011. ï
 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijíe se články 5 a 7
 rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon
 prováděcích pravomocí svěřených Komisi s ohledem na článek 8 zmíněného
 rozhodnutí ð článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011[24] ï .
 Doba uvedená v čl.
 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
 ò nový
 Má-li být stanovisko výboru získáno písemným postupem, je tento postup
 ukončen bez výsledku, pokud tak o tom ve lhůtě stanovené pro vydání stanoviska
 rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá většina dvou třetin členů
 výboru.
 3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU)
 č. 182/2011 ve spojení s článkem 5.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 9
 34.
 Komise může s výborem konzultovat rovněž jakoukoli jinou záležitost, která se
 týká uplatňování tohoto nařízení.
 4. Výbor přijme
 svůj jednací řád.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 9 (přizpůsobený)
 ð nový
 ÖProváděcí
 opatření Õ
 Článek 17
 ÖSoulad letištních
 časů s letovými plány Õ
 1. ðLetový plán předkládaný leteckým dopravcem
 obsahuje odkaz na přidělený letištní čas. Manažer struktury vzdušného
 prostoru ï Příslušné orgány řízení letového provozu mohou
 odmítnute letový plán leteckého dopravce,
 jestliže letecký dopravce zamýšlí přistát nebo vzlétnout na koordinovaném
 letišti během období, ve kterých je koordinováno, aniž by mu byl koordinátorem
 přidělen letištní čas. ðMá se za to, že provozovatelé letecké dopravy
 pro vlastní potřebu nedisponují letištním časem, pokud jsou nuceni provést let
 mimo rozmezí letištního času a pokud není zpoždění způsobeno letovými
 navigačními službami. ï
 ò nový
 2. Členské státy
 přijmou opatření nezbytná pro výměnu informací mezi koordinátorem, manažerem
 struktury vzdušného prostoru, poskytovateli letových navigačních služeb a
 řídícím orgánem letiště.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 9
 ð nový
 Článek 1418
 Uplatňování
 21.
 Koordinátor odejme sérii letištních časů prozatímně přidělenou leteckému
 dopravci, který je ve fázi vzniku, a umístí ji do fondu 31. ledna pro
 následující letní období letového řádu nebo 31. srpna pro následující zimní
 období letového řádu, jestliže podnik nemá platnou provozní licenci nebo doklad
 stejného druhu k tomuto dni nebo jestliže příslušný orgán vydávající licence povolení
 neprohlásí, že je pravděpodobné, že provozní licence nebo doklad stejného druhu
 budou vydány před zahájením dotyčného období letového řádu. ðPříslušné orgány vydávající licence
 koordinátorovi pravidelně sdělují aktualizované informace a v přiměřené
 lhůtě reagují na jeho žádosti. ï
 3. Koordinátor
 odejme sérii letištních časů leteckého dopravce, který je obdržel na základě
 výměny v souladu s čl. 8a odst. 1 písm. c), jestliže nebyly užity k původnímu
 záměru, a vrátí ji do fondu.
 42. Letečtí
 dopravci, kteří opakovaně a
 ð nebo ï úmyslně provozují leteckou dopravu v čase, který se podstatně
 liší od letištního času přiděleného jako součást série letištních časů, nebo
 užívají letištní časy podstatně odlišným způsobem, než který byl určen v čase
 přidělení, a tak narušují letištní provoz nebo provoz
 letecké dopravy, ztratí ð přednost ï postavení podle čl. 810 odst. 2. Koordinátor může rozhodnout
 o odnětí dotyčné série letištních časů pro zbytek období letového řádu ve
 vztahu k tomuto leteckému dopravci a umístit ji do fondu za podmínky, že se
 dotyčný letecký dopravce k tomuto vyjádřil a koordinátor jej již jednou
 varoval. ðPokud letecký dopravce žádá o rovnocenné
 letištní časy, koordinátor nemá povinnost je přidělit. ï
 ò nový
 Členské státy dbají
 na to, aby koordinátor zavedl účinný systém dohledu nad uplatňováním tohoto
 odstavce.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 9
 ð nový
 53.
 Členské státy zajistí, aby existovaly ð a byly uplatňovány ï účinné, přiměřené a odrazující sankce nebo rovnocenná
 opatření v případech opakovaného ð nebo ï a úmyslného provozování leteckých služeb ð bez příslušného letištního času
 nebo ï v časech podstatně se odlišujících od přidělených letištních časů nebo
 v případech užívání letištních časů podstatně odlišným způsobem, než který byl
 určen v čase přidělení, pokud je tím poškozen letištní
 provoz nebo provoz letecké dopravy.;
 ò nový
 - vrácení letištních
 časů po 31. lednu pro následující letní období letového řádu nebo po 31. srpnu
 pro následující zimní období letového řádu nebo ponechání si nevyužitých
 letištních časů; sankce musí zohledňovat případné využití mechanismu v souladu
 s článkem 11;
 - odmítnutí sdělit
 koordinátorovi nebo letištnímu zprostředkovateli informace uvedené v článku
 7 a 13 nebo sdělení nepravdivých nebo zavádějících informací.
 Koordinátor je o
 uplatňování těchto sankcí řádně informován.
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 9
 ð nový
 64.
 Aniž je dotčen čl. 10 odst. 45, může koordinátor v případě, že
 letecký dopravce nemůže dosáhnout míruy využití ve výši ð 85 ï 80 % podle čl. 810 odst. 2, tomuto leteckému dopravci
 odejmout dotyčnou sérii leteckých časů pro zbytek období letového řádu a
 umístit je do fondu poté, co se k tomu dotyčný leteckéý dopravce vyjádří.
 Aniž je dotčen čl. 10 odst. 45, umístí koordinátor v případě, že po
 uplynutí doby odpovídající ð 15 ï 20% doby platnosti série
 nebyly využity žádné letištní časy z této série letištních časů, dotyčnou sérii
 letištních časů do fondu po zbytek období letového řádu poté, co se k tomu
 dotyčný letecký dopravce vyjádří. ðKoordinátor může rozhodnout o odejmutí série
 letištních časů před koncem doby odpovídající 15 % období platnosti série,
 pokud dopravce neprokáže, že má v úmyslu je využívat. ï
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 7
 Článek 1119
 Stížnosti a opravné prostředky
 1. Aniž jsou dotčena práva na podání opravných
 prostředků podle vnitrostátního práva, podávají se stížnosti týkající se
 použití čl. 7 odst. 2, článků 8, 8a a 109, 10, 13 a 17 a čl. 1418 odst. 1
 až 4 a 6 1, 2
 a 4 koordinačnímu výboru. Do jednoho měsíce po podání stížnosti
 výbor záležitost prozkoumá, a pokud je to možné, předloží koordinátorovi návrhy
 řešení problému. Není-li možné nalézt řešení, může příslušný členský stát do
 dvou měsíců zajistit urovnání prostřednictvím organizace, která zastupuje
 letecké dopravce nebo letiště, nebo prostřednictvím jiné třetí strany.
 2. Členské státy přijmou v souladu s
 vnitrostátním právem vhodná opatření k ochraně koordinátorů s ohledem na nároky
 na náhradu škody, které se vztahují k jejich činnostem podle tohoto nařízení,
 vyjma případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného protiprávního jednání.
 ê 95/93
 Článek 1220
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 8 (přizpůsobený)
 ð nový
 Vztahy se třetími zeměmi
 1. ÖKomise může postupem
 podle čl. 16 odst. 2 rozhodnout, že členský stát nebo členské státy přijmou
 opatření, Õ ð včetně odejmutí letištních časů, ï Ö ve vztahu k
 leteckému dopravci nebo leteckým dopravcům ze třetí země s cílem dosáhnout
 nápravy jejího diskriminačního chování, Õ Kkdykoli se jeví, že tato třetí země, pokud jde o přidělení
 letištních časů na letištích:
 a) neposkytuje leteckým dopravcům Společenství
 Ö Unie Õ zacházení
 srovnatelné s tím, které zaručují členské státy leteckým dopravcům z této
 země, nebo
 b) neposkytuje leteckým dopravcům Společenství
 Ö Unie Õ fakticky národní
 zacházení nebo
 c) poskytuje leteckým dopravcům jiných
 třetích zemí výhodnější zacházení než leteckým dopravcům Společenství Ö Unie Õ.,
 může Komise postupem podle čl. 13 odst. 2
 rozhodnout, že členský stát nebo členské státy přijmou opatření včetně částečného nebo úplného pozastavení uplatňování
 tohoto nařízení ve vztahu k leteckému dopravci nebo
 leteckým dopravcům z této třetí země s cílem dosáhnout nápravy jejího
 diskriminačního chování.
 ê 95/93 (přizpůsobený)
 2. Členské státy uvědomí Komisi o všech
 závažných právních nebo faktických potížích u leteckých dopravců Společenství
 Ö Unie Õ při přidělování
 letištních časů na letištích ve třetích zemích.
 Ö Závěrečná
 ustanovení Õ
 ê 793/2004 čl. 1 bod
 10
 ð nový
 Článek 14a 21
 Zpráva a spolupráce
 1. Nejpozději do tří
 ð čtyř ï let od vstupu tohoto nařízení v platnost,
 předloží Komise zprávu Evropskému parlamentu a Radě o jeho uplatňování. Zpráva
 se týká zejména uplatňování článků 8, 8a a9, 10ð, 11 ï a 13.
 2. Členské státy a Komise spolupracují při
 uplatňování tohoto nařízení, zejména pokud jde o shromažďování informací pro
 zprávu podle odstavce 1.
 ê
 Článek 22
 Zrušení
 Nařízení (EHS) č. 95/93 se zrušuje.
 Odkazy na zrušené nařízení se považují za
 odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze
 II.
 ê 95/93 (přizpůsobený)
 Článek 1523
 Účinnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost Ö prvním dnem
 druhého období letového řádu, které začíná po jeho Õ vyhlášení v Úředním
 věstníku Evropské unie.
 Toto
 nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských
 státech.
 V Bruselu
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 [...] [...]
 é
 PŘÍLOHA I
 Zrušené nařízení a seznam jeho
 následných změn
 Nařízení Rady (EHS) č. 95/93 || (Úř. věst. L 14, 22.1.1993, s. 1)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 894/2002 || (Úř. věst. L 142, 31.5.2002, s. 3)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1554/2003 || (Úř. věst. L 221, 4.9.2003, s. 1)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 793/2004 || (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 50)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 545/2009 || (Úř. věst. L 167, 29.6.2009, s. 24)
 _____________
 PŘÍLOHA II
 Srovnávací tabulka
 Nařízení (EHS) č. 95/93 || Toto nařízení
 Čl. 1 odst. 1 a 2 || Čl. 1 odst. 1 a 2
 Čl. 1 odst. 3 || —
 Čl. 2 písm. a) || Čl. 2 bod 1)
 Čl. 2 písm. b) || Čl. 2 bod 2)
 Čl. 2 písm. c) || —
 Čl. 2 písm. d) || Čl. 2 bod 3)
 Čl. 2 písm. e) || Čl. 2 bod 4)
 Čl. 2 písm. f) bod i) || Čl. 2 bod 5)
 Čl. 2 písm. f) bod ii) || Čl. 2 bod 6)
 — || Čl. 2 bod 7)
 — || Čl. 2 bod 8)
 — || Čl. 2 bod 9)
 Čl. 2 písm. g) || Čl. 2 bod 11)
 Čl. 2 písm. h) || —
 Čl. 2 písm. i) || Čl. 2 bod 10)
 Čl. 2 písm. j) || Čl. 2 bod 12)
 Čl. 2 písm. k) || Čl. 2 bod 13)
 Čl. 2 písm. l) || Čl. 2 bod 14)
 Čl. 2 písm. m) || Čl. 2 bod 15)
 — || Čl. 2 bod 16)
 — || Čl. 2 bod 17)
 — || Čl. 2 bod 18)
 — || Čl. 2 bod 19)
 — || Čl. 2 bod 20)
 — || Čl. 2 bod 21)
 Čl. 3 odst. 1 || Čl. 3 odst. 1
 Čl. 3 odst. 2 || Čl. 3 odst. 2
 Čl. 3 odst. 3 || Čl. 3 odst. 3
 Čl. 3 odst. 4 || Čl. 3 odst. 4
 — || Čl. 3 odst. 5
 Čl. 3 odst. 5 || Čl. 3 odst. 6
 Čl. 3 odst. 6 || Čl. 3 odst. 7
 Čl. 3 odst. 7 || Čl. 3 odst. 8
 — || Čl. 3 odst. 9
 — || Čl. 3 odst. 10
 Čl. 4 odst. 1 || Čl. 5 odst. 1
 — || Čl. 5 odst. 2
 Čl. 4 odst. 2 písm. a) || Čl. 5 odst. 3 písm. a)
 Čl. 4 odst. 2 písm. b) první věta || Čl. 5 odst. 3 písm. b)
 — || Čl. 5 odst. 3 písm. b) bod i)
 — || Čl. 5 odst. 3 písm. b) bod ii)
 Čl. 4 odst. 2 písm. b) druhá věta || Čl. 5 odst. 3 písm. c)
 Čl. 4 odst. 2 písm. c) || Čl. 5 odst. 3 písm. d)
 — || Čl. 5 odst. 3 na konci
 Čl. 4 odst. 3 || Čl. 5 odst. 4
 Čl. 4 odst. 4 || Čl. 5 odst. 5
 Čl. 4 odst. 5 || Čl. 5 odst. 6
 Čl. 4 odst. 6 || Čl. 5 odst. 7
 Čl. 4 odst. 7 || Čl. 5 odst. 7 a čl. 6 odst. 1
 — || Čl. 6 odst. 2
 Čl. 4 odst. 8 || Čl. 6 odst. 3
 — || Čl. 6 odst. 4
 Čl. 4 odst. 9 || —
 Čl. 4 odst. 10 || Čl. 6 odst. 5
 Čl. 5 odst. 1 první pododstavec || Čl. 8 odst. 1 první pododstavec
 Čl. 5 odst. 1 písm. a) || Čl. 8 odst. 1 písm. a)
 — || Čl. 8 odst. 1 písm. b)
 Čl. 5 odst. 1 písm. b) || Čl. 8 odst. 1 písm. c)
 Čl. 5 odst. 2 || Čl. 8 odst. 2
 Čl. 5 odst. 3 || Čl. 8 odst. 3
 Čl. 6 odst. 1 || Čl. 4 odst. 1
 Čl. 6 odst. 2 || Čl. 4 odst. 5
 Čl. 6 odst. 3 || Čl. 4 odst. 2
 — || Čl. 4 odst. 3
 Čl. 6 odst. 1 na konci || Čl. 4 odst. 4
 Článek 7 || Článek 7
 Čl. 8 odst. 1 || Čl. 10 odst. 1
 Čl. 8 odst. 2 první pododstavec úvodní věta || Čl. 10 odst. 2, úvodní věta
 Čl. 8 odst. 2 první pododstavec první a druhá odrážka || Čl. 10 odst. 2 písm. a) a b)
 Čl. 8 odst. 2 druhý pododstavec || —
 Čl. 8 odst. 3 || Čl. 9 odst. 3
 Čl. 8 odst. 4 || Čl. 10 odst. 5
 Čl. 8 odst. 5 || Čl. 9 odst. 8 první pododstavec
 — || Čl. 9 odst. 8 druhý pododstavec
 Čl. 8 odst. 6 || Čl. 9 odst. 7
 Čl. 8 odst. 7 || Čl. 9 odst. 9
 — || Článek 11
 Článek 8a || Článek 13
 Čl. 8a odst. 1 || Čl. 13 odst. 1
 — || Čl. 13 odst. 2 první pododstavec
 Čl. 8a odst. 2 || Čl. 13 odst. 2 druhý pododstavec
 — || Čl. 13 odst. 2 na konci
 Čl. 8a odst. 3 || Čl. 13 odst. 3
 Čl. 8b první věta || Čl. 10 odst. 7
 Čl. 8b druhá věta || Článek 14
 Čl. 8b třetí věta || —
 Článek 9 || Článek 12
 Čl. 10 odst. 1 || Čl. 9 odst. 1
 Čl. 10 odst. 2 || —
 Čl. 10 odst. 3 || Čl. 10 odst. 4
 Čl. 10 odst. 4 písm. a) první, druhá a třetí odrážka || Čl. 10 odst. 5 písm. a) body i), ii) a iii)
 Čl. 10 odst. 4 písm. b), c) a d) || Čl. 10 odst. 5 písm. b), c) a d)
 — || Čl. 10 odst. 5 na konci
 Čl. 10 odst. 5 || Čl. 10 odst. 7
 — || Čl. 10 odst. 6
 Čl. 10 odst. 6 || Čl. 9 odst. 3
 Čl. 10 odst. 7 || Čl. 9 odst. 4
 Čl. 10 odst. 8 || Čl. 9 odst. 5
 Čl. 10 odst. 9 || Čl. 9 odst. 6
 Článek 10a || —
 Článek 11 || Článek 19
 Článek 12 || Článek 20
 Čl. 13 odst. 1 a 2 || Čl. 16 odst. 1 a 2
 — || Čl. 16 odst. 3
 Čl. 13 odst. 3 || Čl. 16 odst. 4
 Čl. 13 odst. 4 || —
 — || Článek 15
 Čl. 14 odst. 1 || Čl. 17 odst. 1
 — || Čl. 17 odst. 2
 Čl. 14 odst. 2 || Čl. 18 odst. 1
 Čl. 14 odst. 3 || —
 Čl. 14 odst. 4 || Čl. 18 odst. 2
 Čl. 14 odst. 5 || Čl. 18 odst. 3
 Čl. 14 odst. 6 písm. a) a b) || Čl. 18 odst. 4 první a druhý pododstavec
 Článek 14a || Článek 21
 — || Článek 22
 Článek 15 || Článek 23
 — || Příloha I
 — || Příloha II
 _____________
 [1] Letiště, u nichž dochází k provoznímu přetížení pouze v
 některých obdobích, se určí jako letiště s plánovaným provozem. Na těchto
 letištích se používá postup spočívající v dobrovolné spolupráci mezi leteckými
 dopravci. Určí se letištní zprostředkovatel, který usnadňuje činnost leteckých
 dopravců.
 [2] Podle čl. 2 písm. k) nařízení o letištních časech se
 „sérií letištních časů“ rozumí „alespoň pět letištních časů, které jsou ve
 stejném období letového řádu pro stejnou dobu ve stejný den v týdnu pravidelně
 požadovány a tímto způsobem přidělovány, nebo pokud to není možné, přidělovány
 přibližně ve stejný čas“.
 [3] Podle čl. 2 písm. b) nařízení o letištních časech je
 nově vstupujícím dopravcem dopravce s omezenou přítomností na určitém letišti.
 [4] Evropská část Mezinárodní rady letišť
 (www.aci-europe.org).
 [5] http://www.eurocontrol.int/statfor/gallery/content/public/forecasts/Doc415-LTF10-Report-Vol1.pdf.
 Údaje obsažené ve zprávě Eurocontrolu se vztahují pouze na lety podle IFR
 (realizované podle pravidel pro let podle přístrojů).
 [6] Viz tabulka I – Prognóza provozního přetížení letišť,
 posouzení dopadů připojené k tomuto návrhu, s. 17.
 [7] KOM(2008) 227.
 [8] http://ec.europa.eu/transport/air/studies/airports_en.htm.
 Souhrn je uveden v bodě 8 studie o možnostech revize nařízení o letištních
 časech (Steer Davies Gleave, 2011).
 [9] Zejména: National Economic Research Associates (NERA), Study
 to assess the effects of different slot allocation schemes (posouzení
 účinků různých režimů přidělování letištních časů), 2004, a Mott MacDonald, Study
 on the impact of the introduction of secondary trading at Community airports
 (dopad zavedení sekundárního trhu na letištích Společenství), 2006. Všechny
 uvedené studie jsou k dispozici na internetové stránce http://ec.europa.eu/transport/air/studies/airports_en.htm.
 [10] Viz studie společnosti Steer Davies Gleave v poznámce pod
 čarou č. 8.
 [11] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].
 [12] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].
 [13] Úř.
 věst. L 14, 22.1.1993, s. 1.
 [14] Viz
 příloha I.
 [15] KOM(2008)
 227.
 [16] Úř. věst. L 240,
 24.8.1992, s. 8.
 [17] Úř.
 věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
 [18] Úř.
 věst. L 96, 31.3.2004, s. 1.
 [19] Úř.
 věst. L 96, 31.3.2004, s. 20.
 [20] Úř. věst. L 185, 15.7.2011, s. 1.
 [21] Úř.
 věst. L 84, 23.3.2006, s. 14.
 [22] Úř.
 věst. L 70, 14.3.2009, s. 11.
 [23] Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.
 [24] Úř.
 věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.