type: wikipedia

text:
A hrivnya (ukránul: гривня, ) Ukrajna hivatalos pénzneme. 1996-ban vezették be. Az utóbbi évek magas inflációja miatt a nemzeti bank újabb és újabb bankjegyek, illetve érmék kibocsátására kényszerült.
 Története
 A Kijevi Rusz területén az értékmérő a veretlen ezüsttömb, azaz a grivna volt, aminek két fajtáját használták: a hatszögű kijevi grivna és a rúd alakú novgorodi grivna.
 1996. szeptember 2-án vezették be, a Szovjetunió szétesése után bevezetett ideiglenes fizetőeszközt, a karbovanyecet váltotta fel (amely 1:1 arányban váltotta fel a szovjet rubelt). Bevezetésekor 1 hrivnya 100 000 karbovanyecnek felelt meg, és körülbelül a német márkával volt egyenértékű. Azóta sokat vesztett értékéből, főként az 1998-as orosz gazdasági válság során.
 2014. február 7-én az ukrán jegybank mintegy 9 százalékkal leértékelte az ukrán hrivnya árfolyamát az amerikai dollárral szemben. Februárban még 1 amerikai dollár 8,7080 hrivnya volt a leértékelést követően, ám ez 2014 novemberére 14,4759 hrivnyára emelkedett, ami több mint 50 százalékos leértékelődés az amerikai dollárral szemben nyolc hónap leforgása alatt.
 2015. február 5-én az ukrán jegybank 14 százalékról 19,5 százalékra emelte a refinanszírozási rátáját. A hrivnya először 10 százalékot, majd nap végére 46 százalékot veszített értékéből az amerikai dollárral szemben a kamatemelés hírére. Egy amerikai dollár a délelőtti 13 hrivnyás árfolyam után estére 24,5 hrivnya értékre emelkedett.
 Az ukrán válság következtében 2015 februárjában az éves infláció 34,5% volt.
 2017. december 29-én az első ukrán bankjegyek kibocsátásának 100. évfordulójára 80 000 darab 100 karbovanyeces emlékbankjegyet bocsátottak ki.
 Érmék
 Érmékből 10, 25, 50 kopijkás, valamint 1, 2, 5 és 10 hrivnyás címletek vannak forgalomban.
 2018 márciusában a nemzeti bank bejelentette, hogy - a magas infláció miatt leállítják - az 1, 2, 5 és 10 hrivnyás bankjegyek nyomtatását, és helyette érmét bocsátanak ki. 1 és 2 hrivnyás érmét 2018. április 27-én, az 5 és 10 hrivnyás érmét 2019-2020-ban bocsátották ki. 2020 novemberében került forgalomba az 1000 hrivnyás bankjegy.
 Emlékérmék
 Bankjegyek
 Bankjegyekből 1, 2, 5, 10, 20, 50, 100, 200, 500 és 1000 hrivnyás címletű van forgalomban.
 Négy bankjegysorozat készült, ma az első (1992-es dátummal, 1-től 20 hrivnyáig) már nincs forgalomban. A második sorozatot 1994–2001 között bocsátották ki, ma már viszonylag ritka (kivéve a magasabb címleteket). A ma elterjedt harmadik sorozat kibocsátását 2003-ban kezdték meg, a negyedik sorozat kibocsátása 2015-ben kezdődött meg.
 Első sorozat
 Második sorozat
 Harmadik sorozat
 Negyedik sorozat
 2015. március 9-én kibocsátották az új bankjegysorozat első darabját, a 100 hrivnyás bankjegyet. 2016-ban bocsátották ki az 500 hrivnyás bankjegyet. 2018-ban bocsátották a megújított 20 hrivnyás bankjegyet. 2019. október 25-én bocsátották ki az 1000 hrivnyás bankjegyet.
 Emlékbankjegyek
 Jegyzetek
 Fordítás
 Források
 Európai pénznemek
 Ukrajna gazdasága


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 26.5.2012
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 151/8
 Acórdão do Tribunal de Justiça (Sexta Secção) de 29 de março de 2012 — Comissão Europeia/Reino da Suécia
 (Processo C-607/10) (1)
 (Incumprimento de Estado - Ambiente - Diretiva 2008/1/CE - Prevenção e controlo integrados da poluição - Condições de licenciamento das instalações existentes - Obrigação de assegurar a exploração de tais instalações em conformidade com as exigências da diretiva)
 2012/C 151/14
 Língua do processo: sueco
 Partes
 Demandante: Comissão Europeia (representantes: A. Alcover San Pedro e K. Simonsson, agentes)
 Demandado: Reino da Suécia (representante: A. Falk, agente)
 Objeto
 Incumprimento de Estado — Violação do artigo 5.o, n.o 1, da Diretiva 2008/1/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 15 de janeiro de 2008, relativa à prevenção e controlo integrados da poluição (JO L 24, p. 8) — Condições de licenciamento das instalações existentes — Obrigação de assegurar que as referidas instalações sejam exploradas em conformidade com as exigências previstas na diretiva
 Dispositivo
 1.
 Não tendo tomado as medidas necessárias para que as autoridades competentes assegurem, através da concessão de licenças emitidas em conformidade com os artigos 6.o e 8.o da Diretiva 2008/1/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 15 de janeiro de 2008, relativa à prevenção e controlo integrados da poluição ou, de forma adequada, através do reexame das condições e, eventualmente, da sua atualização, que todas as instalações existentes sejam exploradas em conformidade com os requisitos previstos nos artigos 3.o, 7.o, 9.o, 10.o, 13.o, 14.o, alíneas a) e b), e 15.o, n.o 2, dessa diretiva, o Reino da Suécia não cumpriu as obrigações que lhe incumbem por força da mesma diretiva.
 2.
 O Reino da Suécia é condenado nas despesas.
 (1) JO C 89 de 19.03.2011.


text:
 20.11.2010
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 317/30
 Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 7.10.2010 — komissio v. Gal-Or
 (Asia T-136/09) (1)
 (Välityslauseke - Sopimus taloudellisesta tuesta, joka on tehty muuta kuin ydinenergian alaa koskevan tutkimuksen ja teknologian kehittämisen erityisohjelman puitteissa - Sopimusrikkomus - Ennakkona maksettujen summien palauttaminen - Viivästyskorot - Menettely vastaajan poissa ollessa)
 2010/C 317/54
 Oikeudenkäyntikieli: englanti
 Asianosaiset
 Kantaja: Euroopan komissio (asiamiehet: A. M. Rouchaud-Joët ja F. Mirza, avustajinaan aluksi asianajajat B. Katan ja M. van der Woude, sittemmin asianajaja B. Katan)
 Vastaaja: Benjamin Gal-Or (Jupiter, Florida, Yhdysvallat)
 Oikeudenkäynnin kohde
 Välityslausekkeeseen perustuva kanne, jossa vaaditaan Benjamin Gal-Orin velvoittamista palauttamaan komission hänelle sopimuksen IN/0042/97 yhteydessä maksama 205 611 euron suuruinen summa viivästyskorkoineen ja maksamaan viivästyskorkoa 9 231,25 euron suuruiselle summalle, joka vastaa Benjamin Gal-Orin komissiota vastaan Alankomaissa vireille saattamasta oikeudenkäyntimenettelystä aiheutuneita kustannuksia
 Tuomiolauselma
 1)
 Benjamin Gal-Or velvoitetaan maksamaan Euroopan komissiolle 205 611 euroa, ja sille viivästyskorkoa seuraavasti:
 —
 2,75 prosenttia 2.3.2003 lähtien
 —
 2,50 prosenttia 7.3.2003 lähtien
 —
 2,00 prosenttia 6.6.2003 lähtien
 —
 2,25 prosenttia 6.12.2005 lähtien
 —
 2,50 prosenttia 8.3.2006 lähtien
 —
 2,75 prosenttia 15.6.2006 lähtien
 —
 3,00 prosenttia 9.8.2006 lähtien
 —
 3,25 prosenttia 11.10.2006 lähtien
 —
 3,50 prosenttia 13.12.2006 lähtien
 —
 3,75 prosenttia 14.3.2007 lähtien
 —
 4,00 prosenttia 13.6.2007 lähtien
 —
 4,25 prosenttia 9.7.2008 lähtien
 —
 3,75 prosenttia 15.10.2008 lähtien
 —
 3,25 prosenttia 12.11.2008 lähtien
 —
 2,50 prosenttia 10.12.2008 lähtien
 —
 2,00 prosenttia 21.1.2009 lähtien
 —
 1,50 prosenttia 11.3.2009 lähtien
 —
 1,25 prosenttia 8.4.2009 lähtien
 —
 1,00 prosenttia 13.5.2009 lähtien
 2)
 Kanne hylätään muilta osin.
 3)
 Benjamin Gal-Or velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
 (1) EUVL C 141, 20.6.2009.


type: other

text:
Filmikunsti arendamise, tootmise ja levitamise toetamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
 Filmikunsti arendamise, tootmise ja levitamise toetamise tingimused ja kord
 Filmikunsti arendamise, tootmise ja levitamise toetamise tingimused ja kord - sisukord
 § 10 Toetuse minimaalne ja maksimaalne summa ja osakaal
 § 12 Hindamiskomisjoni moodustamine
 § 13 Taotluste hindamine ja hindamiskriteeriumid
 § 14 Taotluste rahuldamise ja rahuldamata jätmise tingimused ja kord
 § 25 Toetuse tagasinõudmine ja tagasimaksmine
 RT I, 03.06.2020, 12
 Vastu võetud 31.12.2018 nr 25
 RT I, 04.01.2019, 25
 29.05.2020 RT I, 03.06.2020, 11 06.06.2020
 (1) Määrusega kehtestatakse filmide arendamise, tootmise ja levitamise, TV-minisarjade arendamise, filmiürituste, väärtfilmikinode, väärtfilmiprogrammide edastamise, filmialase hariduse, filmialase teadus- ja uurimistegevuse, filmipärandi taastamise ja kaitsmise toetamise tingimused ja kord.
 [RT I, 03.06.2020, 11 - jõust. 06.06.2020]
 (2) Määruses reguleerimata küsimustele kohaldatakse Euroopa Liidu vastavaid õigusakte ja haldusmenetluse seadust.
 (5) Määruse rakendamise eest vastutab SA Eesti Filmi Instituut (edaspidi toetuse andja).
 (1) Toetuse andmise eesmärk on luua eeldused publikut kõnetava Eesti filmikunsti kõrgetasemeliste teoste loomiseks ning Eesti filmikultuuri väärtustamiseks, arenguks ja leviks Eestis ja maailmas.
 (2) Toetuse andmise tulemusena on Eesti filmikunst elujõuline, algupärane, publikut arvestav ja rahvusvaheliselt edukas ning peegeldab kaasaega ja ajalugu mitmekesiselt ja meeliköitvalt; Eesti filmikultuur, sealhulgas filmiteadus, filmiharidus, filmipärand ja filmiajalugu on hoitud, üldsusele hästi kättesaadav, arenev ja kaasaegne.
 (1) Toetust antakse projektile, mille elluviimine panustab käesoleva määruse §-s 2 nimetatud eesmärkide ja tulemuste saavutamisse järgmisteks tegevusteks:
 1) stsenaariumitoetus vähemalt 60-minutilise täispika mängufilmi ja vähemalt 60-minutilise täispika animafilmi stsenaariumi kirjutamiseks;
 2) arendustoetus täispika mängufilmi, täispika animafilmi, lühianimafilmi, vähemalt 45-minutilise dokumentaalfilmi ja 6–13 osalise TV-minisarja arendamiseks;
 3) tootmistoetus täispika mängufilmi, lühimängufilmi, dokumentaalfilmi, täispika animafilmi ja lühianimafilmi tootmiseks;
 4) vähemuskaastootmise toetus Eesti filmitootjale rahvusvahelise täispika mängufilmi, täispika dokumentaalfilmi, täispika animafilmi või lühianimafilmi projektis osalemiseks tingimusel, et projekti peatootja ei ole Eestis registreeritud juriidiline isik ja Eesti filmitootjale kuuluvad filmi varalised autoriõigused ühise omandina teiste projektis osalenud kaastootjatega. Rahvusvahelises vähemuskaastootmises valmiv film on eestikeelsete subtiitritega või eestikeelne ning linastub Eesti kinodes ühe aasta jooksul pärast filmi rahvusvahelist esilinastust;
 5) levitoetus Eesti filmitootja või vähemuskaastootmisena loodud täispika mängufilmi, täispika dokumentaalfilmi, täispika animafilmi ja vähemalt 60-minutilise lühifilmide kogumiku Eesti kinolevi soodustamiseks. Toetust antakse projektile, mis on eelnevalt saanud toetuse andjalt tootmistoetust;
 6) subtiitrite ja kirjeldustõlke toetus täispika mängufilmi ja täispika animafilmi vaegkuuljatele eestikeelsete subtiitrite ja vaegnägijatele eestikeelse kirjeldustõlke tegemiseks. Toetust antakse projektile, mis on eelnevalt saanud toetuse andjalt tootmistoetuse. Toetust ei anta vähemuskaastootmise projektile;
 7) Euroopa väärtfilmide levitoetus ning noorte- ja lastefilmide programmide levitoetus levitajatele tingimusel, et programmi kuulub vähemalt neli filmi ning neid filme levitatakse kinodes ja Eestis kättesaadavaks tehtud tellitavate teenuste platvormidel;
 71) väärtfilmikino toetus filmirepertuaari mitmekesistamiseks;
 8) üritustoetus filmiürituste korraldamiseks, filmiturgudel ja -festivalidel osalemiseks, festivalikoopiate ja turundusmaterjalide tegemiseks, Eesti filmikultuuri arengut soodustavate projektide ja algatuste teostamiseks;
 9) täienduskoolitus- ja haridustoetus filmialaseks täienduskoolituseks ja filmialase hariduse edendamiseks;
 10) filmialase uurimistöö ja digiteerimise toetus filmikunsti ja Eesti filmiajaloo alaseks uurimis- ja teadustööks, filmialase teadusartikli, trükise, õppematerjali, andmekogu vm publikatsiooni koostamiseks ja väljaandmiseks, Eesti filmi- ja kultuuriloo seisukohast oluliste filmide digiteerimiseks ja restaureerimiseks.
 (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevuste toetamine loetakse riigiabiks konkurentsiseaduse § 30 lõike 1 mõistes.
 (3) Riigiabi andmisel lähtutakse konkurentsiseaduse §-st 342 ning järgmistest grupierandi määruse abiliikidest:
 1) grupierandi määruse artikli 53 lõike 3 punktist b, lõigetest 5 ja 8 (kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks antav abi) või
 2) grupierandi määruse artiklist 54 (abikavad audiovisuaalsete teoste puhul).
 (4) Toetust ei anta harrastusliku filmiloomingu, tellimus-, õppe-, promotsiooni- ja reklaamfilmi, telesaate, ajaviitemängude, ilmselgelt pornograafilise sisuga või diskrimineerimist, viha või vägivalda propageerivale või avalikult inimväärikust solvavale projektile.
 1) arendustoetuse, tootmistoetuse ja vähemuskaastootmise toetuse taotleja põhitegevusala on filmide tootmine ning filmitootjale kuuluvad või on litsentseeritud audiovisuaalse teose autorite varalised autoriõigused;
 2) levitoetuse taotleja põhitegevusala on filmide tootmine ja/või levitamine;
 21) väärtfilmikino toetuse taotleja põhitegevusala on filmide linastamine ja levitamine;
 5) ta ei ole raskustes olev grupierandi määruse artikli 2 punkti 18 kohaselt;
 6) juhul kui toetuse andja on teinud talle varasema projekti raames toetuse tagasinõudmise otsuse, ei tohi tal olla otsuse kohaselt tagasimaksmisele kuuluv toetus tähtajaks tagasi maksmata;
 7) ta on suutlik käesoleva määruse § 10 lõikes 4 nimetatud omafinantseeringut ja projekti mitteabikõlblikke kulusid tasuma kuni projekti lõppemiseni;
 9) tema aktsiad või osad ei kuulu meediateenuse osutajale, riigile või kohalikule omavalitsusele. Nõuet ei kohaldata väärtfilmikino toetuse taotlejale;
 10) tema omakapital ei ole miinuses;
 11) tal ei ole täitmata rahalisi kohustusi filmiteenust pakkuva isiku ees või see on ajatatud. Ajatamise korral peab võlgnevus olema tasutud ajakava kohaselt;
 12) tal ei ole muid täitmata kohustusi toetuse andja ees.
 (3) arendustoetuse, tootmistoetuse ja vähemuskaastootmise toetuse taotleja vastutav produtsent või rahvusvahelise kaastootmise puhul Eesti-poolne vastutav produtsent peab olema füüsilisest isikust resident tulumaksuseaduse § 6 lõike 1 mõistes.
 (4) Arendustoetuse ja tootmistoetuse taotleja täispika mängufilmi või täispika animafilmi režissöör ei tohi olla ainuisikuliselt projekti vastutav produtsent või tootmisjuht.
 (5) Väärtfilmikino toetuse taotleja peab olema tegutsenud käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 21 nimetatud tegevusalal taotluse esitamise hetkeks vähemalt viimased kolm aastat ning ta peab olema Europa Cinemas võrgustiku liige.
 (1) Taotluses kirjeldatud projektil peab olema turutõrge ning projekt peab panustama käesoleva määruse §-s 2 nimetatud eesmärkide ja tulemuste saavutamisse.
 (2) Kui taotleja taotleb toetust rohkem kui ühele tegevusele, tuleb taotluse kulude-tulude eelarve esitada iga tegevuse kohta finantseerijate ja kululiikide lõikes.
 (3) Taotletud toetuse suurus peab jääma käesoleva määruse § 10 lõikes 1 kohaselt teatatud summa ning § 10 lõikes 2 nimetatud osakaalu piiridesse ja projekti eelarve peab sisaldama § 10 lõikes 4 sätestatud määral omafinantseeringut.
 (4) Projekti abikõlblikkuse periood peab vastama käesoleva määruse §-s 9 sätestatud tingimustele.
 (5) Taotlus peab muuhulgas sisaldama järgmisi andmeid ja dokumente:
 2) andmed projekti kohta, eelarve tegevuste lõikes ja rahastuse plaan, taotletava toetuse summa, omafinantseeringu summa;
 5) volikiri, kui taotleja esindusõiguslik isik tegutseb volituse alusel.
 (6) Kulud taotluse eelarves peavad olema märgitud ilma käibemaksuta, välja arvatud kui taotleja ei ole käibemaksukohuslane.
 (7) Stsenaariumitoetuse taotluse eelarves peavad kajastuma
 1) kõik planeeritud stsenaariumi kirjutamise kulud;
 2) üldkulu kuni 7% stsenaariumi kirjutamise abikõlblikest kuludest.
 (8) Arendustoetuse taotluse eelarves peavad kajastuma
 1) kõik planeeritud arenduskulud;
 2) üldkulu kuni 7% arendustoetuse abikõlblikest kuludest.
 (9) Tootmistoetuse taotluse eelarves peavad kajastuma
 1) kõik planeeritud tootmiskulud;
 2) esimese planeeritud formaadis esituskoopia valmimine;
 3) tootmise aegne reklaam ja tutvustamine;
 4) promotsioonikoopiate valmistamine;
 5) auditeerimise kulu, kui taotletav toetus on võrdne või suurem kui 100 000 eurot;
 6) üldkulu kuni 7% projekti otsestest kuludest;
 7) ettenägematu kulu kuni 5% projekti otsestest kuludest;
 8) tootmistasu kuni 5% projekti otsestest kuludest, kaudsetest kuludest ja ettenägematutest kuludest kokku.
 (10) Käesoleva paragrahvi lõikes 9 nimetatud otsene kulu on projekti tegevuste elluviimise ja projekti juhtimise kulu ja kaudne kulu on üldkulu, mis kantakse ka siis kui toetatavat tegevust ei tehta.
 (11) Kui taotleja on taotlenud projektile või projekti osadele tegevustele toetust samal ajal mitmest meetmest või muudest riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest, peab taotluses olema esitatud sellekohane teave.
 (12) Arendustoetust ei saa taotleda projektile, mille osas on toetuse andja teinud tootmistoetuse otsuse.
 (13) Vähemuskaastootmise toetuse taotlusele peavad olema lisatud kogu projekti eelarve ja rahastuse plaan, Eesti filmitootja eelarve ja rahastuse plaan ning kaastootjate vaheline koostööleping.
 (14) Dokumentaalfilmide arendustoetuse ja tootmistoetuse taotlusele peab olema lisatud peategelase või tema esindaja kirjalik nõusolek dokumentaalfilmis osalemiseks.
 (15) Väärtfilmikino toetuse taotlusele peavad olema lisatud kalendriaasta tegevused ja ajakava, sealhulgas tegevuste eesmärk ja sisu ülevaade; kinnitus Europa Cinemas võrgustiku liikmelisuse kohta; taotlusvooru väljakuulutamise kalendriaasta 30. septembri seisuga kinotegevuse päevade arv kui kino on olnud publikule avatud, sealhulgas festivalid, eriprogrammid- ja projektid ning muud kinosündmused, kinos näidatud seansside arv kokku, sealhulgas festivalid, eriprogrammid- ja projektid ning muud kinosündmused, tasulise ja tasuta piletiga vaatajate arv kinos, käibemaksuta piletimüügi tulu, sealhulgas festivalid, eriprogrammid- ja projektid ning muud kinosündmused; taotlusvooru väljakuulutamisele järgneva kalendriaasta kinotegevuseks kasutatavate statsionaarsete saalide arv.
 (1) Taotlusvoorude eelarve kinnitab kultuuriminister Kultuuriministeeriumi valitsemisala eelarve käskkirjaga.
 (2) Toetuse andja kehtestab järgmise kalendriaasta taotluste esitamise tähtajad hiljemalt 1. novembriks. Taotluste esitamise tähtaja muutmine toimub mitte hiljem kui 14 kalendripäeva enne eelnevalt väljakuulutatud tähtaega.
 (3) Stsenaariumitoetuse, arendustoetuse, tootmistoetuse, vähemuskaastootmise toetuse, levitoetuse, Euroopa väärtfilmi levitoetuse ja väärtfilmikino toetuse taotlemine on vooruline.
 (4) Subtiitrite ja kirjeldustõlke toetuse, täienduskoolituse- ja haridustoetuse, üritustoetuse ning filmialase uurimistöö ja digiteerimise toetuse taotlemine on jooksev.
 (5) Taotlusvooru eelarvest, erakorralise taotlusvooru avamisest, sealhulgas selle eelarvest ja taotluse esitamise tähtajast, teavitab toetuse andja oma veebilehel vähemalt 14 kalendripäeva enne taotlusvooru avamise päeva.
 (6) Jooksva taotlusvooru sulgemisest teavitab toetuse andja oma veebilehel üks nädal enne taotlusvooru sulgemist.
 (1) Taotlus tuleb esitada käesoleva määruse § 6 lõike 2 või 5 kohaselt teatatud tähtaja jooksul.
 (3) Voorulise taotlemise korral tuleb taotlus esitada hiljemalt taotlusvooru tähtajal kell 17.00.
 (4) Kui taotluse esitamisel esineb toetuse andja e-keskkonna tehniline viga, mis takistab taotluse tähtaegset esitamist, loetakse taotluse esitamise tähtpäevaks järgmine tööpäev pärast vea likvideerimist.
 (5) Sama projekti taotlusi saab esitada kuni kolm korda ühe käesoleva määruse § 3 lõikes 1 nimetatud tegevuse kohta. Nõuet ei kohaldata väärtfilmikino toetuse taotlejale.
 (6) Täispika mängufilmi tootmistoetuse taotlus tuleb esitada toetuse andjale vähemalt kaks kuud enne tootmisplaanis märgitud põhivõtete alguspäeva.
 (7) Levitoetuse ja Euroopa väärtfilmi levitoetuse taotlus tuleb esitada enne kinolevi algust toimuvasse taotlusvooru.
 (8) Üritustoetuse, täiendkoolitus- ja haridustoetuse taotlus tuleb esitada vähemalt seitse kalendripäeva enne projekti abikõlblikkuse perioodi algust.
 (9) Stsenaariumi-, arendus-, tootmis- ja levitoetuse taotlus tuleb grupierandi määruse artikli 6 kohaselt esitada enne projekti või tegevusega seotud töö alustamist.
 1) kulu, mis on tasutud toetuse saaja arvelduskontolt, välja arvatud kulu, mis tasutakse kooskõlas käesoleva määruse § 10 lõikega 4 koostööpartneri või kolmanda isiku panusest;
 3) kulu, mis on tehtud järgides riigihangete seaduse põhimõtteid ja on kooskõlas käesoleva määruse § 21 punktiga 6;
 4) kulu, mis on selgelt eristatavalt kirjeldatud raamatupidamises ja vastab Eesti finantsaruandluse standardile.
 (2) Kulu loetakse põhjendatuks, kui kulu on sobiv, vajalik ja tõhus käesoleva määruse §-s 2 nimetatud eesmärkide ja tulemuste saavutamiseks ning see tekib käesoleva määruse § 3 lõikes 1 nimetatud tegevuste käigus.
 1) kinnisvara ja põhivahendite soetamise kulu ning toetuse kasutamisega otseselt mitteseotud vallasasjade soetamise kulu;
 2) kontoritehnika ja -sisustuse soetamise kulu;
 4) rahatrahv ja rahaline karistus;
 (4) Väärtfilmikino toetuse puhul on lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 3 toodud kuludele mitteabikõlblik personalikulu, toitlustuskulu ning ehituslike ja muude investeeringutega seotud kulu.
 (1) Projekti abikõlblikkuse periood on taotluses määratud ajavahemik, millal projekti tegevused algavad, lõpevad ning projekti teostamiseks vajalikud kulud tekivad.
 (2) Projekti abikõlblikkuse periood võib alata taotluse esitamise kuupäevast või taotluses märgitud hilisemast kuupäevast.
 (4) Taotlus projekti abikõlblikkuse perioodi pikendamiseks tuleb esitada toetuse saaja esindusõiguslikul isikul kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
 (5) Projekti abikõlblikkuse perioodi pikendamise taotluse rahuldamisest või mitterahuldamisest teavitab toetuse andja toetuse saajat kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis kümne kalendripäeva jooksul taotluse esitamisest arvates.
 (6) Kui projekti abikõlblikkuse perioodi pikendamise taotlus on rahuldatud, loetakse projekti abikõlblikkuse perioodi lõpuks muudatustaotluses sätestatud tähtpäev.
 (61) Väärtfilmikino toetuse projekti abikõlblikkuse periood võib alata taotlusvooru väljakuulutamisele järgneva kalendriaasta 1. jaanuarist ja ei või olla pikem kui taotlusvooru väljakuulutamisele järgneva kalendriaasta 31. detsember. Käesoleva paragrahvi lõigetes 2–6 toodud nõudeid väärtfilmikino toetuse saajale ei kohaldata.
 (7) Toetuse andja loeb projekti lõppenuks pärast lõpparuande kinnitamist ja teavitab sellest toetuse saajat.
 § 10. Toetuse minimaalne ja maksimaalne summa ja osakaal
 (1) Taotletava toetuse minimaalne summa on 100 eurot. Taotletava toetuse maksimaalsest summast teavitab toetuse andja oma veebilehel vähemalt 30 kalendripäeva enne taotlusvooru avamist.
 1) stsenaariumitoetuse, arendustoetuse, tootmistoetuse, levitoetuse ja Euroopa väärtfilmide levitoetus puhul kuni 50%, keeruliste või väikese eelarvega filmide puhul kuni 70%;
 2) vähemuskaastootmise toetuse puhul kuni 50%, keeruliste või väikese eelarvega filmide puhul kuni 70% Eesti filmitootja eelarvest;
 3) subtiitrite ja kirjeldustõlke toetuse, üritustoetuse, täienduskoolitus- ja haridustoetuse, filmialase uurimistöö ja digiteerimise puhul kuni 70%;
 4) väärtfilmikino toetuse puhul kuni 80%.
 (3) Toetuse osakaalu arvutamisel võetakse arvesse ainult abikõlblikke kulusid.
 (4) Omafinantseering peab katma abikõlblike kulude osa, mida toetusest ei hüvitata. Omafinantseeringuna ei arvestata riigi, kohalike omavalitsuste või muude Euroopa Liidu institutsioonide või fondide poolt antud tagastatavat või tagastamatut toetust.
 (5) Vähemuskaastootmise projekti omafinantseeringu osakaal arvestatakse Eesti tootmiseelarvest.
 (6) Omafinantseeringuks loetakse
 1) rahaline ja mitterahaline panus;
 2) toetuse saaja poolt projekti raames endale arvestuslikult turuhinnaga osutatavad teenused vastavalt taotleja hinnakirjale;
 3) töötasu kuni 50% taotleja omafinantseeringust;
 4) leviõiguse ettemüük meediateenuse osutajale ja levitajale.
 (7) Stsenaariumitoetus arvestatakse projekti edasisel finantseerimisel arendustoetuse hulka.
 (8) Arendustoetus arvestatakse projekti edasisel finantseerimisel tootmistoetuse hulka.
 (9) Toetuse andmisel võetakse arvesse grupierandi määruse artiklis 8 toodud kumuleerimisreegleid.
 (1) Taotluse menetlemise tähtaeg on
 1) stsenaariumitoetuse, täispika mängufilmi arendustoetuse, täispika animafilmi, lühianimafilmi arendus- ja tootmistoetuse ja vähemuskaastootmise toetuse taotlusel kuni 40 kalendripäeva taotlusvooru sulgemisest;
 2) TV-minisarja arendustoetuse, täispika mängufilmi tootmistoetuse ja dokumentaalfilmi arendus- ja tootmistoetuse taotlusel kuni 50 kalendripäeva taotlusvooru sulgemisest;
 3) lühimängufilmi tootmistoetuse, levitoetuse ja Euroopa väärtfilmi levitoetuse, väärtfilmikino toetuse, subtiitrite ja kirjeldustõlke toetuse, üritustoetuse, täienduskoolituse ja haridustoetuse, filmialase uurimistöö ja digiteerimise toetuse taotlusel kuni 30 kalendripäeva taotlusvooru sulgemisest.
 (5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud puuduste kõrvaldamiseks võib toetuse andja anda taotlejale kuni viis tööpäeva, mil peatub taotluse menetlemise aeg. Toetuse andja jätab taotluse läbi vaatamata ja sisuliselt hindamata, kui taotleja ei ole tähtaja jooksul puudusi kõrvaldanud, ning teavitab sellest taotlejat kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis viie tööpäeva jooksul alates käesolevas lõikes toodud tähtaja saabumisest. Kui puudus kõrvaldatakse, loetakse puudusega seotud nõue täidetuks.
 (6) Toetuse andja võib subtiitrite ja kirjeldustõlke toetuse, täienduskoolituse- ja haridustoetuse, filmialase uurimistöö ja digiteerimise toetuse taotluste vastuvõtmise lõpetada, kui taotlusvooru eelarve jääk saab võrdseks menetluses olevate, kuid veel otsustamata taotluste mahuga. Kui esitatud taotluste maht, mille kohta ei ole tehtud otsust, saab võrdseks või ületab taotlusvooru eelarve vaba jääki, menetletakse neid esitamise järjekorras.
 (7) Toetuse andjal on õigus teha taotlejale ettepanek muuta taotluse eelarvet ja projektis kavandatud tegevusi tingimusel, et taotletava toetuse summa ja osakaal ei suurene ning projekti eesmärgid ei muutu.
 (8) Toetuse andja tunnistab taotleja ja taotluse nõuetele vastavaks juhul kui on täidetud kõik käesoleva määruse §-des 4 ja 5 sätestatud nõuded.
 § 12. Hindamiskomisjoni moodustamine
 (1) Nõuetele vastavaks tunnistatud taotlusi hindab toetuse andja poolt moodustatud hindamiskomisjon.
 (2) Hindamiskomisjoni liikmed peavad kooskõlas korruptsioonivastase seadusega kinnitama oma erapooletust ja sõltumatust hinnatavatest taotlustest ja taotlejast. Huvide konflikti korral on hindamiskomisjoni liige kohustatud ennast haldusmenetluse seaduse §-s 10 toodud tingimustel ja korras hindamisest taandama.
 (3) Hindamiskomisjon teeb toetuse andjale ettepaneku taotluse rahuldamise ning põhjendatud juhtudel osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta.
 § 13. Taotluste hindamine ja hindamiskriteeriumid
 (1) Stsenaariumitoetuse, arendustoetuse, tootmistoetuse ja vähemuskaastootmise toetuse taotluse puhul hinnatakse filmi teemat, sisulisi ja kunstilisi kavatsusi, eelarvet ja rahastuse plaani, levi ja festivalide potentsiaali ning taotleja varasemaid filmialaseid kogemusi ja tulemusi.
 (2) Vähemuskaastootmise toetuse taotluse puhul hinnatakse lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hindamiskriteeriumitele Eesti tootja loomingulist ja tehnilist osalust.
 (3) Levitoetuse taotluse puhul hinnatakse taotleja potentsiaali taotluses väljenduvate kavatsuste teostamiseks, filmi või filmiprogrammi turundus- ja leviplaani, levi võimalikku tulemit, eelarvet ja rahastuse plaani.
 (4) Euroopa väärtfilmide levitoetuste taotluse puhul hinnatakse lisaks käesoleva paragrahvi lõikele 3 filmide kunstilist väärtust.
 (41) Väärtfilmikino toetuse taotluse puhul hinnatakse vastavust taotlusvooru eesmärgile, taotleja senist ja planeeritavat tegevust, haldusvõimekust ja tegevuste elluviijate professionaalsust ning eelnevat kogemust, eelarve realistlikkust ja kuluartiklite põhjendatust.
 (5) Subtiitrite ja kirjeldustõlke toetuse taotluse puhul hinnatakse taotleja potentsiaali taotluses väljenduvate kavatsuste teostamiseks, eelarvet ja rahastuse plaani.
 (6) Üritustoetuse taotluse puhul hinnatakse taotleja potentsiaali antud projektis väljenduvate kavatsuste teostamiseks, ürituse või tegevuse tulemit taotlejale ja valdkonnale tervikuna, eelarvet ja rahastuse plaani.
 (7) Täienduskoolitus- ja haridustoetuse taotluse puhul hinnatakse taotleja potentsiaali antud projektis väljenduvate kavatsuste teostamiseks, võimalikku tulemit taotlejale ja valdkonnale, eelarvet ja rahastuse plaani.
 (8) Filmialase uurimistöö ja digiteerimise toetuse taotluse puhul hinnatakse taotleja potentsiaali antud projektis väljenduvate kavatsuste teostamiseks ja võimalikku tulemit, projekti teostus- ja ilmumisplaani, eelarvet ja rahastuse plaani ning filmialase uurimistöö või õppematerjali taotluste puhul töö teemat.
 (9) Hindamine viiakse läbi toetuse andja kinnitatud hindamismetoodika järgi, mis on koostatud lähtudes käesoleva paragrahvi lõigetes 1–8 nimetatud kriteeriumitest ning avalikustatud toetuse anda veebilehel hiljemalt taotlusvooru väljakuulutamise või avamise päeval.
 § 14. Taotluste rahuldamise ja rahuldamata jätmise tingimused ja kord
 (2) Taotluse rahuldamise otsus tehakse juhul, kui taotleja ja taotlus vastavad käesolevas määruses nimetatud nõuetele ja taotlus kuulub hindamiskomisjoni hindamistulemuse põhjal rahuldamisele.
 (5) Taotluse tingimusliku rahuldamise otsuse põhjal ei teki toetuse saajal õigust toetuse maksetele. Õigus toetusega seotud maksetele tekib toetuse saajal pärast seda, kui toetuse andja on tingimuse saabumise või täitmise tuvastanud toetuse saaja esitatud teabe põhjal, välja arvatud siis, kui teavet on võimalik toetuse andjal tuvastada infosüsteemi vm registrist või andmeallikast.
 (4) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsustab toetuse andja 30 kalendripäeva jooksul pärast vastavasisulise avalduse saamist.
 (1) Toetuse saaja esitab projekti vahearuande ja lõpparuande toetuse andjale taotluse rahuldamise otsuses märgitud tähtaegadel. Väärtfilmikino toetuse saaja esitab ainult lõpparuande.
 (2) Aruande vormid kehtestab toetuse andja ja avalikustab need oma veebilehel.
 (3) Toetuse andja menetleb vahearuannet ning lõpparuannet kuni 30 kalendripäeva esitamisest arvates.
 (4) Aruande esitamise tähtaega võib põhjendatud juhtudel toetuse saaja avalduse alusel kuni kaks korda pikendada tingimusel, et toetuse saaja on esitanud pikendamise taotluse enne käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt antud tähtaja lõppu.
 (5) Kui aruandes on puudusi, võib toetuse andja anda toetuse saajale kuni 14 kalendripäeva puuduste kõrvaldamiseks, mil peatub käesoleva paragrahvi lõikes 3 toodud aruande menetlemise aeg.
 (6) Toetuse andja kinnitab aruande kui toetuse saaja on käesoleva paragrahvi lõike 5 kohase tähtaja jooksul puudused kõrvaldanud, toetuse andja ei ole tuvastanud rikkumist ning toetuse saaja on tagastanud toetuse andjale toetuse kasutamata jäägi.
 (7) Vahearuande kinnitamise järgselt võib toetuse andja loal korrigeerida projekti eelarvet ja toetuse osakaalu kooskõlas riigiabi reeglitest tulenevate piirangutega.
 (8) Projekti vahe- ja lõpparuanne peab sisaldama
 1) toetuse saaja andmeid;
 2) kulude ja tulude võrdlust eelarve ja rahastuse plaaniga;
 3) tegevusaruannet tehtud töödest ja saavutatud tulemustest;
 4) toetuse kasutamise perioodil sõlmitud olulisi kokkuleppeid ja lepinguid.
 (9) Stsenaariumitoetuse lõpparuanne peab sisaldama lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 8 toodule stsenaariumit.
 (10) Täispika mängufilmi ja TV-minisarja arendustoetuse lõpparuanne peab sisaldama lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 8 toodule lõplikku stsenaariumit, režissööri nägemust teema, struktuuri, karakterite, stilistika, visuaalse ja tehnilise lahenduse kohta ning näitlejate ja võttekohtade esmaseid valikuid.
 (11) Dokumentaalfilmi arendustoetuse lõpparuanne peab sisaldama lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 8 toodule stsenaarset kavandit ja režissööri nägemust teema, struktuuri, karakterite, stilistika ning visuaalse ja tehnilise lahenduse kohta.
 (12) Täispika animafilmi ja lühianimafilmi arendustoetuse lõpparuanne peab sisaldama lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 8 toodule lõplikku stsenaariumit, režissööri nägemust teema, struktuuri, karakterite, stilistika ning visuaalse ja tehnilise lahenduse kohta ning visuaalseid kavandeid.
 (13) Tootmistoetuse vahearuanne peab sisaldama lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 8 toodule filmi järjestatud materjali.
 (14) Tootmistoetuse lõpparuanne peab sisaldama lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 8 toodule kasumiaruannet, mis võrrelduna eelarve ja rahastuse plaaniga kajastab kogu filmiprojekti tulusid, kulusid, kasumit või kahjumit, muusikalehte koos kasutamisõigust tõendavate dokumentide koopiatega, filmis kasutatud arhiivimaterjalide, fotode, kunstiteoste loetelu koos kasutamisõigust tõendavate dokumentide koopiatega, Eesti Filmi Andmebaasi kinnitust filmi eesti ja inglise keelsete andmete edastamise kohta andmebaasile, kakskümmend ingliskeelsete subtiitritega DVD-d, filmi festivalilevi faili, mille formaat on kokku lepitud toetuse saajaga.
 (141) Vähemuskaastootmise toetuse lõpparuanne peab sisaldama lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 8 toodule kasumiaruannet, mis võrrelduna eelarve ja rahastuse plaaniga kajastab kogu projekti tulusid, kulusid, kasumit või kahjumit, valdusahelat, tehnilise ja kunstilise panuse lõplikku nimekirja ja kaastootjate vahelist koostöölepingut.
 (15) Levitoetuse ja Euroopa väärtfilmi levitoetuse lõpparuanne peab sisaldama lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 8 toodule kasumiaruannet, mis võrrelduna eelarve ja rahastuse plaaniga kajastab filmi levi tulusid, kulusid, kasumit või kahjumit, filmi levi tulemusaruannet, mis sisaldab vaatajate arvu, näitamise aega ja kohta ning piletitulu.
 (16) Subtiitrite ja kirjeldustõlke toetuse lõpparuanne peab sisaldama lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 8 toodule filmi eestikeelsete subtiitrite ja vaegnägijate eestikeelse kirjeldustõlkega DVD-d.
 (17) Filmialase uurimistöö ja digiteerimise toetuse lõpparuanne peab sisaldama lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 8 toodule teadus- või uurimistööd, trükist, õppematerjali, andmekogu vm publikatsiooni, digiteeritud ja/või restaureeritud filmi HD MP4 faili.
 (18) Kui toetuste kogusumma projektile on võrdne või suurem kui 100 000 eurot, kuulub projekt auditeerimisele. Auditeerimist läbiviiva audiitorbüroo määrab toetuse andja.
 (1) Toetus makstakse toetuse saajale välja vastavalt taotluse rahuldamise otsuses ja käesolevas määruses sätestatud tingimustele.
 (2) Kui taotluse rahuldamise otsuse jõustumine sõltub kõrvaltingimuse saabumisest või täitmisest, võib toetuse välja maksta pärast kõrvaltingimuse saabumist või täitmist.
 (3) Stsenaariumitoetus, dokumentaalfilmi arendustoetus, lühianimafilmi arendustoetus, levitoetus, Euroopa väärtfilmi levitoetus, subtiitrite ja kirjeldustõlke toetus, üritustoetus, täienduskoolitus- ja haridustoetus ning filmialase uurimistöö ja digiteerimise toetus makstakse kahes osas:
 1) 95% ühe nädala jooksul pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist;
 2) 5% kahe nädala jooksul pärast projekti lõpparuande kinnitamist.
 (4) Täispika mängufilmi, täispika animafilmi ning TV-minisarja arendustoetus makstakse kolmes osas:
 1) 55% ühe nädala jooksul pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist;
 2) 40% kahe nädala jooksul pärast vahearuande kinnitamist;
 3) 5% kahe nädala jooksul pärast lõpparuande kinnitamist.
 (5) Täispika mängufilmi ja täispika animafilmi tootmistoetusi makstakse neljas osas
 1) 20% ühe nädala jooksul pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist;
 2) 60% kahe nädala jooksul enne filmivõtteid ja pärast vahearuande kinnitamist;
 3) 15% kahe nädala jooksul pärast esimese montaažirea esitamist ja pärast vahearuande kinnitamist;
 4) 5% kahe nädala jooksul pärast lõpparuande kinnitamist.
 (6) Dokumentaalfilmi, lühianimafilmi ja lühimängufilmi tootmistoetus makstakse kolmes osas
 1) 65% ühe nädala jooksul pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist;
 2) 30% kahe nädala jooksul pärast esimese montaažirea esitamist ja pärast vahearuande kinnitamist;
 (7) Kui filmi tootmine toimub kahe või kolme etapiliselt, makstakse toetus välja osade kaupa vastavalt taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tingimustele toetuse saaja kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis esitatud maksetaotluse alusel. Kõiki etappe kokku käsitletakse tervikliku tootmisperioodina.
 (8) Väärtfilmikino toetus makstakse toetuse saajale välja enne kulude abikõlblikkuse tõendamist ettemaksena 14 tööpäeva jooksul pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist.
 Toetuse saaja kohustub
 1) tagama projekti juhtimise ja selle eduka elluviimise käesolevas määruses ja taotluse rahuldamise otsuses kokku lepitud tingimustel;
 3) mitte muutma ilma toetuse andja nõusolekuta projekti eelarvet, autoreid ja keskseid näitlejaid;
 4) teavitama toetuse andjat projekti stsenaariumi olulisematest muudatustest;
 5) esitama toetuse andjale tähtajaks nõutud teabe ja aruanded;
 6) järgima tegevuste elluviimisega seotud teenuste ostmisel riigihangete seaduse §-s 3 toodud põhimõtteid ning võtab vähemalt kaks võrreldavat hinnapakkumist üksteisest sõltumatult pakkujalt kõikide kulutuste kohta, mille korral toetuse saaja teeb tegevuste elluviimiseks üheliigiliste teenuste, materiaalsete või immateriaalsete varade ostutehingu, mille maksumus on ilma käibemaksuta võrdne 20 000 euroga või ületab seda. Juhul kui kahte sõltumatut hinnapakkumist ei ole võimalik esitada või kui odavaimat pakkumist ei valita, tuleb esitada sellekohane põhjendus;
 7) järgima riigiabi saamisega kaasnevaid kohustusi ja nõudeid;
 8) kulutama vähemalt 50% arendustoetusest ja tootmistoetusest projektiga seotud majandustegevusele Eestis;
 9) kulutama 100% vähemuskaastootmise toetusest projektiga seotud majandustegevusele Eestis;
 10) eristama tegevuste elluviimisega seotud abikõlblike ja mitteabikõlblike kulude ja tulude kohta eraldi raamatupidamisarvestust;
 11) tagama omafinantseeringu ettenähtud ulatuses;
 12) andma toetuse andjale tegevuste elluviimise, sealhulgas toetuse kasutamise kohta suulisi ja kirjalikke selgitusi ning andmeid, sealhulgas väljavõtteid raamatupidamisprogrammist ja pangakontost kolme tööpäeva jooksul alates sellekohasest nõudmisest, ning võimaldama toetuse andjal teha dokumentidest koopiaid ja väljavõtteid;
 13) võimaldama toetuse andjal kohapeal toetuse kasutust kontrollida ning osutama selleks igakülgset abi;
 14) teavitama toetuse andjat viivitamata kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis taotluses esitatud või projektiga seotud andmete muutumisest, projekti elluviimist takistavast asjaolust, sealhulgas pankrotimenetlusest, likvideerimismenetlusest, projekti odavnemisest või kallinemisest ning projektiga seotud vara üleandmisest teisele isikule või asutusele;
 15) tagastama toetuse kasutamata jäägi koos lõpparuandega;
 16) tagastama toetuse, kui toetuse andja esitab toetuse tagasinõude;
 17) säilitama toetuse taotlemise, kulu abikõlblikkust tõendavad dokumendid ja muud tõendid 10 aastat toetuse saamisest;
 18) kasutama filmi algustiitrites toetuse andja logo. Rahvusvahelise koostööfilmi puhul võib filmi algustiitrites kasutada toetuse andja nime;
 19) kasutama filmi lõputiitrites lauset „Filmi tootmist toetas Eesti Filmi Instituut”;
 20) viitama või tähistama teabekandjal toetuse andja osalusele;
 21) korraldama filmi avaliku esilinastuse ühe aasta jooksul peale projekti tootmistoetuse lõpparuande kinnitamist toetuse andja poolt;
 22) korraldama pärast filmi avalikku esilinastust kahe aasta jooksul filmi näitamise vähemalt ühes ringhäälingus, mis kuulub Eesti meediateenuse loaga meediateenuse osutajale;
 23) võimaldama vastavuses filmi leviplaani ja maailma esilinastustega mitteärilisel eesmärgil näidata toetuse andjal toetuse abil valminud filmi Eestis ja välismaal;
 24) andma üle filmi lähtematerjalid ja esituskoopia Rahvusarhiivi filmiarhiivile hiljemalt 12 kuu jooksul peale kodumaist esilinastust vastavalt säilituseksemplari seadusele;
 25) esitama filmi rahvusvahelise levi ja festivalidel osalemise aruande koos müügiagentuuri raportite koopiatega kolme esimese aasta jooksul alates filmi rahvusvahelisest esilinastusest, välja arvatud vähemuskaastootmise filmide puhul. Rahvusvahelise levi aruanne iga eelmise aasta kohta tuleb esitada jooksva aasta aprillis. Rahvusvahelise levi aruande vorm on allalaetav toetuse andja veebilehelt;
 26) tagama levitoetuse puhul, et film või filmiprogramm on kõigile vastavat tehnilist platvormi omavatele kinodele ja kinopunktidele võrdsetel tingimustel kättesaadav.
 1) edastama taotlejale või toetuse saajale käesoleva määrusega reguleeritud otsused käesolevas määruses sätestatud tähtaja jooksul;
 5) tegema taotlus- ja aruandevormid ning asjakohased juhendmaterjalid kättesaadavaks oma veebilehel;
 1) viia läbi toetust saanud projekti audiitorkontroll;
 2) kontrollida toetuse saaja territooriumil projektiga seotud kuludokumente ja projekti elluviimist, sealhulgas toetuse kasutamise vastavust käesolevale määrusele ning taotluse rahuldamise otsusele;
 3) tutvuda projekti ettevalmistamise ja tegevuste elluviimise käigus koostatavate dokumentidega;
 4) nõuda taotluses sisaldunud projekti kestuse, tegevuste, eesmärkide, tulemuste ja kulude kohta täiendavate andmete ja dokumentide esitamist, mis tõendavad projekti nõuetekohast teostamist ning toetuse saaja kohustuste nõuetekohast täitmist;
 5) lõpetada toetuse maksmine ja/või nõuda toetuse osalist või täielikku tagastamist, kui toetuse saaja rikub käesolevas määruses ja/või taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tingimusi;
 6) vähendada proportsionaalselt toetuse suurust taotluse rahuldamise otsuses kinnitatud projekti maksumuse vähenemisel;
 7) keelduda toetuse maksmisest, kui toetuse saaja majanduslik olukord on selliselt halvenenud, et toetuse kasutamine või projekti elluviimine on ohustatud;
 8) kontrollida taotluse menetlemisel taotleja mitteabikõlblike kulude tasumise suutlikkust ning keelduda toetuse maksmisest, kui toetuse saajal on maksu- või maksevõlg riigi ees ja see on ajatamata;
 9) otsustada kaalutlusõigusele tuginedes käesoleva määruse § 25 kohane toetuse tagasinõudmise ulatus;
 1) toetus on kasutatud ja makstud mitteabikõlbliku kulu hüvitamiseks;
 2) käesoleva määruse §-s 2 toodud eesmärki ja tulemust või projekti tulemust ei saavutatud või ei viidud ellu taotluses ettenähtud tegevusi;
 6) toetuse saaja on esitanud valeandmeid või varjanud neid;
 7) vahe- või lõpparuanne ei ole esitatud tähtajaks;
 8) toetuse saaja keeldub esitamast toetuse andjale või tema poolt määratud audiitorile toetuse kasutamisega või projektiga seotud dokumente või viivitab nende esitamisega rohkem kui kolm kuud;
 9) toetuse saaja suhtes on algatatud likvideerimis- või pankrotimenetlus;
 10) toetuse andmine ei ole muul moel kooskõlas riigiabi reeglitega.
 2) kui toetuse saaja avastas ja teatas toetuse andjale esimesel võimalusel kirjalikult, et talle on hüvitatud mitteabikõlblik kulu, ning tagastas toetuse.
 (4) Toetuse tagasinõudmise otsuse ebaseadusliku või väärkasutatud riigiabi korral võib teha kümne aasta jooksul pärast toetuse saajale toetuse eraldamist.
 (5) Toetuse saaja peab maksma tagasi tagasinõudmise otsuses nimetatud toetuse 30 kalendripäeva jooksul otsuse kehtima hakkamise päevast arvates.
 (8) Tagasimaksmisele kuuluva toetuse võib tasaarvestada toetuse saajale väljamaksmisele kuuluva toetusega.
 (9) Tagasimaksmisele kuuluva toetuse võib ajatada toetuse saaja põhjendatud taotluse alusel, kui korraga maksmine seab toetuse saaja olulisel määral makseraskustesse.
 (10) Toetuse tagasimaksmise ajatamiseks esitab toetuse saaja toetuse andjale hiljemalt kümne tööpäeva jooksul toetuse tagasinõudmise otsuse kättesaamisest arvates taotluse, milles on toodud ajatamise vajaduse põhjendus ja soovitud tagasimaksmise ajatamiskava. Ajatamise taotlusele peab toetuse saaja lisama finantsseisu kajastavad dokumendid, mida toetuse andja nõuab.
 (11) Ajatamise taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta teeb toetuse andja otsuse kümne kalendripäeva jooksul ajatamise taotluse saamisest arvates. Põhjendatud juhul võib otsuse tegemise tähtaega pikendada mõistliku aja võrra, teavitades sellest toetuse saajat.
 (12) Toetuse tagasimaksmise ajatamise perioodi määrab toetuse andja.
 (13) Ajatamise taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse võib teha koos toetuse tagasinõudmise otsusega. Ajatamise taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus saadetakse toetuse saajale elektrooniliselt e-posti teel või tähtkirjaga posti teel.
 (14) Kui toetuse saaja ei maksa ajatamiskava kohaselt toetust tagasi, võib ajatamise otsuse tunnistada kehtetuks. Ajatamise otsuse kehtetuks tunnistamise korral peab toetuse saaja maksma toetuse tagasi 30 kalendripäeva jooksul ajatamise otsuse kehtetuks tunnistamise otsuse kehtima hakkamisest arvates.
 (15) Kui tagasimaksmisele kuuluvat toetust tähtaja jooksul tagasi ei maksta ja ei ole võimalik rakendada käesoleva paragrahvi lõikes 8 sätestatut, nõuab toetuse andja tagasimaksmisele kuuluva toetuse tagasi eraõiguses alusetu rikastumise kohta kehtivate sätete kohaselt.


text:
Marie-Louise Béziers, devenue par mariage marquise de Crussol, dite la Marquise rouge, née à Lorient le , morte à Paris le , anime dans l'entre-deux-guerres un salon parisien, où se retrouvent de grands noms de la littérature et de la politique. À la fin des années 1930, elle exerce une influence sur Édouard Daladier, alors président du Conseil.
 À partir de 1951, elle dirige les importants travaux de restauration du « Duché », le château ducal d'Uzès. En 1965, elle obtient que d'Uzès soient inscrits comme secteur sauvegardé, ce qui va permettre la réhabilitation d'un remarquable patrimoine architectural, et faire revivre une ville assoupie.
 Biographie
 Jeunesse et formation
 Marie-Louise Frédérique Jeanne Amélie Béziers naît le à Lorient, dans le Morbihan. Elle est la fille de Jeanne Delory (1883-1935) et de Pierre Béziers (1876-1929), un important industriel de la conserve : la famille Béziers possède une douzaine de conserveries en France, quatre au Portugal et une à Agadir, au Maroc. Marie-Louise est une excellente cavalière. Elle a un frère, Frédéric (1913-1968). Il s'engagera dans la France libre en août 1942.
 Dans les années 1920, Marie-Louise s'implique dans le mouvement réclamant que les femmes siègent à la Société des Nations. Elle est aussi une militante de l'Union française pour le suffrage des femmes (UFSF).
 « Marquise rouge »
 Le , elle épouse Emmanuel Simon de Crussol d'Uzès (né en 1902), marquis de Crussol. Celui-ci est le deuxième fils de Louis de Crussol, d'Uzès. En 1924 et 1925, Marie-Louise suit une formation à l'École libre des sciences politiques. Elle n'est pas diplômée de cette école. Le , Marie-Louise et Emmanuel Simon ont un fils, Louis Frédéric.
 Dans les années 1930, éprise d'arts, la marquise tient salon le mercredi au 103, avenue Henri-Martin, à Paris. On y croise des écrivains, Paul Valéry, André Gide, François Mauriac, André Malraux, Léon-Paul Fargue, Julien Benda, Ramón Fernandez, André Maurois, Luc Durtain, Emmanuel Berl, et des hommes politiques de droite (Georges Mandel) comme de gauche (le député radical-socialiste du Vaucluse, Édouard Daladier). , lit-on dans Les Nouvelles littéraires.
 Séparée de son mari, la marquise devient en 1934 la maîtresse de Daladier, veuf, qui vient d'être par deux fois président du Conseil. Marie-Louise de Crussol est maintenant surnommée « la Marquise rouge » par la presse de droite. En 1935, Ray Ventura et ses Collégiens connaissent un grand succès avec la chanson Tout va très bien madame la marquise. Les chansonniers auront beau jeu d'en détourner les paroles pour brocarder Daladier dans les moments difficiles de la fin de la Troisième République.
 À la fin des années 1930, la marquise de Crussol exerce sur son amant une influence qui n'est guère visible, mais qui, selon Élisabeth du Réau, n'est pas négligeable. D'avril 1938 à mars 1940, Daladier est à nouveau à la tête du gouvernement. Il propose un décret-loi relatif à la famille et à la natalité dont le Conseil des ministres approuve les dispositions le . Les articles 119 à 129 de ce « Code de la famille » sont consacrés au délit d'outrage aux bonnes mœurs. Effaçant la loi de 1881, entérinant la mesure du que les sénateurs avaient repoussée, ces articles mettent en place un dispositif très répressif. En février 1941, dans son pamphlet Les Beaux Draps, Louis-Ferdinand Céline attribue un rôle à la maîtresse du président du Conseil dans cette offensive de l'ordre moral. Il lui reproche d'avoir et de la pudibonderie. Selon l'écrivain, elle aurait été
 En juin 1940, la marquise embarque avec Daladier à bord du Massilia. Leur liaison prend fin cette année-là.
 En 1941, Marie-Louise divorce du marquis de Crussol. Ce dernier épouse en deuxièmes noces, le , Henriette Mendelssohn. Le , Louis, duc d'Uzès, meurt. Son petit-fils, Emmanuel Jacques (né en 1927), devient le d'Uzès. Henriette, la deuxième épouse du marquis, meurt en déportation à Auschwitz le . En 1950, Emmanuel Simon de Crussol réépouse Marie-Louise.
 Sauvegarde du patrimoine d'Uzès
 En proie à des difficultés financières, Louis, d'Uzès, le père du marquis, avait été contraint de louer son château ducal d'Uzès, « le Duché », à l'Éducation nationale, qui y avait installé une école professionnelle. Les obligations d'entretien ont été négligées, les façades détériorées. Le , le neveu du marquis de Crussol, se désintéresse complètement de son château ducal, qu'il n'a d'entretenir. Il le laisse à l'abandon. La marquise décide de prendre les choses en main. , dira d'elle en 2008 le . Elle fait casser le bail de l'école professionnelle. Elle fait condamner l'Éducation nationale à verser des indemnités pour dégradations de lieu historique. En novembre 1951, elle s'installe au château, en tant que locataire de son neveu. Elle y entreprend d'importants travaux de restauration. Le , le marquis meurt.
 En 1957, la marquise achète le château à son neveu. Au début des années 1960, elle apprend qu'André Malraux, le ministre des Affaires culturelles, travaille sur une loi concernant la préservation et la mise en valeur du patrimoine. La marquise connaît Malraux, qui fréquentait son salon parisien. Elle du ministre pour que la ville d'Uzès ne soit pas oubliée. Promulguée en 1962, la loi Malraux crée des secteurs urbains sauvegardés, et permet de défiscaliser les travaux de restauration des immeubles anciens. Onze hectares de la ville d'Uzès sont classés en 1965 en secteur sauvegardé. La réhabilitation et la restauration d'un riche patrimoine bâti vont permettre de revitaliser une ville sombrée dans la léthargie. Quant à la restauration du château ducal, l'architecte urbaniste Bernard Wagon et l'historienne de l'art Valérie Rousset estiment que c'est .
 La marquise de Crussol meurt à , le , à Paris, dans le . En 1999, le meurt sans descendance mâle. Le titre ducal passe à son cousin Louis Frédéric, le fils d'Emmanuel Simon et de Marie-Louise. Il devient le d'Uzès. À sa mort en 2001, son fils Jacques, né en 1957, devient le d'Uzès, avec la qualité de « premier duc et pair de France ». Il poursuit l'œuvre de restauration entreprise par sa grand-mère.
 Notes et références
 Voir aussi
 Bibliographie
 Élisabeth du Réau, Édouard Daladier : 1884-1970, Paris, Fayard, 1993.
 Éric Teyssier, « Les reines d'une République aux abois », Mensuel, , juin 2020.
 Articles connexes
 Hélène de Portes
 Château d'Uzès
 Uzès
 Orgue Daublaine & Callinet - Alfred Kern de la cathédrale Saint-Théodorit d'Uzès
 Naissance à Lorient
 Naissance en février 1904
 École libre des sciences politiques
 Marquise française du XXe siècle
 Salonnière française
 Décès à Paris
 Décès en juin 1991
 Décès à 87 ans


type: contracts

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 21998D0709(19)
 Oficiālais Vēstnesis L 193 , 09/07/1998 Lpp. 0062 - 0063
 EEZ Apvienotās komitejas LēmumsNr. 102/97(1997. gada 15. decembris),ar kuru groza EEZ līguma 47. protokolu par tehnisku šķēršļu likvidēšanu vīna tirdzniecības nozarēEEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar kuru pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk "Līgums", un jo īpaši tā 98. pantu,tā kā Līguma 47. protokols ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 1997. gada 11. jūlija Lēmumu Nr. 46/97 [1];tā kā Līgumā jāiekļauj vairāki Kopienas tiesību akti par tehnisku vīna tirdzniecības šķēršļu likvidēšanu,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsLīguma 47. protokola 1. papildinājumu groza, kā norādīts šā lēmuma pielikumā.2. pantsKomisijas Regulu Nr. 1128/96 un 1915/96 teksti un Padomes Regulu Nr. 1426/96, 1427/96, 1428/96, 1429/96, 1592/96 un 1594/96 teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas ir pievienoti šā lēmuma attiecīgo valodu versijām, ir autentiski.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā 1997. gada 16. decembrī ar nosacījumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu.4. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ papildinājumā.Briselē, 1997. gada 15. decembrīEEZ Apvienotās komitejas vārdā —priekšsēdētājsE. Bull[1] OV L 290, 23.10.1997., 32. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSKā norādīts zemāk, groza EEZ līguma 47. PROTOKOLA PAR TEHNISKU VĪNA TIRDZNIECĪBAS ŠĶĒRŠĻU LIKVIDĒŠANU 1. PAPILDINĀJUMU.1. Šādu ievilkumu iekļauj 15. punktā (Padomes Regula (EEK) Nr. 822/87):"— 396 R 1592: Padomes 1996. gada 30. jūlija Regula (EK) Nr. 1592/96 (OV L 206, 16.8.1996., 31. lpp.).".2. Šādu ievilkumu iekļauj 16. punktā (Padomes Regula (EEK) Nr. 822/87):"— 396 R 1426: Padomes 1996. gada 26. jūnija Regula (EK) Nr. 1426/96 (OV L 184, 24.7.1996., 1. lpp.).".3. Šādu ievilkumu iekļauj 19. punktā (Padomes Regula (EEK) Nr. 4252/88):"— 396 R 1594: Padomes 1996. gada 30. jūlija Regula (EK) Nr. 1594/96 (OV L 206, 16.8.1996., 35. lpp.).".4. Šādu ievilkumu iekļauj 22. punktā (Padomes Regula (EEK) Nr. 2392/89):"— 396 R 1427: Padomes 1996. gada 26. jūnija Regula (EK) Nr. 1427/96 (OV L 184, 24.7.1996., 3. lpp.).".5. Šādus ievilkumus iekļauj 38. punktā (Padomes Regula (EEK) Nr. 2332/92):"— 396 R 1428: Padomes 1996. gada 26. jūnija Regula (EK) Nr. 1428/96 (OV L 184, 24.7.1996., 7. lpp.),— 396 R 1429: Padomes 1996. gada 26. jūnija Regula (EK) Nr. 1429/96 (OV L 184, 24.7.1996., 9. lpp.),— 396 R 1594: Padomes 1996. gada 30. jūlija Regula (EK) Nr. 1594/96 (OV L 206, 16.8.1996., 35. lpp.).".6. Šādu ievilkumu iekļauj 42.c punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 554/95):"— 396 R 1915: Komisijas 1996. gada 3. oktobra Regula (EK) Nr. 1915/96 (OV L 252, 4.10.1996., 10. lpp.).".7. Šādu punktu iestarpina pēc 42.c punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 554/95):"42d. 396 R 1128: Komisijas 1996. gada 24. jūnija Regula (EK) Nr. 1128/96, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus vīnu kupāžai Spānijā (OV L 150, 25.6.96, 13 lpp.).".--------------------------------------------------