text:
������� ������ 2 / ie Hard 2 (1990/HDRip/BDRip-AVC(720p)/BDRip 720p/BDRip 1080p)
 ������ � ������ � ���� �������� ���� � �� ������. ����� �� ������� ������� ��������� ������ � DVDRip, HDRip, BDRip � ��. �������� c ���������������� ��������� ��� �������� ������ ������. ��� ��� ��� ����������� � ���������. �� ��������� ������� �� ����� ���������, ����� �� ����� ������� ���� ������ �� ������ � ���������. ��� ������ �������� ��� ������ ������� �� ����� � ��������. ����� �� ������ ��� ������� �� IMDB �� ������� � ������ ������ � ����� ���������. ��� �: OgoOm.com » ����� » ������ » ������� ������ 2 / ie Hard 2 (1990/HDRip/BDRip-AVC(720p)/BDRip 720p/BDRip 1080p)
 ������� ������� ������ 2 / ie Hard 2 (1990/HDRip/BDRip-AVC(720p)/BDRip 720p/BDRip 1080p) ���������
 23-12-2011, 12:59 | ����������: 329 ��������: ������� ������ 2������������ ��������: ie Hard 2��� ������: 1990����: ������, �������, ����������������: ����� ������� �����: ���� ������, ����� �������, ������ �������, ���������� ����������, ������ ����, ������ ������, ���� �����, ������ �����, ��� �����, ���� ������ �������� ������:������ ����������� � ����� ��������� ��������� ������������� �������� � ������ ���������� ������ �������������� � �������� ����������. ���������� - ����� �� ������������ ����������� ���������, ������������� ��������� ����������� ��������. �� ���� - ������ �����������. ����� ������������ �� ������������ ������������, �� ������� � ������ ���������� ��� ��� �������������. ���� ������ ������������ � ���� ����������-������������, ������� ��������� �� ������ � ������������, �� � � �������������� ����� ������� ���������, ����������� ����������� ��������������������� ������������� � �������� ������� �������. ���� �������� ����� ������� � �� ��������. ��� ���� ��������� � ����� �� ���������, �������� ��� ����������. � ������� - �� �������IMDB Rating: 7.00 (107 088 votes)��������: ��������������������: 02:03:21�������: ���������������� (�������������) ������: AVI��������: HDRip�����: XviD, 720x304, 23.976 fps, 1230 kbps, 0.23 bit/pixel����: ������� (������) - AC3, 6 ch, 448 kbps������: 1.45 Gb ������� ������� ������ 2 / ie Hard 2 (1990) HDRip������� � letitbit.net������� � turbobit.net������� � vip-file.com+������� Filesonic.com:Kr.Oreshek.II.1990.HDRip.part1.rarKr.Oreshek.II.1990.HDRip.part2.rarKr.Oreshek.II.1990.HDRip.part3.rarKr.Oreshek.II.1990.HDRip.part4.rar+������� Uploaded.to:Kr.Oreshek.II.1990.HDRip.part1.rarKr.Oreshek.II.1990.HDRip.part2.rarKr.Oreshek.II.1990.HDRip.part3.rarKr.Oreshek.II.1990.HDRip.part4.rar������� ����������� ������ ��������� 5% ��� ��������������������: MKV��������: BDRip-AVC(720p)�����: H.264, 1280�544, 23,976 fps, 2112 kbps����: ������� (������) - AC3, 6 ch, 448 kbps������: 2.17 Gb ������� ������� ������ 2 / ie Hard 2 (1990) BDRip-AVC(720p)������� � letitbit.net������� � turbobit.net������� � vip-file.com+������� Filesonic.com:Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.AVC.part1.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.AVC.part2.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.AVC.part3.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.AVC.part4.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.AVC.part5.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.AVC.part6.rar+������� Uploaded.to:Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.AVC.part1.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.AVC.part2.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.AVC.part3.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.AVC.part4.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.AVC.part5.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.AVC.part6.rar������� ����������� ������ ��������� 5% ��� ��������������������: MKV��������: BDRip 720p�����: H.264, 1280x544, 23.976 fps, 4402 kbps����: ������� (������ CEE) - AC3, 6 ch, 448 kbps��������: �������, ����������������: 4.26 Gb ������� ������� ������ 2 / ie Hard 2 (1990) BDRip 720p������� � letitbit.net������� � turbobit.net������� � vip-file.com+������� Filesonic.com:Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.720p.part01.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.720p.part02.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.720p.part03.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.720p.part04.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.720p.part05.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.720p.part06.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.720p.part07.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.720p.part08.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.720p.part09.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.720p.part10.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.720p.part11.rar+������� Uploaded.to:Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.720p.part01.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.720p.part02.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.720p.part03.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.720p.part04.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.720p.part05.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.720p.part06.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.720p.part07.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.720p.part08.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.720p.part09.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.720p.part10.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.720p.part11.rar������� ����������� ������ ��������� 5% ��� ��������������������: MKV��������: BDRip 1080p�����: H.264, 1920x816, 23.976 fps, 12.555 Kbps����: ������� (���������������� ������������) - DTS, 6 ch, 768 kbps������� (������������ ������� / ��������) - DTS, 6 ch, 768 kbps���������� (��������) - DTS, 6 ch, 1536 kbps���������� (����������) - AC3, 2 ch, 224 kbps��������: ����������, ��������, ����������������: 13.62 Gb ������� ������� ������ 2 / ie Hard 2 (1990) BDRip 1080p������� � letitbit.net������� � turbobit.net������� � vip-file.com+������� Filesonic.com:http://www.filesonic.com/file/4322153014/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part01.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322159924/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part02.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322152964/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part03.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322153194/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part04.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322153104/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part05.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322160094/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part06.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322160054/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part07.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322153214/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part08.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322159984/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part09.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322153234/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part10.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322160174/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part11.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322153254/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part12.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322153284/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part13.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322160164/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part14.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322160004/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part15.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322153054/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part16.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322160024/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part17.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322159944/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part18.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322153124/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part19.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322160084/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part20.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322124445/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part21.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322126775/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part22.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322119095/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part23.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322119055/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part24.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322126745/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part25.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322126795/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part26.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322126835/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part27.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322124425/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part28.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322112515/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part29.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322079745/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part30.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322079795/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part31.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322079785/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part32.rarhttp://www.filesonic.com/file/4322079805/Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part33.rar+������� Uploaded.to:Kr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part01.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part02.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part03.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part04.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part05.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part06.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part07.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part08.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part09.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part10.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part11.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part12.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part13.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part14.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part15.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part16.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part17.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part18.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part19.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part20.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part21.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part22.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part23.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part24.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part25.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part26.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part27.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part28.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part29.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part30.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part31.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part32.rarKr.Oreshek.II.1990.BDRip.1080p.part33.rar������� ����������� ������ ��������� 5% ��� ��������������
 ������� "������� ������ 2 / ie Hard 2 (1990/HDRip/BDRip-AVC(720p)/BDRip 720p/BDRip 1080p)" IMDB 7-8
 ������� ������ 4.0 / Live Free or Die Hard (2007/BDRip-AVC(720p)/BDRip 720p ...������� ������ 3: ��������� / Die Hard: With a Vengeance (1995/HDRip/BDRip- ...������� ������ / Die Hard (1988/HDRip/BDRip-AVC(720p)/BDRip 720p/BDRip 1080 ...
 �� ������ ���������� ������� ������ 2 / ie Hard 2 (1990/HDRip/BDRip-AVC(720p)/BDRip 720p/BDRip 1080p) ��������� � �������
 � ��� ���� ����������� ������� ��������� ������� ������ 2 / ie Hard 2 (1990/HDRip/BDRip-AVC(720p)/BDRip 720p/BDRip 1080p) ������������� � ��������������� �����, ��� ������ ����������� �� �� ����� �������. ������ ��� ������������� ������� ����� ���: ��������, �������, ��������, ifolder, rapidshare, narod � �.�. � ������� ����� ������� ��������� � � ������� ���� ogoom.com �� ����� �������� ���������. ������ ������ ������ � ��������������� ����� � ��� ������������� ������ �������� ��������. ����� ��������� �� ������� ������� � ���������� ��������� �����. ���� �� � ���� �� ��������, ������� �������� ����.


type: wikipedia

text:
Le nom Isère Rhodanienne désigne un des 13 territoires de l'Isère.
 Cette division du département permet de trouver une maison du Conseil général implantée sur chaque territoire au plus proche de chaque isérois, afin d'« être plus réactif, simplifier les démarches et faciliter le traitement des dossiers » (Cf.: Site du Conseil Général de l'Isère )
 La maison du Conseil général se situe à Vienne sur ce territoire; les communes qui en dépendent sont:
 Source
 Site du Conseil Général de l'Isère
 Géographie de l'Isère


type: other

text:
Interactive display of the license plate with 848U - Page 3.
 The Vehicle with number start 848U [2014 BMW 5] was in Lincoln ( Nebraska) at June 7, 2019, 4:07 am
 The Vehicle with number start 848U [2015 BMW X5] was in Virginia Beach ( Virginia) at May 25, 2019, 9:09 am
 A car with the number of start 848U [2014 Peugeot 308] was seen in Jefferson City ( Missouri) at May 28, 2019, 11:38 am
 The Vehicle with number start 848U [2014 Mercedes-Benz SLK] been in Montpelier ( Vermont) at May 26, 2019, 3:42 pm
 The Vehicle with number start 848U [2011 Dacia Duster] was in Birmingham ( Alabama) at May 21, 2019, 2:57 pm
 The car with the number start 848U [2015 Skoda Octavia] been in Boise ( Idaho) at June 3, 2019, 10:45 pm
 The car with the number start 848U [2011 Volkswagen Sharan] been in Wilmington ( Delaware) at May 22, 2019, 2:49 pm
 Car with the number of start 848U [2011 Volkswagen Scirocco] was in Memphis ( Tennessee) at June 4, 2019, 12:58 pm
 The Vehicle with number start 848U [2012 Mini] was in Dededo ( Guam) at June 12, 2019, 9:33 pm
 The Vehicle with number start 848U [2011 Ford Galaxy] been in Montgomery ( Alabama) at June 4, 2019, 7:01 am
 Car with the number of start 848U [2011 Mazda 5] was seen in Richmond ( Virginia) at May 31, 2019, 12:23 am
 848U3C 848U37 848U38 848U3T 848U3K 848U3I 848U34 848U35 848U33 848U3V 848U3J 848U3W 848U3N 848U3S 848U3D 848U3E 848U3X 848U3Z 848U3G 848U3F 848U36 848U3U 848U3H 848U32 848U30 848U31 848U3A 848U3L 848U3M 848U3R 848U3B 848U3O 848U3Y 848U3P 848U39 848U3Q
 848UVC 848UV7 848UV8 848UVT 848UVK 848UVI 848UV4 848UV5 848UV3 848UVV 848UVJ 848UVW 848UVN 848UVS 848UVD 848UVE 848UVX 848UVZ 848UVG 848UVF 848UV6 848UVU 848UVH 848UV2 848UV0 848UV1 848UVA 848UVL 848UVM 848UVR 848UVB 848UVO 848UVY 848UVP 848UV9 848UVQ
 848UJC 848UJ7 848UJ8 848UJT 848UJK 848UJI 848UJ4 848UJ5 848UJ3 848UJV 848UJJ 848UJW 848UJN 848UJS 848UJD 848UJE 848UJX 848UJZ 848UJG 848UJF 848UJ6 848UJU 848UJH 848UJ2 848UJ0 848UJ1 848UJA 848UJL 848UJM 848UJR 848UJB 848UJO 848UJY 848UJP 848UJ9 848UJQ
 848UWC 848UW7 848UW8 848UWT 848UWK 848UWI 848UW4 848UW5 848UW3 848UWV 848UWJ 848UWW 848UWN 848UWS 848UWD 848UWE 848UWX 848UWZ 848UWG 848UWF 848UW6 848UWU 848UWH 848UW2 848UW0 848UW1 848UWA 848UWL 848UWM 848UWR 848UWB 848UWO 848UWY 848UWP 848UW9 848UWQ
 848 U3C 848 U37 848 U38 848 U3T 848 U3K 848 U3I 848 U34 848 U35 848 U33 848 U3V 848 U3J 848 U3W 848 U3N 848 U3S 848 U3D 848 U3E 848 U3X 848 U3Z 848 U3G 848 U3F 848 U36 848 U3U 848 U3H 848 U32 848 U30 848 U31 848 U3A 848 U3L 848 U3M 848 U3R 848 U3B 848 U3O 848 U3Y 848 U3P 848 U39 848 U3Q
 848 UVC 848 UV7 848 UV8 848 UVT 848 UVK 848 UVI 848 UV4 848 UV5 848 UV3 848 UVV 848 UVJ 848 UVW 848 UVN 848 UVS 848 UVD 848 UVE 848 UVX 848 UVZ 848 UVG 848 UVF 848 UV6 848 UVU 848 UVH 848 UV2 848 UV0 848 UV1 848 UVA 848 UVL 848 UVM 848 UVR 848 UVB 848 UVO 848 UVY 848 UVP 848 UV9 848 UVQ
 848 UJC 848 UJ7 848 UJ8 848 UJT 848 UJK 848 UJI 848 UJ4 848 UJ5 848 UJ3 848 UJV 848 UJJ 848 UJW 848 UJN 848 UJS 848 UJD 848 UJE 848 UJX 848 UJZ 848 UJG 848 UJF 848 UJ6 848 UJU 848 UJH 848 UJ2 848 UJ0 848 UJ1 848 UJA 848 UJL 848 UJM 848 UJR 848 UJB 848 UJO 848 UJY 848 UJP 848 UJ9 848 UJQ
 848 UWC 848 UW7 848 UW8 848 UWT 848 UWK 848 UWI 848 UW4 848 UW5 848 UW3 848 UWV 848 UWJ 848 UWW 848 UWN 848 UWS 848 UWD 848 UWE 848 UWX 848 UWZ 848 UWG 848 UWF 848 UW6 848 UWU 848 UWH 848 UW2 848 UW0 848 UW1 848 UWA 848 UWL 848 UWM 848 UWR 848 UWB 848 UWO 848 UWY 848 UWP 848 UW9 848 UWQ
 848-U3C 848-U37 848-U38 848-U3T 848-U3K 848-U3I 848-U34 848-U35 848-U33 848-U3V 848-U3J 848-U3W 848-U3N 848-U3S 848-U3D 848-U3E 848-U3X 848-U3Z 848-U3G 848-U3F 848-U36 848-U3U 848-U3H 848-U32 848-U30 848-U31 848-U3A 848-U3L 848-U3M 848-U3R 848-U3B 848-U3O 848-U3Y 848-U3P 848-U39 848-U3Q
 848-UVC 848-UV7 848-UV8 848-UVT 848-UVK 848-UVI 848-UV4 848-UV5 848-UV3 848-UVV 848-UVJ 848-UVW 848-UVN 848-UVS 848-UVD 848-UVE 848-UVX 848-UVZ 848-UVG 848-UVF 848-UV6 848-UVU 848-UVH 848-UV2 848-UV0 848-UV1 848-UVA 848-UVL 848-UVM 848-UVR 848-UVB 848-UVO 848-UVY 848-UVP 848-UV9 848-UVQ
 848-UJC 848-UJ7 848-UJ8 848-UJT 848-UJK 848-UJI 848-UJ4 848-UJ5 848-UJ3 848-UJV 848-UJJ 848-UJW 848-UJN 848-UJS 848-UJD 848-UJE 848-UJX 848-UJZ 848-UJG 848-UJF 848-UJ6 848-UJU 848-UJH 848-UJ2 848-UJ0 848-UJ1 848-UJA 848-UJL 848-UJM 848-UJR 848-UJB 848-UJO 848-UJY 848-UJP 848-UJ9 848-UJQ
 848-UWC 848-UW7 848-UW8 848-UWT 848-UWK 848-UWI 848-UW4 848-UW5 848-UW3 848-UWV 848-UWJ 848-UWW 848-UWN 848-UWS 848-UWD 848-UWE 848-UWX 848-UWZ 848-UWG 848-UWF 848-UW6 848-UWU 848-UWH 848-UW2 848-UW0 848-UW1 848-UWA 848-UWL 848-UWM 848-UWR 848-UWB 848-UWO 848-UWY 848-UWP 848-UW9 848-UWQ


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 1.8.2009
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 180/28
 Žaloba podaná 8. mája 2009 — Komisia Európskych spoločenstiev/Talianska republika
 (Vec C-164/09)
 2009/C 180/48
 Jazyk konania: taliančina
 Účastníci konania
 Žalobkyňa: Komisia Európskych spoločenstiev (v zastúpení: C. Zadra a D. Recchia, splnomocnení zástupcovia)
 Žalovaná: Talianska republika
 Návrhy žalobkyne
 —
 rozhodnúť, že tým, že región Veneto prijal a uplatňuje právnu úpravu týkajúcu sa povolenia výnimiek z režimu ochrany voľne žijúceho vtáctva, ktorá nespĺňa podmienky stanovené v článku 9 smernice 79/409/EHS (1), si Talianska republika nesplnila povinnosti, ktoré jej vyplývajú z článku 9 smernice 79/409,
 —
 zaviazať Taliansku republiku na náhradu trov konania.
 Žalobné dôvody a hlavné tvrdenia
 Komisia tvrdí, že právna úprav prijatá regiónom Veneto nie je v súlade s ustanoveniami článku 9 smernice 79/409.
 Zákon č. 13 z roku 2005 účinný v čase uplynutia lehoty odôvodneného stanoviska nerešpektuje požiadavky článku 9 tejto smernice z dôvodu, že:
 —
 všeobecne, abstraktne a bez časového obmedzenia označuje druh a predmet výnimky,
 —
 výnimka vzťahujúca sa na konkrétne druhy vtákov je stanovená bez rozdielu prostredníctvom všeobecného odkazu na všetky prípady spadajúce pod písmená a) a c) článku 9 bez primeraného odôvodnenia konkrétnych dôvodov,
 —
 nezodpovedá ani podmienke týkajúcej sa overenia neexistencie iných uspokojujúcich riešení, ani požiadavke, že jednotlivé odchyľujúce ustanovenia musia obligatórne stanovovať druhy rizík, miestne okolnosti a subjekty oprávnené uplatňovať výnimky,
 —
 umožňuje určenie malých množstiev bez dostatočného vedeckého odôvodnenia.
 Komisia sa domnieva, že akty prijaté po uplynutí lehoty stanovenej v odôvodnenom stanovisku nielenže neodstraňujú už zistené nedostatky, ale priam ich v podstate opakujú. Ide predovšetkým o Dekrét predsedu regionálneho výboru č. 140 z 20. júna 2006, Dekrét predsedu regionálneho výboru č. 230 z 18. októbra 2006, regionálny zákon č. 24 zo 16. augusta 2007, Dekrét predsedu regionálneho výboru č. 167 zo 4. septembra 2007, ako aj regionálny zákon č. 13 zo 14. augusta 2008.
 (1) Smernica Rady 79/409/EHS z 2. apríla 1979 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (Ú. v. ES L 103, s. 1; Mim. vyd. 15/001, s. 98).


text:
Anton Pavlovič Čehov (rus. Ант́он П́авлович Ч́ехов, Taganrog, 29. siječnja 1860. – Badenweiler, Njemačka, 15. srpnja 1904.), ruski književnik.
 Životopis
 Rođen je kao treće od šestero djece trgovca Pavela Jegoroviča i Jevgenije Jakovlevne Morozove. Od 1876. do 1879. Čehov pohađa osnovnu i srednju školu u Taganrogu, često posjećuje kazalište, objavljuje tekstove i uređuje školske novine. 1876. godine Čehovljev otac bankrotira i seli s obitelji u Moskvu, dok Pavlovič ostaje u Taganrogu. U to vrijeme Čehov piše svoju prvu dramu Bez oca, koja do danas nije pronađena. 1879. godine Anton P. Čehov završava srednju školu i odlazi u Moskvu, gdje upisuje medicinu na Moskovskom sveučilištu. Tokom studija objavljuje anonimne članke u studentskim časopisima, ubrzo izabire i pseudonim Antoša Čehonte pod kojim piše u časopisima Peterburgajska gazeta, Nova vremja, Oskolki i Ruskaja mysl. Između 1880. i 1887. piše još pod pseudonimima: Doktor koji je izgubio svoje pacijente, Brat moga brata, Čovjek bez... itd.
 Godine 1881. Čehov piše dramu koja će kasnije postati poznata pod imenom Platonov, a zanimljivo je da je ta drama izdana tek 1923., skoro dvadeset godina nakon autorove smrti. Studirao je medicinu i bio kotarski liječnik, ali zbog nedovršenog diplomskog rada nije stekao titulu liječnika. Započinje praksu u Čikinu, a iste godine objavljuje zbirku priča Melpomenine priče, dok u prosincu prvi put pati od simptoma tuberkuloze. 1884. piše i jednočinku Na glavnoj cesti. Radnja jednočinke događa se u krčmi na glavnoj cesti, tekst nije prošao cenzuru i ocijenjen je nepodobnim za izvedbu, te je prvi put objavljen 1914. povodom desetogodišnje obljetnice Čehovljeve smrti. Godinu dana kasnije Čehov putuje u Sankt-Peterburg, gdje upoznaje izdavača Alekseya Suvorina i slikara Isaca Levitana s kojima postaje blizak prijatelj, te ubrzo počinje pisati i objavljivati tekstove u Suvorinovim novinama Novo vrijeme. U travnju 1890. Čehov odlazi na putovanje kroz Sibir do otoka Sahalina gdje kao liječnik istražuje život u kažnjeničkim logorima, nakon toga plovi još Tihim i Indijskim oceanom, a na putovanju se zadržao do listopada iste godine. Putovanja su u Čehovljevom životu bila konstanta, pa tako već 1891. odlazi obići zapadnu Europu, a iste godine izlaze mu novele Dvoboj i Žena sa sela. Kupuje malo imanje u Melihovu u Serpuhovskom okrugu, gdje seli s obitelji.
 Epidemija kolere izbija u razdoblju 1892./1893., a Čehov kao jedan od vodećih ljudi u pokrajinskoj sanitarnoj komisiji, besplatno liječi najsiromašnije seljake i bori se protiv gladi. Objavljuje jedanaest priča uključujući Moju ženu, Skakavca te jednočinku Jubilej.
 1893. upušta se u ljubavnu avanturu s Likom Mizinovom, s kojom se neće vjenčati ali će mu ona poslužiti kao inspiracija za lik Nine u drami Galeb. Piše Otok Sahalin, izlaze mu tekstovi Anonimna priča i Veliki Volođa i mali Volođa. Zdravlje mu se pogoršava 1894. te putuje u Italiju i Pariz. Obajvljuje djela Student', Učitelj književnosti, Crni redovnik i Na ladanju.
 Konstantin Sergejevič Stanislavski i Vladimir Nemirovič Dančenko otvaraju 1897. Moskovski hudužestveni teatar, što će ubrzo imati veliki utjecaj na Čehovljev daljnji rad. Čehovu umire otac, a on sam boravi u bolnici zbog prvog akutnog napadaja plućne tuberkuloze. U rujnu putuje u Francusku na liječenje, te su mu objavljene drame Ujak Vanja, Ivanov, Galeb i jednočinke kao i priče Seljaci, Kod kuće, te Divljak. U svibnju 1898. Antun Pavlovič Čehov vraća se iz inozemstva i živi neko vrijeme na Jalti, gdje preživljava drugi napadaj tuberkuloze.
 Čehov prodaje sva autorska prava na svoj rad izdavaču A.F. Marksu za 75 000 rubalja, što bi u današnoj vrijednosti bilo oko 80 000 dolara, te počinje uređivati svoja sabrana djela. Iste je godine nagrađen Ordenom sv. Stanislava za rad u obrazovanju. Piše i objavljuje tekstove Na službenom poslu, Draga, Dama sa psićem. To ljeto prodaje imanje u Melihovu i gradi kuću na Jalti.
 25. svibnja 1901. Čehov se oženio glumicom Olgom Knipper, koja je igrala Mašu u Tri sestre, a evo što je jednom prilikom zapisao o braku:
 1902. godine Čehov objavljuje Biskupa i izlaze mu sabrana djela u jedanaest tomova.
 Umjetnik 1903. objavljuje svoju posljednju priču Zaručena, te mu izlazi drugo izdanje sabranih djela u šesnaest tomova. U lipnju cenzori zabranjuju izvedbu Čehovljevih drama u niskobudžetnim kazalištima za radničku klasu, a u rujnu završava Višnjik i započinje odlaziti na probe u MHAT.
 Nakon toga zdravlje Antuna Pavloviča Čehova se pogoršava. Početkom lipnja Čehov putuje s Olgom Knipper na liječenje u Njemačku gdje 15. srpnja umire u Badenweileru. Pokopan je 22. srpnja na groblju Novo-deviči u Moskvi.
 Antona P. Čehova nazivaju začetnikom psiholiškog realizma. U njegovim dramama ne postoji tipičan dramski sukob već sve što se događa u drami proizlazi iz psiholoških stanja, osjećaja i unutarnjih sukoba likova. Čehov u svojim dramama također inzistira na protoku vremena koji je jedan od mehanizama zbivanja u kojem se događaju promjene. U Čehovljevim dramama su vrlo detaljno ispisane didaskalije te opisana mjesta radnje što pridonosi općem razumijevanju likova i njihovih psiholoških stanja.
 Drame Antona Pavloviča Čehova još su uvijek vrlo popularne na repertoarima različith kazališta, ali i kao predlošci za filmske adaptacije. Do danas je snimljeno preko 285 filmova nastalih prema njegovim djelima, poput Ujaka Vanje u New Yorku iz 1994. godine u režiji Louisa Mallea te Galeba (1968., Sidney Lumet) i Tri sestre (1970., Laurence Olivier).
 Stvaralaštvo
 Iako je tvrdio da mu je medicina žena, a književnost ljubavnica, i unatoč tome što je svoj profesionalni život češće posvećivao upravo liječenju, u medicini je ostao poznat više kao – bolesnik, a svjetsku slavu donijelo mu je kazalište.
 Ivanova
 U rujnu 1887. kazališni poduzetnik F.A. Korš naručuje od Čehova kazališni komad za upravo započetu kazališnu sezonu u svojem kazalištu. Čehov se na deset dana povlači u izolaciju i u stvaralačkoj groznici piše dramu u četiri čina – Ivanova. Glavni lik je 35-godišnji Nikolaj Ivanov, vlasnik ladanja, koji je u depresiji zbog raznih životnih problema. Njegova žena, Ana Petrovna, rođena kao Sara Abramson je Židovka koja se zbog udaje preobratila na pravoslavnu vjeru i izgubila miraz. Ana Petrovna umire od tuberkuloze. Jedino što joj može pomoći odmor je na Krimskome poluotoku, no Ivanov joj to ne može omogućiti jer duguje novac Zinaidi Savišnoj. Ivanov zapravo ne voli svoju umiruću ženu i jedini motiv za udaju bio mu je Anin veliki miraz koji je izgubila preobrativši se, a sad kad mu je supruga na samrti zaljubio se u kći Lebdjeva i Zinaide – Sašu. U prvoj verziji teksta Ivanov umire prirodnom smrću, tiho i neprimjetno, što je kasnije Čehov promijenio te se na kraju četvrtoga čina Ivanov ubija revolverom.
 Predstava je praizvedena 19. studenog 1887. godine u Ruskom dramskom kazalištu F.A. Korša u Moskvi. Probe za predstavu su trajale desetak dana, Čehov je gledao svaku probu te je bio vrlo nezadovoljan glumačkim izvedbama. Dio publike primio je predstavu s oduševljenjem i velikim pljeskom dok je drugi dio publike glasno zviždao, a nakon praizvedbe odigrane su još samo dvije reprize. Čehov je na Ivanovu još radio, promijenio je kraj i dvije godine kasnije, 1889., predstava je 31. siječnja odigrana u Aleksandrinskom kazalištu u Sankt-Peterburgu, u režiji Fjodorova Jurkovskog. Ova predstava bila je vrlo uspješna, čak je i sam Čehov izašao na poklon s glumcima, a nakon ostalih izvedbi dobivao je još mnoge čestitke.
 Sljedeće godine Čehovu izlazi prva ozbiljna duža priča Stepa, a jednočinke Medvjed i Prosidba izvode se s uspjehom, dok kratka priča U suton dobiva Puškinovu nagradu Akademije znanosti.
 Ujak Vanja
 U listopadu 1889. Čehov završava dramu Šumski goblin, predstava igra u prosincu, no dobiva jako loše kritike, te ga početkom nove godine Čehov pretvara u dramu Ujak Vanja, koja će biti objavljena tek 1897. Ujak Vanja događa se na ruskome selu, gdje se na ladanju nalaze četiri lika bez ikakvog smisla u životu, i bez nade u promjenu. Osnovni odnos je ljubavni četverokut. Jelena Andrejevna, mlada je i zgodna žena starog profesora Serebrjakova, koji je prije bio oženjen Vanjinom sestrom, iz toga prošlog braka Serebrjakov ima kćerku Sonju. Sonjin ujak Vanja, kao i seoski liječnik i osobenjak Astrov zaljubljeni su u Jelenu Andrejevnu dok se Sonji sviđa Astrov. Na kraju niti jedna veza ne bude ostvarena, a Serebrjakovi odlaze. Sve ostaje kako je i bilo bez ikakve nade da će biti bolje.
 Različita kazališta u Kijevu, Krakovu i Nižem Novgorodu izvode Ujaka Vanju 1899., a Čehov razmišlja da dramu pretvori u kratki roman, no ipak to ne čini. Iste godine, s obzirom na to da Čehov zbog bolesti nije mogao doći u Moskvu na predstave Moskovskog hudožestvenog teatra, kazalište je s cijelom trupom, kostimima, scenografijom i rekvizitom krenulo na dugi put prema Krimskom poluotoku i Jalti. Tamo su hudožestvenici za A. P. Čehova i Maksima Gorkog izveli Galeba, Ujaka Vanju, Usamljene od Hauptmanna i Heddu Gabler Ibsena.
 Galeb
 Dramu Galeb Čehov piše 1895. godine, a ta drama govori o kazalištu, nepremostivim razlikama između stare i mlade generacije, ljubavi prema umjetnosti. Glavni lik Galeba je poznata glumica Irina Nikolajevna Arkadina koja s ljubavnikom književnikom Borisom Aleksejevičem Trigorinom dolazi na imanje svoga bolesnoga brata Sorina. Na imanju sin Irine Nikolajevne, Konstantin Gavrilovič Trepljov želi postaviti predstavu, pokušavajući pronaći novi kazališni oblik, no majka nema sluha niti razumijevanja za sinovljeve pokušaje. Glavna glumica te predstave je Nina Mihajlovna Zarečna, mlada djevojka kojoj se Trepljov želi svidjeti pa joj daruje mrtvog galeba kojega je sam ubio. Nina je zgrožena tim postupkom, a istovremeno je opčinjena Trigorinom koji je zavodi povlačeći paralele između njenoga života i mrtvoga galeba kojega je dobila na poklon. Depresivni Trepljov, kojeg je Nina odbila, pokušava samoubojstvo, no metak mu je samo okrznuo glavu. Irina Nikolajevna Arkadina želi natrag u Moskvu, dok Trigorin želi ostati na imanju, no ipak popušta željama ljubavnice. Nina i Trigorin se posljednji put vide prije njegovog odlaska, ona mu obećaje da će postati glumica i da će se vidjeti u Moskvi. Posljednji čin se događa dvije godine kasnije, saznajemo da su Nina i Trigorin imali dijete koje je umrlo i da se Trigorin vratio Irini Nikolajevnoj Arkadini. Nina je te dvije godine provela putujući uokolo s drugorazrednom glumačkom družinom i sada sve to priča Trepljovu, koji se na kraju drame ustrijeli. Galeba je obilježio neuspjeh na premijeri u Alexandrovom kazalištu u Sankt-Peterburgu, no već druga je izvedba pokazala da mu je publika ipak sklona.
 17. prosinca u Moskovskom hudožestvenom teatru premijerno je i s vrlo velikim uspjehom izvedena drama Galeb u režiji K.S. Stanislavskog, no sam Čehov nije nazočio premijeri. U telegramu koji mu je nakon predstave poslao na u Jaltu V.Nemirovič-Dančenko napisao je: Galeb je poslije tog uspjeha postao simbolom MHAT-a.
 Tri sestre
 U siječnju 1900. Čehov je izabran je za počasnog člana Književnog odjela Akademije znanosti. Objavljuje djela U Raveni i Na Božić. Od kolovoza do prosinca piše svoju najpoznatiju dramu Tri sestre koju završava u Nici. Glavni likovi drame su Olga, Maša i Irina, sestre Prozorov i njihov brat Andrej. Radnja drame zbiva se u ruskom provincijskome gradu gdje su se preselile prije jedanaest godina zbog prekomande njihova oca. Kroz dramu se provlači želja i čeznja za povratkom u Moskvu. Prvi čin započinje slavljem Irininog imendana, no to je ujedno i godišnjica smrti njihovoga oca. U goste im dolaze časnici Tusenbach, Soljoni i Čebutkin koji su na službi u gradu te u društvo uvode novog zapovjednika Veršinjina. Olga predaje u gimnaziji, a Maša, jedina od sestara koja je u braku, udana je za profesora Kuligina. Andrej prosi Nataliju Ivanovnu. Između prvog i drugog čina protječe godinu dana. U drugome Andrej i Natalija Ivanovna dobili su sina, no Andrej je nezadovoljan brakom i kocka. Maša je također nezadovoljna svojim brakom i prihvaća udvaranje Veršinjina. U Irinu su zaljubljeni Tusenbach i Soljoni, kojeg ona odbija. Soljoni potom prijeti da će ubiti svakog suparnika. U trećem činu cijeli grad je zahvaćen velikim požarom. Olga odlazi pomoći nastradalima, Kuligin traži Mašu, a Irina nije sigurna želi li pristati na brak s Tusenbachom. Andrej priopćuje da je prokockao kuću, te na njegove riječi Olga sa sluškinjom odlazi živjeti u školski stan. U posljednjem činu vojska napušta grad, Veršinjin se oprašta s Mašom, dok su Soljoni i Tusenbach ugovorili dvoboj, u kojem Tusenbach smrtno stradava. Drama završava monolozima sestara u kojima kao i kod ostalih Čehovljevih junaka dolaze do spoznaje da se njihovi životi ne mogu promijeniti. To se vidi u riječima Olge: 1902. godine dobiva Gribojedovu nagradu Društva dramskih pisaca i opernih skladatelja za Tri sestre.
 Višnjik
 1902. godine započinje pisati svoju posljednju dramu, u kojoj se bavi propadanjem ruske aristokracije – Višnjik. Drama počinje povratkom Ljubove Andrejevne Ranjevske i njezine kćeri Anje iz Pariza na staro imanje koje je pod hipotekom. Višnjik i kuća za nekoliko mjeseci će biti prodani na aukciji. Ranjevska želi spasiti imanje udajom svoje kćeri Varje za Lopahina, bogatog i uspješnog trgovca, koji želi posjeći višnjik i izgraditi odmaralište. Lopahin kupuje imanje na aukciji, odlučuje posjeći višnjik i ne oženiti Varju. Drama završava odlazkom Ranjevske i njezinog brata Gajeva te sječom višnjika. Višnjik je simbol jedne obitelji i klase koja polako propada.
 17. siječnja 1904., na njegov rođendan premijerno je izveden Višnjik, a glavnu žensku ulogu Ranjevske igrala je Čehovljeva supruga Olga Knipper. No, izvedbom je Čehov bio nezadovoljan jer je Višnjik naslovio kao komediju, a K.S. Stanislavski i V. Nemirovič Dančenko su ga postavili kao tragediju. Predstava svejedno doživljava veliki uspjeh u Moskvi i Sankt-Peterburgu.
 Izabrana bibliografija
 Drame
 O štetnosti duhana (1886., 1902.)
 Ivanov (1887.)
 Medvjed (1888.)
 Prosidba (c. 1888. – 1889.)
 Šumski duh (1889.)
 Svadba (1889.)
 Jubilej (1891.)
 Galeb (1896.)
 Ujak Vanja (1897.)
 Tri sestre (1900.)
 Višnjik (1903.)
 Proza Melpomenine bajke (1884.)Šarene priče (1886.)Nevine priče (1887.)U sutonu (1887.)Novele i pripovijetke (zbirka izdana 1894.):Dama sa psetancetomČovjek u futroliStepaOgrozdDočasnik PrišibjejevO ljubaviOdjel br. 6U jaruziNevjestaOtok Sahalin (1895.)
 Vanjske poveznice
 Filmske adaptacije Čehovljevih djela od kojih su poznatije:
 Galeb iz 1968. u režiji Sidneyja Lumeta
 Tri sestre iz 1970. u režiji Laurencea Oliviera
 Ujak Vanja'' naslovljen August iz 1996. u režiji Anthonyja Hopkinsa
 Čehovljev portal
 Izvori
 Čehov, Anton Pavlovič


type: contracts

text:
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 202/230
 PROTOKOLL (nr 4)
 EUROOPA KESKPANKADE SÜSTEEMI JA EUROOPA KESKPANGA PÕHIKIRJA KOHTA
 KÕRGED LEPINGUOSALISED,
 SOOVIDES kinnitada Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, mis on ette nähtud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 129 lõikes 2,
 ON LEPPINUD KOKKU järgmistes sätetes, mis lisatakse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule:
 I PEATÜKK
 EUROOPA KESKPANKADE SÜSTEEM
 Artikkel 1
 Euroopa Keskpankade Süsteem
 Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 282 lõikega 1 moodustavad Euroopa Keskpank (EKP) ja riikide keskpangad Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS). Euroopa Keskpank ning nende liikmesriikide keskpangad, mille rahaühik on euro, moodustavad eurosüsteemi.
 Euroopa Keskpankade Süsteem ja Euroopa Keskpank täidavad oma ülesandeid ja tegutsevad kooskõlas aluslepingute ja käesoleva põhikirja sätetega.
 II PEATÜKK
 EKPS EESMÄRGID JA ÜLESANDED
 Artikkel 2
 Eesmärgid
 Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikega 1 ja artikli 282 lõikega 2 on EKPS esmane eesmärk säilitada hindade stabiilsus. Ilma et see piiraks eesmärki säilitada hindade stabiilsus, toetab EKPS liidu üldist majanduspoliitikat, selleks et kaasa aidata liidu eesmärkide saavutamisele, nagu need on esitatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3. EKPS toimib kooskõlas vabal konkurentsil põhineva avatud turumajanduse põhimõttega, soodustades ressursside efektiivset jaotumist ja järgides Euroopa Liidu toimimise artiklis 119 esitatud põhimõtteid.
 Artikkel 3
 Ülesanded
 3.1. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikele 2 tuleb EKPS kaudu ellu viia järgmised põhiülesanded:
 —
 määratleda liidu rahapoliitika ja rakendada seda;
 —
 sooritada välisvaluutatehinguid vastavalt nimetatud lepingu artikli 219 sätetele;
 —
 hoida ja hallata liikmesriikide ametlikke välisvaluutareserve;
 —
 kaasa aidata maksesüsteemide tõrgeteta toimimisele.
 3.2. Vastavalt nimetatud lepingu artikli 127 lõikele 3 ei piira artikli 3.1 kolmas alapunkt liikmesriikide valitsuste õigust hoida ja hallata välisvaluuta jooksvaid saldosid.
 3.3. Vastavalt nimetatud lepingu artikli 127 lõikele 5 aitab EKPS kaasa krediidiasutuste usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve ning rahandussüsteemi stabiilsusega seotud pädevate asutuste poolt järgitava poliitika tõrgeteta teostumisele.
 Artikkel 4
 Nõuandvad funktsioonid
 Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikega 4:
 a)
 EKPga tuleb konsulteerida:
 —
 iga tema pädevusse kuuluva liidu õigusakti eelnõu puhul;
 —
 riikide ametiasutustel iga EKP pädevusse kuuluva õigusakti eelnõu puhul, kuid nendes piirides ja tingimustel, mis nõukogu vastavalt artiklis 41 sätestatud menetlusele kindlaks määrab;
 b)
 EKP võib tema pädevusse kuuluvates küsimustes esitada arvamusi liidu institutsioonidele ja asutustele ning riikide ametiasutustele.
 Artikkel 5
 Statistilise informatsiooni kogumine
 5.1. EKPS ülesannete täitmiseks kogub EKP riikide keskpankade kaasabil vajalikku statistilist informatsiooni kas riikide pädevatelt ametiasutustelt või otse majandussubjektidelt. Sel eesmärgil teeb ta koostööd liidu institutsioonide, organite või asutustega ning liikmesriikide või kolmandate riikide pädevate asutustega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.
 5.2. Riikide keskpangad täidavad võimalikult suures ulatuses artiklis 5.1 kirjeldatud ülesandeid.
 5.3. Vajaduse korral soodustab EKP nende eeskirjade ja tavade ühtlustamist, mis reguleerivad tema pädevuses olevates valdkondades statistiliste andmete kogumist, koondamist ja levitamist.
 5.4. Vastavalt artiklis 41 sätestatud menetlusele määrab nõukogu kindlaks aruandekohustuslikud füüsilised ja juriidilised isikud, konfidentsiaalsusrežiimi ja kohased abinõud selle rakendamiseks.
 Artikkel 6
 Rahvusvaheline koostöö
 6.1. EKPS ülesandeid hõlmavas rahvusvahelises koostöös otsustab EKPS esindatuse EKP.
 6.2. EKP ja tema heakskiidul ka riikide keskpangad võivad osaleda rahvusvahelistes rahaasutustes.
 6.3. Artiklid 6.1 ja 6.2 ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 138 lõike 4 kohaldamist.
 III PEATÜKK
 EKPS STRUKTUUR
 Artikkel 7
 Sõltumatus
 Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 130, kasutades volitusi ning täites ülesandeid ja kohustusi, mis on neile pandud Euroopa Liidu toimimise lepinguga ja käesoleva põhikirjaga, ei taotle ega saa EKP ega ükski riigi keskpank ega ükski nende otsuseid tegeva organi liige mingeid juhiseid liidu institutsioonidelt, organitelt või asutustelt, ühegi liikmesriigi valitsuselt ega üheltki teiselt organilt. Liidu institutsioonid, organid või asutused ning liikmesriikide valitsused kohustuvad seda põhimõtet austama ega püüa mõjutada EKP või riikide keskpankade otsuseid tegevate organite liikmeid nende ülesannete täitmisel.
 Artikkel 8
 Üldpõhimõte
 EKPSi juhivad EKP otsuseid tegevad organid.
 Artikkel 9
 Euroopa Keskpank
 9.1. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 282 lõikele 3 on EKP juriidiline isik, millel on igas liikmesriigis kõige ulatuslikum õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle liikmesriigi seadustele kuulub juriidilistele isikutele; sealhulgas võib ta omandada või võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks või kostjaks.
 9.2. EKP tagab, et nimetatud lepingu artiklite 127 lõigetega 2, 3 ja 5 EKPSle pandud ülesanded täidetakse kas tema käesolevast põhikirjast tuleneva tegevuse kaudu või artiklitest 12.1 ja 14 tuleneva riikide keskpankade tegevuse kaudu.
 9.3. Vastavalt nimetatud lepingu artikli 129 lõikele 1 on EKP otsuseid tegevateks organiteks EKP nõukogu ja juhatus.
 Artikkel 10
 EKP nõukogu
 10.1. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõikele 1 koosneb EKP nõukogu EKP juhatuse liikmetest ja nende riikide keskpankade juhatajatest, mille rahaühik on euro.
 10.2. Igal nõukogu liikmel on üks hääl. Alates kuupäevast, mil nõukogu liikmete arv ületab 21, on igal juhatuse liikmel üks hääl ja hääleõiguslikke nõukogu liikmeid on kokku 15. Viimatinimetatud hääleõigus jaotatakse ning selle rotatsioon toimub järgmiselt:
 —
 alates kuupäevast, mil nõukogu liikmete arv ületab 15 kuni päevani, mil see jõuab 22ni, jagatakse nõukogu liikmed kahte rühma vastavalt järjekohale, mille määrab kindlaks nende keskpanga päritoluliikmesriigi osa suurus nende liikmesriikide, mille rahaühik on euro, kogu sisemajanduse kogutoodangus turuhindades ja monetaar-finantsasutuste kogu koondbilansis. Turuhindades sisemajanduse kogutoodangu ja monetaar-finantsasutuste kogu koondbilansi osade osakaal on vastavalt 5/6 ja 1/6. Esimese rühma moodustavad viis nõukogu liiget ja teise ülejäänud liikmed. Esimesse rühma määratud nõukogu liikmete hääleõiguse sagedus ei tohi olla väiksem teise rühma määratute hääleõiguse sagedusest. Kui eelmisest lausest ei tulene teisiti, antakse esimesele rühmale neli häält ja teisele üksteist häält;
 —
 alates kuupäevast, mil nõukogu liikmete arv jõuab 22ni, jagatakse liikmed eespool kirjeldatud kriteeriumidel põhineva järjestuse alusel kolme rühma. Esimese rühma moodustavad viis nõukogu liiget ja sellele antakse neli häält. Teise rühma moodustavad pooled kõikidest nõukogu liikmetest, kusjuures murdarvud ümardatakse lähima täisarvuni, ning sellele antakse kaheksa häält. Kolmanda rühma moodustavad nõukogu ülejäänud liikmed ja sellele antakse kolm häält;
 —
 igas rühmas on nõukogu liikmetel hääleõigus võrdsel osal ajast;
 —
 turuhindades sisemajanduse kogutoodangu osade arvutamisel kohaldatakse artiklit 29.2. Monetaar-finantsasutuste kogu koondbilanss arvutatakse vastavalt liidus arvutamise ajal kehtivale statistilisele raamistikule;
 —
 iga kord kui kogu sisemajanduse kogutoodangut turuhindades vastavalt põhikirja artiklile 29.3 kohandatakse või kui suureneb nõukogu liikmete arv, kohandatakse rühmade suurust ja koosseisu vastavalt eeltoodud põhimõtetele;
 —
 nõukogu võtab kõikide oma hääleõiguslike ja hääleõiguseta liikmete kahe kolmandikulise häälteenamusega vastu eeltoodud põhimõtete rakendamiseks vajalikud meetmed ning võib otsustada rotatsioonisüsteemi kasutuselevõtu edasi lükata, kuni nõukogu liikmete arv ületab 18.
 Hääleõigust teostatakse isiklikult. Erandina sellest normist võib artiklis 12.3 viidatud kodukorraga ette näha, et nõukogu liikmed võivad hääletada telekonverentsi vahendusel. Kodukorraga nähakse ka ette, et nõukogu liige, kes ei saa pikema aja jooksul nõukogu istungitest osa võtta, võib nõukogusse määrata asendusliikme.
 Eelmiste lõikude sätted ei piira kõikide hääleõiguslike ja hääleõiguseta nõukogu liikmete hääleõigust artiklite 10.3, 40.2 ja 40.3 kohaldamisel.
 Kui käesolevas põhikirjas ei ole sätestatud teisiti, teeb nõukogu otsused hääleõiguslike liikmete lihthäälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab eesistuja hääl.
 Nõukogu on otsusevõimeline, kui kohal viibib kaks kolmandikku hääleõiguslikest liikmetest. Kui kvoorumit ei ole, võib eesistuja kokku kutsuda erakorralise istungi, kus võib otsuseid vastu võtta kvoorumist olenemata.
 10.3. Kõigi artiklite 28, 29, 30, 32 ja 33 alusel vastuvõetavate otsuste puhul arvestatakse EKP nõukogu hääli vastavalt EKP märgitud kapitali jaotumisele riikide keskpankade vahel. Juhatuse liikmete hääli otsustamisel ei arvestata. Kvalifitseeritud häälteenamust nõudev otsus on vastu võetud, kui poolthääled esindavad vähemalt kahte kolmandikku EKP märgitud kapitalist ja vähemalt pooli osanikest. Kui mõni riigi keskpanga juhataja ei saa kohal olla, võib ta nimetada asendusliikme oma arvestusliku hääle andmiseks.
 10.4. Istungid on kinnised. EKP nõukogu võib teha otsuse avaldada oma arutluste tulemus.
 10.5. EKP nõukogu tuleb kokku vähemalt kümme korda aastas.
 Artikkel 11
 Juhatus
 11.1. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõike 2 esimesele lõigule kuuluvad juhatusse president, asepresident ja neli liiget.
 Liikmed täidavad oma kohustusi täiskohaga töötades. Ükski liige ei tohi töötada ühelgi teisel tasustataval ega mittetasustataval ametikohal, kui EKP nõukogu ei ole selleks erandkorras luba andnud.
 11.2. Kooskõlas nimetatud lepingu artikli 283 lõike 2 teise lõiguga nimetatakse president, asepresident ja teised juhatuse liikmed raha- või pangandusküsimustes tunnustatud ja vastavate erialaste kogemustega isikute hulgast Euroopa Ülemkogu poolt kvalifitseeritud häälteenamusega ning nõukogu soovitusel, kes on eelnevalt konsulteerinud Euroopa Parlamendiga ja EKP nõukoguga.
 Juhatuse liikmete ametiaeg on kaheksa aastat ja neid ei saa ametisse tagasi nimetada.
 Juhatuse liikmeks võib olla ainult liikmesriigi kodanik.
 11.3. Juhatuse liikmete teenistustingimused, eelkõige nende palgad, pensionid ja muud sotsiaalkindlustustagatised tulenevad EKPga sõlmitavatest lepingutest ning need määrab kindlaks EKP nõukogu kolmest EKP nõukogu poolt ja kolmest nõukogu poolt nimetatud liikmest koosneva komitee ettepanekul. Juhatuse liikmetel ei ole käesolevas lõikes nimetatud küsimustes hääleõigust.
 11.4. Kui juhatuse liige ei vasta enam tingimustele, mis on nõutavad tema kohustuste täitmiseks, või kui ta on süüdi tõsises üleastumises, võib Euroopa Kohus ta EKP nõukogu või juhatuse taotluse põhjal ametist tagandada.
 11.5. Igal isiklikult kohaloleval juhatuse liikmel on õigus hääletada ning tal on selleks üks hääl. Kui ei ole sätestatud teisiti, teeb juhatus otsuse antud häälte lihtenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustav hääl presidendil. Hääletamiseeskirjad on täpsustatud artiklis 12.3 viidatud kodukorras.
 11.6. Juhatus vastutab EKP jooksva töö eest.
 11.7. Juhatuse vabanenud ametikohale nimetatakse uus liige kooskõlas artikliga 11.2.
 Artikkel 12
 Otsuseid tegevate organite kohustused
 12.1. EKP nõukogu võtab vastu EKPSle aluslepingute ja käesoleva põhikirjaga antud ülesannete täitmiseks vajalikud suunised ja otsused. EKP nõukogu määratleb liidu rahapoliitika, vajaduse korral ka otsused, mis on seotud rahapoliitiliste vahe-eesmärkidega, põhiliste intressimääradega ja valuutareservi eraldamisega EKPSle, ning annab nende rakendamiseks vajalikud suunised.
 Juhatus teostab rahapoliitikat kooskõlas EKP nõukogu suuniste ja otsustega. Selleks annab juhatus riikide keskpankadele vajalikke juhiseid. Lisaks võib EKP nõukogu otsusega juhatusele delegeerida teatud volitusi.
 Võimalikuks ja kohaseks peetaval määral ning piiramata käesoleva artikli sätete kohaldamist võib EKP kasutada riikide keskpanku tehinguteks, mis moodustavad osa EKPS ülesannetest.
 12.2. Juhatus vastutab EKP nõukogu istungite ettevalmistamise eest.
 12.3. EKP nõukogu võtab vastu kodukorra, mis määrab EKP sisestruktuuri ning tema otsuseid tegevad organid.
 12.4. EKP nõukogu täidab artiklis 4 nimetatud nõuandvaid funktsioone.
 12.5. EKP nõukogu võtab vastu artiklis 6 nimetatud otsuseid.
 Artikkel 13
 President
 13.1. EKP nõukogu ja juhatuse eesistujaks on president või tema äraolekul asepresident.
 13.2. Ilma et see piiraks artikli 38 kohaldamist, esindab president või tema poolt nimetatud isik EKPd organisatsioonivälistes suhetes.
 Artikkel 14
 Riikide keskpangad
 14.1. Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 131 tagab iga liikmesriik, et tema siseriiklikud õigusaktid, kaasa arvatud tema keskpanga põhikiri, on vastavuses aluslepingute ja käesoleva põhikirjaga.
 14.2. Eelkõige sätestavad riikide keskpankade põhikirjad, et riigi keskpanga juhataja ametiaeg ei ole lühem kui viis aastat.
 Juhatajat võib ametist vabastada ainult juhul, kui ta ei vasta enam tingimustele, mis on vajalikud tema kohustuste täitmiseks, või kui ta on süüdi tõsises üleastumises. Niisuguse otsuse peale võib asjassepuutuv juhataja või EKP nõukogu esitada Euroopa Kohtusse hagi aluslepingute või mõne selle kohaldamist puudutava õigusnormi rikkumise alusel. Sellist kohtuasja tuleb alustada kahe kuu jooksul pärast otsuse avaldamist või selle teatavakstegemist hagejale või selle puudumisel päevast, millal see hagejale teatavaks sai.
 14.3. Riikide keskpangad on EKPS lahutamatu osa ning nad toimivad kooskõlas EKP suuniste ja juhistega. EKP nõukogu astub vajalikud sammud, et tagada EKP suunistest ja juhistest kinnipidamine, ja nõuab, et tema käsutusse antaks kogu vajalik informatsioon.
 14.4. Riigi keskpank võib täita muid funktsioone peale käesolevas põhikirjas loetletute, välja arvatud juhul, kui EKP nõukogu antud häälte kahe kolmandiku enamusega leiab, et see segab EKPS eesmärkide ja ülesannete täitmist. Niisuguseid funktsioone täidetakse riikide keskpankade vastutusel ja kulul ning neid ei loeta EKPS funktsioonide osaks.
 Artikkel 15
 Aruandekohustus
 15.1. EKP koostab ja avaldab EKPS tegevuse aruande vähemalt kord kvartalis.
 15.2. EKPS koondbilanss avaldatakse igal nädalal.
 15.3. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 284 lõikele 3 saadab EKP Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile ning samuti Euroopa Ülemkogule iga-aastase EKPS eelmise ja jooksva aasta tegevust ning rahapoliitikat käsitleva aruande.
 15.4. Käesolevas artiklis nimetatud ettekanded ja aruanded tehakse huvitatud pooltele kättesaadavaks tasuta.
 Artikkel 16
 Pangatähed
 Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 128 lõikega 1 kuulub EKP nõukogule ainuõigus anda luba euro pangatähtede emissiooniks liidu piires. Pangatähti võivad emiteerida EKP ja riikide keskpangad. EKP ja riikide keskpankade emiteeritud pangatähed on liidus ainsad seadusliku maksevahendi staatusega pangatähed.
 EKP austab pangatähtede emiteerimise ja kujundamisega seotud tavasid niipalju kui võimalik.
 IV PEATÜKK
 EKPS RAHAPOLIITILISED FUNKTSIOONID JA TOIMINGUD
 Artikkel 17
 Kontod EKPs ja riikide keskpankades
 Oma operatsioonide tegemiseks võivad EKP ja riikide keskpangad avada krediidiasutustele, avalik-õiguslikele üksustele ja muudele turul osalejatele kontosid ning võtta tagatisena vastu vara, sealhulgas registreeritud väärtpabereid.
 Artikkel 18
 Vabaturu- ja krediiditehingud
 18.1. EKPS eesmärkide saavutamiseks ja ülesannete täitmiseks võivad EKP ja riikide keskpangad:
 —
 tegutseda rahaturgudel, müües ja ostes otse (spot- ja forward-tehingud) või tagasiostulepinguga ning laenates nõudeid ja likviidseid väärtpabereid kas eurodes või teistes vääringutes, samuti väärismetalle;
 —
 teha krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turul osalejatega, kusjuures laen peab olema piisavalt tagatud.
 18.2. EKP kehtestab tema enese või riikide keskpankade poolt tehtavate vabaturu- ja krediiditehingute üldised põhimõtted, sealhulgas nende tingimuste teatavakstegemise põhimõtted, mille alusel nad on valmis niisugustesse tehingutesse astuma.
 Artikkel 19
 Miinimumreservid
 19.1. EKP võib nõuda, et liikmesriikide krediidiasutused hoiaksid EKP ja riikide keskpankade kontodel miinimumreserve vastavalt rahapoliitika eesmärkidele, arvestades artiklis 2 sätestatut. Nõutavate miinimumreservide arvutamise ja määramise eeskirjad võib kehtestada EKP nõukogu. Kui neist kinni ei peeta, on EKPl õigus sisse nõuda trahviintresse või kehtestada muid võrreldava toimega sanktsioone.
 19.2. Käesoleva artikli kohaldamiseks määratleb nõukogu vastavalt artiklis 41 sätestatud menetlusele miinimumreservi arvestuse baasi ning miinimumreservi ja miinimumreservi arvestuse baasi maksimaalse lubatava suhte, samuti kohased sanktsioonid juhuks, kui neist kinni ei peeta.
 Artikkel 20
 Muud rahapoliitilised kontrollivahendid
 EKP nõukogu võib antud häälte kahe kolmandiku enamusega otsustades võtta kasutusele muid niisuguseid rahakontrolli meetodeid, mida ta artiklit 2 arvesse võttes kohaseks peab.
 Vastavalt artiklis 41 sätestatud menetlusele määratleb nõukogu niisuguste meetodite ulatuse juhul, kui need panevad kohustusi kolmandatele isikutele.
 Artikkel 21
 Tehingud avalik-õiguslike üksustega
 21.1. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 123 on keelatud EKP või riikide keskpankade arvelduslaenud või mingit muud tüüpi krediidid liidu institutsioonidele, organitele või asutustele, liikmesriikide keskvalitsustele, regionaalsetele, kohalikele või muudele avaliku võimu organitele, teistele avalik-õiguslikele institutsioonidele või riigi osalusega äriühingutele, samuti on keelatud EKPl või riikide keskpankadel osta neilt otse võlakohustusi.
 21.2. EKP ja riikide keskpangad võivad toimida artiklis 21.1 nimetatud üksuste fiskaalagentidena.
 21.3. Käesoleva artikli sätteid ei kohaldata avaliku sektori krediidiasutuste suhtes, mida riikide keskpangad ja EKP kohtlevad keskpangapoolse reservidega varustamise seisukohalt võrdsetel alustel erakrediidiasutustega.
 Artikkel 22
 Arveldus- ja maksesüsteemid
 EKP ja riikide keskpangad võivad anda vahendeid ja EKP võib kehtestada eeskirju efektiivsete ja usaldatavate arveldus- ja maksesüsteemide tagamiseks liidu piires ja teiste riikidega.
 Artikkel 23
 Välistehingud
 EKP ja riikide keskpangad võivad:
 —
 luua suhteid teiste maade keskpankade ja rahaasutustega ning sobivatel juhtudel ka rahvusvaheliste organisatsioonidega;
 —
 osta ja müüa spot- ja forward-tehingutega iga liiki välisvaluutanõudeid ja väärismetalle; termin „välisvaluutanõue“ hõlmab väärtpabereid ja igasugust muud vara mis tahes riigi vääringus või arvestusühikus, olenemata sellest, millisel kujul neid hallatakse;
 —
 hoida ja hallata käesolevas artiklis nimetatud vara;
 —
 teha iga liiki pangatehinguid suhetes kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas laenutehinguid.
 Artikkel 24
 Muud tehingud
 Lisaks nende ülesannetest tulenevatele operatsioonidele võivad EKP ja riikide keskpangad teha tehinguid haldusotstarbel või oma personali jaoks.
 V PEATÜKK
 USALDATAVUSNORMATIIVIDE TÄITMISE JÄRELEVALVE
 Artikkel 25
 Usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve
 25.1. EKP võib nõustada ja konsulteerida nõukogu, komisjoni ning liikmesriikide pädevaid ametiasutusi küsimustes, mis on seotud krediidiasutuste usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ja rahandussüsteemi stabiilsust käsitleva liidu õigusaktide ulatuse ja rakendamisega.
 25.2. Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõike 6 alusel vastuvõetud nõukogu määrusega võib EKP täita eriülesandeid, mis puudutavad krediidiasutuste ja muude rahaasutuste, välja arvatud kindlustusseltsid, usaldusnormatiivide täitmise järelevalvega seotud poliitikat.
 VI PEATÜKK
 EKPS FINANTSEESKIRJAD
 Artikkel 26
 Raamatupidamine ja aruandlus
 26.1. EKP ja riikide keskpankade majandusaasta algab jaanuarikuu esimesel päeval ja lõpeb detsembrikuu viimasel päeval.
 26.2. EKP raamatupidamise aastaaruande koostab juhatus kooskõlas EKP nõukogu kehtestatud põhimõtetega. EKP nõukogu kinnitab aruande ning seejärel see avaldatakse.
 26.3. Analüüsi- ja operatiiveesmärkidel koostab juhatus EKPS koondbilansi, mis hõlmab EKPSsse kuuluvate riikide keskpankade varasid ja kohustusi.
 26.4. Käesoleva artikli kohaldamiseks kehtestab EKP nõukogu vajalikud eeskirjad riikide keskpankade raamatupidamise ja aruandluse standardimiseks.
 Artikkel 27
 Auditeerimine
 27.1. EKP ja riikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud ja nõukogu poolt heakskiidetud sõltumatud organisatsioonivälised audiitorid. Audiitoritel on täisvolitused kõikide EKP ja riikide keskpankade raamatupidamisdokumentide ja kontode kontrollimiseks ning nende tehingute kohta täieliku informatsiooni saamiseks.
 27.2. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätteid kohaldatakse ainult EKP juhtimise efektiivsuse kontrollimiseks.
 Artikkel 28
 EKP kapital
 28.1. EKP kapital on 5 miljardit eurot. Kapitali võib suurendada niisugusel määral, nagu seda võib artiklis 10.3 sätestatud kvalifitseeritud häälteenamusega otsustada EKP nõukogu, ning neis piirides ja tingimustel, mille nõukogu seab vastavalt artiklis 41 sätestatud menetlusele.
 28.2. EKP kapitali ainsad märkijad ja omanikud on riikide keskpangad. Kapitali märkimine toimub vastavalt artiklis 29 kehtestatud alustele.
 28.3. EKP nõukogu otsustab artiklis 10.3 sätestatud kvalifitseeritud häälteenamusega, millisel määral ja mis kujul kapital sisse makstakse.
 28.4. Riikide keskpankade osasid EKP märgitud kapitalis ei või üle kanda, pantida ega arestida, arvestades artiklis 28.5 sätestatut.
 28.5. Kui artiklis 29 nimetatud aluseid korrigeeritakse, kannavad riikide keskpangad omavahel kapitaliosad üle määral, mis on vajalik osade jaotumise vastavusse viimiseks korrigeeritud alustega. Niisuguste ülekannete tingimused määrab EKP nõukogu.
 Artikkel 29
 Kapitali märkimise alused
 29.1. EKP kapitali märkimise alused, mis esmakordselt kinnitati 1998. aastal, kui asutati EKPS, määratakse kindlaks, andes igale riigi keskpangale osakaalu, mis võrdub summaga, mille moodustavad:
 —
 50 % vastava liikmesriigi osast liidu elanikkonnas eelviimasel aastal enne EKPS asutamist;
 —
 50 % vastava liikmesriigi osast liidu sisemajanduse kogutoodangus turuhindades, nagu see on registreeritud viimasel viiel aastal enne EKPS asutamisele eelnenud eelviimast aastat.
 Protsendid ümardatakse lähima 0,0001 protsendipunktini.
 9.2. Käesoleva artikli kohaldamiseks kasutatavad statistilised andmed esitab komisjon kooskõlas eeskirjadega, mis nõukogu on vastu võtnud artiklis 41 sätestatud menetluse kohaselt.
 29.3. Riikide keskpankadele määratud osakaalu korrigeeritakse iga viie aasta järel pärast EKPS asutamist analoogiliselt artiklis 29.1 sätestatud põhimõttele. Korrigeeritud alus jõustub järgneva aasta esimesest päevast.
 29.4. EKP nõukogu võtab tarvitusele kõik muud käesoleva artikli kohaldamiseks vajalikud abinõud.
 Artikkel 30
 Välisvaluutareservide ülekandmine EKPle
 30.1 Ilma et see piiraks artikli 28 kohaldamist, varustavad riikide keskpangad EKPd välisvaluutareservidega, välja arvatud liikmesriikide valuutad, eurot, Rahvusvahelise Valuutafondi reservide jäägid ja liikmesriikide pankade erireservid, kuni summani, mis on võrdne 50 miljardi euroga. EKP nõukogu otsustab, missugune osa sellest kogusest nõutakse EKP asutamisel ning missugused summad nõutakse sisse hiljem. EKPl on piiramatu õigus temale ülekantud välisvaluutareserve hoida ja hallata ning kasutada neid käesolevas põhikirjas ettenähtud eesmärkidel.
 30.2. Iga riigi keskpanga osamaksud määratakse proportsionaalselt tema osale EKP märgitud kapitalis.
 30.3. EKP krediteerib iga riigi keskpanka tema osamaksuga võrdse nõude ulatuses. Niisuguste nõuete nominaalvääringu ja sellelt tasutava intressi otsustab EKP nõukogu.
 30.4. Kooskõlas artikliga 30.2 võib EKP lisaks artiklis 30.1 määratud limiidile taotleda täiendavaid välisvaluutareserve neis piirides ja tingimustel, mis nõukogu seab vastavalt artiklis 41 sätestatud menetlusele.
 30.5. EKP võib hoida ja hallata Rahvusvahelise Valuutafondi reservide jääke ja liikmesriikide pankade erireserve (SDR) ning hoolitseda niisuguste varade ühendamise eest.
 30.6 EKP nõukogu võtab tarvitusele kõik muud käesoleva artikli rakendamiseks vajalikud abinõud.
 Artikkel 31
 Riikide keskpankade välisvaluutareservid
 31.1. Kooskõlas artikliga 23 on riikide keskpankadel lubatud sooritada tehinguid, et täita oma kohustusi rahvusvaheliste organisatsioonide ees.
 31.2. Kõik muud toimingud pärast artiklis 30 tähendatud ülekandeid riikide keskpankadesse jäänud välisvaluutareservidega ning liikmesriikide tehingud välisvaluuta jooksvate saldodega artiklis 31.3 sätestatavast suuremas ulatuses nõuavad EKP heakskiitu selleks, et tagada kooskõlastus liidu vahetuskursi- ja valuutapoliitikaga.
 31.3. EKP nõukogu annab suunised niisuguste toimingute hõlbustamiseks.
 Artikkel 32
 Riikide keskpankade valuutakasumi jaotamine
 32.1. EKPS rahapoliitilise funktsiooni täitmisel riikide keskpankadele kogunev kasum (edaspidi nimetatud „valuutakasum“) jaotatakse iga majandusaasta lõpus kooskõlas käesoleva artikli sätetega.
 32.2. Iga riigi keskpanga valuutakasumi suurus on võrdne tema aastakasumiga, mis tuleneb tema varast, mis vastab ringluses olevale sularahale ja krediidiasutuste hoiustest tulenevatele kohustustele. Riikide keskpangad assigneerivad need varad kooskõlas EKP nõukogu antavate suunistega.
 32.3. Kui pärast euro kasutuselevõttu riikide keskpankade bilansistruktuurid EKP nõukogu arvates ei võimalda artikli 32.2 kohaldamist, võib EKP nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega otsustada, et erandina artiklist 32.2 kasutatakse kuni viie aasta jooksul valuutakasumi arvutamiseks alternatiivset meetodit.
 32.4. Iga riigi keskpanga valuutakasumi kogust vähendatakse summa võrra, mis on võrdne intressidega, mida see keskpank maksab krediidiasutustele kooskõlas artikliga 19 tehtud hoiustelt.
 EKP nõukogu võib otsustada, et riikide keskpankadele hüvitatakse kulud, mida nad on kandnud seoses pangatähtede emiteerimisega, või erandjuhtudel erikulud, mis on tekkinud EKPS jaoks teostatud valuutapoliitilistest toimingutest. Hüvitamine toimub vormis, mida EKP nõukogu peab sobivaks; need summad võib maha arvata riikide keskpankade valuutakasumist.
 32.5. Riikide keskpankade valuutakasumi summa jaotatakse riikide keskpankade vahel proportsionaalselt nende EKP kapitalisse makstud osadega, kui artikli 33.2 alusel vastuvõetud EKP nõukogu otsusest ei tulene teisiti.
 32.6. Valuutakasumi jaotamisest tuleneva kliiringu ja saldode arvelduse teeb EKP kooskõlas EKP nõukogu suunistega.
 32.7. EKP nõukogu võtab tarvitusele kõik muud käesoleva artikli rakendamiseks vajalikud abinõud.
 Artikkel 33
 EKP puhaskasumi ja -kahjumi jaotamine
 33.1. EKP puhaskasum kantakse üle järgmiselt:
 a)
 summa, mille määrab EKP nõukogu ja mis ei või ületada 20 % puhaskasumist, kantakse üle üldreservfondi piiranguga, et see ei ole suurem kui 100 % kapitalist;
 b)
 ülejäänud puhaskasum jagatakse EKP osanike vahel proportsionaalselt nende sissemaksetega.
 33.2. Kui EKP kannab kahjumit, võib kahjumi katta EKP üldreservfondi arvelt ja vajaduse korral EKP nõukogu otsuse põhjal vastava majandusaasta valuutakasumi arvelt proportsionaalselt nende summadega, mis on jaotatud riikide keskpankadele kooskõlas artikliga 32.5.
 VII PEATÜKK
 ÜLDSÄTTED
 Artikkel 34
 Õigusaktid
 34.1. Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 132, EKP:
 —
 annab välja määrusi niivõrd, kui see on vajalik artikli 3.1 esimeses alapunktis või artiklites 19.1, 22 või 25.2 määratletud ülesannete täitmiseks, ja artiklis 41 viidatud nõukogu õigusaktides ettenähtud juhtudel;
 —
 võtab vastu otsuseid, mis on vajalikud EKPSle aluslepingutega ja käesoleva põhikirjaga antud ülesannete täitmiseks;
 —
 esitab soovitusi ja avaldab arvamusi.
 34.2. EKP võib otsustada oma otsused, soovitused ja arvamused avaldada.
 34.3. Neis piirides ja tingimustel, mis nõukogu artiklis 41 sätestatud menetluse kohaselt kindlaks määrab, on EKPl õigus määrata ettevõtjatele oma määrustest ja otsustest tulenevate kohustuste täitmata jätmise eest trahve.
 Artikkel 35
 Kohtulik kontroll ja sellega seotud küsimused
 35.1. Euroopa Liidu Kohtul on õigus kontrollida ja tõlgendada EKP tegevust või tegevusetust aluslepingutes sätestatud juhtudel ja tingimustel. EKP võib alustada kohtuasja aluslepingutes sätestatud juhtudel ja tingimustel.
 35.2. Vaidlused EKP ja tema võlausaldajate, võlgnike või mõne muu isiku vahel lahendavad riikide vastavad kohtud, välja arvatud juhud, kui pädevus nendes küsimustes on antud Euroopa Liidu Kohtule.
 35.3. EKP vastutus on määratletud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 340. Riikide keskpankade vastutuse määravad kindlaks nende riikide vastavad seadused.
 35.4. Euroopa Liidu Kohtu pädevusse kuulub otsuse tegemine EKP poolt või nimel sõlmitud era-või avalik-õiguslikus lepingus sisalduva vahekohtuklausli alusel.
 35.5. EKP otsuse anda asi Euroopa Liidu Kohtusse teeb EKP nõukogu.
 35.6. Euroopa Liidu Kohus on pädev lahendama vaidlusi, mis puudutavad aluslepingutest ja käesolevast põhikirjast tulenevate kohustuste täitmist riigi keskpanga poolt. Kui EKP on arvamusel, et riigi keskpank ei ole täitnud käesolevast põhikirjast tulenevat kohustust, esitab ta selles asjas põhjendatud arvamuse, olles eelnevalt andnud asjassepuutuvale riigi keskpangale võimaluse esitada oma märkused. Kui asjassepuutuv riigi keskpank ei nõustu arvamusega EKP määratud tähtaja jooksul, võib viimane anda asja Euroopa Liidu Kohtusse.
 Artikkel 36
 Personal
 36.1. Juhatuse ettepaneku põhjal kehtestab EKP nõukogu EKP personali teenistustingimused.
 36.2. Euroopa Liidu Kohus on pädev lahendama kõiki vaidlusi EKP ja tema töötajate vahel neis piirides ja tingimustel, mis on sätestatud teenistustingimustes.
 Artikkel 37 (endine artikkel 38)
 Ametisaladus
 37.1. EKP ja riikide keskpankade juhtorganite liikmed ja personal ei tohi isegi pärast oma ametikohustuste lõppemist avalikustada ametisaladuse pidamise kohustuse alla kuuluvat informatsiooni.
 37.2. Isikute suhtes, kellele on kättesaadavad andmed, mille puhul liidu õigusaktid näevad ette saladuse pidamise kohustuse, rakendatakse nimetatud õigusakte.
 Artikkel 38 (endine artikkel 39)
 Allkirjaõiguslikud isikud
 EKP kohustus kolmandate isikute ees tekib presidendi või juhatuse kahe liikme või presidendi poolt EKP nimel alla kirjutama volitatud kahe EKP töötaja allkirja alusel.
 Artikkel 39 (endine artikkel 40)
 Privileegid ja immuniteedid
 Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli tingimuste kohaselt on EKPl liikmesriikide territooriumil need privileegid ja immuniteedid, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks.
 VIII PEATÜKK
 PÕHIKIRJA PARANDAMINE JA TÄIENDAVAD ÕIGUSAKTID
 Artikkel 40 (endine artikkel 41)
 Muudatuste tegemise lihtsustatud menetlus
 40.1. Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 129 lõikega 3 võivad käesoleva põhikirja artikleid 5.1–5.3, 17–18, 19.1, 22–24, 26, 32.2–32.4 ja 32.6, artikli 33.1 punkti a ja artiklit 36 muuta Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt kas EKP soovituse põhjal ja pärast konsulteerimist komisjoniga või ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist EKPga.
 40.2. Artiklit 10.2 võib muuta Euroopa Ülemkogu otsusega, kes teeb otsuse ühehäälselt kas Euroopa Keskpanga soovituse põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja komisjoniga või komisjoni soovituse põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja Euroopa Keskpangaga. Need muudatused ei jõustu enne, kui liikmesriigid on need heaks kiitnud kooskõlas oma vastavate põhiseadusest tulenevate nõuetega.
 40.3 Käesoleva artikli alusel tehtud EKP soovitus nõuab EKP nõukogu ühehäälset otsust.
 Artikkel 41 (endine artikkel 42)
 Täiendavad õigusaktid
 Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 129 lõikega 4 võtab nõukogu vastu käesoleva põhikirja artiklites 4, 5.4, 19.2, 20, 28.1, 29.2, 30.4 ja 34.3 osutatud sätted, tehes otsuse komisjoni ettepaneku põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ja EKPga või EKP soovituse põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ja komisjoniga.
 IX PEATÜKK
 ÜLEMINEKU- JA MUUD SÄTTED EKP KOHTA
 Artikkel 42 (endine artikkel 43)
 Üldsätted
 42.1. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 märgitud erandist tuleneb, et järgmised käesoleva põhikirja artiklid ei anna asjassepuutuvatele liikmesriikidele mingeid õigusi ega pane neile mingeid kohustusi: 3, 6, 9.2, 12.1, 14.3, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 26.2, 27, 30, 31, 32, 33, 34 ja 49.
 42.2. Liikmesriikide keskpangad, mille suhtes kehtib nimetatud lepingu artikli 139 lõikest 1 tulenev erand, säilitavad oma rahapoliitilised volitused vastavalt nende riikide seadustele.
 42.3. „Liikmesriigid“ asemel loetakse kooskõlas nimetatud lepingu artikli 139 lõikega 4 „liikmesriigid, mille rahaühik on euro“ käesoleva põhikirja järgmistes artiklites: 3, 11.2 ja 19.
 42.4. „Riikide keskpangad“ asemel loetakse „nende liikmesriikide keskpangad, mille rahaühik on euro käesoleva põhikirja järgmistes artiklites: 9.2, 10.2, 10.3, 12.1, 16, 17, 18, 22, 23, 27, 30, 31, 32, 33.2 ja 49.
 42.5. „Osanikud“ asemel loetakse „nende liikmesriikide keskpangad, mille rahaühik on euro“ artiklites 10.3 ja 33.1.
 42.6. „EKP märgitud kapital“ asemel loetakse „EKP kapital, mis on märgitud nende liikmesriikide keskpankade poolt, mille rahaühik on euro“ artiklites 10.3 ja 30.2.
 Artikkel 43 (endine artikkel 44)
 EKP ülesanded üleminekuperioodil
 EKP võtab üle need Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 141 lõikes 2 osutatud ERI endised ülesanded, mis ühe või enama liikmesriigi suhtes tehtud erandi tõttu tuleb pärast euro kasutuselevõttu veel täita.
 EKP annab nõu nimetatud lepingu artiklis 140 täpsustatud erandite kehtetuks tunnistamise otsuse ettevalmistamisel.
 Artikkel 44 (endine artikkel 45)
 EKP üldnõukogu
 44.1. Ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 129 lõike 1 kohaldamist, luuakse EKP kolmanda otsuseid tegeva organina üldnõukogu.
 44.2. Üldnõukogusse kuuluvad EKP president ja asepresident ning riikide keskpankade juhatajad. Teised juhatuse liikmed võivad üldnõukogu istungitest osa võtta hääleõiguseta.
 44.3. Üldnõukogu kohustused on täielikult loetletud käesoleva põhikirja artiklis 46.
 Artikkel 45 (endine artikkel 46)
 Üldnõukogu kodukord
 45.1. EKP üldnõukogu eesistujaks on EKP president või tema äraolekul asepresident.
 45.2. Nõukogu president ja komisjoni liige võivad üldnõukogu istungitest osa võtta hääleõiguseta.
 45.3. Üldnõukogu istungid valmistab ette president.
 45.4. Erandina artiklist 12.3 võtab üldnõukogu vastu oma kodukorra.
 45.5. Üldnõukogu sekretariaadi tagab EKP.
 Artikkel 46 (endine artikkel 47)
 Üldnõukogu kohustused
 46.1. Üldnõukogu:
 —
 täidab artiklis 43 nimetatud ülesandeid;
 —
 aitab kaasa artiklites 4 ja 25.1 nimetatud nõuandvate funktsioonide täitmisele.
 46.2. Üldnõukogu aitab kaasa:
 —
 artiklis 5 nimetatud statistilise informatsiooni kogumisele;
 —
 artiklis 15 nimetatud EKP aruandlusele;
 —
 artikli 26 kohaldamiseks vajalike artiklis 26.4 nimetatud eeskirjade kehtestamisele;
 —
 artikli 29 kohaldamiseks vajalike artiklis 29.4 nimetatud kõigi muude meetmete võtmisele;
 —
 artiklis 36 nimetatud EKP personali teenistustingimuste sätestamisele.
 46.3. Üldnõukogu aitab kaasa vajalike ettevalmituste tegemisel nende liikmesriikide, mille suhtes on kehtestatud erand, vääringute vahetuskursside tagasivõtmatuks fikseerimiseks euro suhtes, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikes 3.
 46.4. EKP president informeerib üldnõukogu EKP nõukogu otsustest.
 Artikkel 47 (endine artikkel 48)
 Üleminekusätted EKP kapitali kohta
 Kooskõlas artikliga 29.1 määratakse igale riigi keskpangale osakaal EKP kapitali märkimise alustes. Erandina artiklist 28.3 ei maksa need liikmesriigid, mille suhtes kehtib erand, sisse oma märgitud kapitali, välja arvatud juhul, kui üldnõukogu vähemalt kaht kolmandikku EKP märgitud kapitalist ja vähemalt poolt osanikest esindava häälteenamusega otsustab, et minimaalne protsent tuleb sisse maksta panusena EKP tegutsemiskuludesse.
 Artikkel 48 (endine artikkel 49)
 EKP kapitali, reservide ja varude edasilükatud maksed
 48.1. Kui liikmesriigi suhtes kehtestatud erand on kehtetuks tunnistatud, maksab tema keskpank oma osa EKP märgitud kapitalist sisse samal määral kui nende liikmesriikide keskpangad, mille suhtes ei kehti erand, ning teeb ülekande EKP välisvaluutareservi vastavuses artikliga 30.1. Ülekantava summa suurus määratakse, korrutades artikli 30.1 põhjal juba EKPsse ülekantud välisvaluutareservi jooksva vahetuskursi alusel määratud euro väärtust asjassepuutuva riigi keskpanga märgitud osade arvu ja teiste riikide keskpankade poolt juba sissemakstud osade arvu suhtega.
 48.2. Lisaks maksele, mis tuleb teha kooskõlas artikliga 48.1, maksab asjassepuutuv keskpank oma osa EKP reservidesse, reservidega võrdsustatud varudesse ja summadesse, mis veel tuleb määrata reservidesse ja varudesse vastavalt kasumiaruandele, mis on koostatud erandi kehtetuks tunnistamisele eelneva aasta 31. detsembri seisuga. Makstav summa määratakse, korrutades eespool määratletud ja EKP heakskiidetud bilansis näidatud reservide kogused asjassepuutuva keskpanga märgitud osade arvu ja teiste keskpankade poolt juba sissemakstud osade arvu suhtega.
 48.3. Kui ühest või mitmest riigist saab liikmesriik ja nende riikide keskpankadest EKPS osa, suurendatakse automaatselt EKP märgitud kapitali ning välisvaluutareservi limiiti, mida võib EKPle üle kanda. Suurendamise kindlaksmääramiseks korrutatakse vastavad kehtivad summad arvuga, mis väljendab asjaomaste liikmeks astuvate keskpankade osakaalu ja juba EKPS liikmeks olevate keskpankade osakaalu suhet suurenenud kapitalis. Iga riigi keskpanga osakaal kapitalis arvutatakse analoogiliselt artikliga 29.1 ja artikli 29.2 kohaselt. Statistiliste andmete jaoks kasutatakse neidsamu võrdlusperioode, mida kohaldati viimasel viie aasta järel toimunud osakaalu korrigeerimisel artikli 29.3 alusel.
 Artikkel 49 (endine artikkel 52)
 Liikmesriikide valuutade pangatähtede vahetus
 Pärast vahetuskursside lõplikku kindlaksmääramist vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikele 3 võtab EKP nõukogu vajalikud meetmed, et tagada lõplikult kindlaksmääratud vahetuskurssidega pangatähtede vahetus riikide keskpankades nende vastavas nimiväärtuses.
 Artikkel 50 (endine artikkel 53)
 Üleminekusätete kohaldatavus
 Kuni on liikmesriike, mille suhtes on kehtestatud erand, kohaldatakse artikleid 42–47.


text:
 22.1.2015
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 15/81
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 155/2014
 af 9. juli 2014
 om ændring af bilag XXII (Selskabsret) til EØS-aftalen [2015/90]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/288/EU af 13. juni 2013 om ændring af afgørelse 2011/30/EU om ligeværdigheden af visse tredjelandes offentlige tilsyns-, kvalitetssikrings-, undersøgelses- og sanktionssystemer for revisorer og revisionsfirmaer og en overgangsperiode for visse tredjelandsrevisorers og revisionsfirmaers revisionsvirksomhed i Den Europæiske Union (1) skal indarbejdes i aftalen.
 (2)
 Bilag XXII til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led tilføjes i punkt 10fd (Kommissionens afgørelse 2011/30/EU) i bilag XXII til EØS-aftalen:
 », som ændret ved:
 —
 32013 D 0288: Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/288/EU af 13. juni 2013 (EUT L 163 af 15.6.2013, s. 26).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af gennemførelsesafgørelse 2013/288/EU, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 10. juli 2014, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. aftalens artikel 103, stk. 1 (2).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 9. juli 2014.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Kurt JÄGER
 Formand
 (1) EUT L 163 af 15.6.2013, s. 26.
 (2) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.
 Erklæring fra EFTA-staterne til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 155/2014 af 9. juli 2014 om indarbejdelse af Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/288/EU i EØS-aftalen
 »Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/288/EU af 13. juni 2013 omhandler ækvivalens med tredjelande. Indarbejdelsen af denne afgørelse berører ikke EØS-aftalens anvendelsesområde.«


text:
 Avis juridique important
 |
 22001D0119(01)
 2001/49/EG: Beslut nr 4/2000 av associeringsrådet EU–Bulgarien av den 23 november 2000 om fastställande av villkoren för Bulgariens deltagande i ett gemenskapsprogram inom ramen för gemenskapens politik på det audiovisuella området
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 017 , 19/01/2001 s. 0017 - 0019
 Beslut nr 4/2000 av associeringsrådet EU-Bulgarienav den 23 november 2000om fastställande av villkoren för Bulgariens deltagande i ett gemenskapsprogram inom ramen för gemenskapens politik på det audiovisuella området(2001/49/EG)ASSOCIERINGSRÅDET HAR BESLUTAT FÖLJANDEmed beaktande av Europaavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Bulgarien, å andra sidan(1), särskilt artiklarna 92 och 98 i detta,med beaktande av tilläggsprotokollet till Europaavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Bulgarien, å andra sidan(2), beträffande Bulgariens deltagande i gemenskapens program, särskilt artiklarna 1 och 2 i detta, ochav följande skäl:(1) I enlighet med artikel 1 i tilläggsprotokollet får Bulgarien delta i gemenskapens ramprogram, särskilda program, projekt eller andra åtgärder, särskilt på det audiovisuella området och på kulturområdet.(2) I enlighet med artikel 2 i det nämnda tilläggsprotokollet skall associeringsrådet bestämma villkoren för Bulgariens medverkan i de verksamheter som anges i artikel 1.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Bulgarien skall delta i Europeiska gemenskapens Media II-program, som har inrättats genom beslut 95/563/EG(3) och 95/564/EG(4), i enlighet med de villkor som anges i bilagorna I och II, vilka utgör en integrerad del av detta beslut.Artikel 2Detta beslut skall tillämpas till och med den 31 december 2000.Artikel 3Detta beslut träder i kraft den första dagen i den månad som följer på dess antagande.Utfärdat i Bryssel den 23 november 2000.På associeringsrådets vägnarN. MihailovaOrdförande(1) EGT L 358, 31.12.1994, s. 3.(2) EGT L 317, 30.12.1995, s. 25.(3) Rådets beslut 95/563/EG av den 10 juli 1995 om genomförandet av ett program för att stimulera utveckling och distribution av europeiska audiovisuella verk (Media II - Utveckling och distribution) (1996-2000) (EGT L 321, 30.12.1995, s. 25).(4) Rådets beslut 95/564/EG av den 22 december 1995 om genomförandet av ett utbildningsprogram som vänder sig till branschfolk inom den europeiska industrin för audiovisuella program (Media II - utbildning) (EGT L 321, 30.12.1995, s. 33).BILAGA IVillkor för Bulgariens deltagande i Media II-programmet1. Bulgarien skall delta i samtliga verksamheter inom Media II-programmet (nedan kallat programmet) på följande villkor:- Antagande av en tidsplan för fullständig anpassning av den bulgariska lagstiftningen till rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television(1).Bulgariens deltagande i programmet skall, om inte annat föreskrivs i detta beslut, överensstämma med de mål, kriterier, förfaranden och tidsfrister som anges i beslut 95/563/EG och beslut 95/564/EG.2. Villkoren för inlämnande, bedömning och urval av ansökningar avseende berättigade institutioner, organisationer och personer i Bulgarien skall vara desamma som för berättigade institutioner, organisationer och personer i gemenskapen.3. I enlighet med villkoren i tillämpliga bestämmelser i besluten om Media II skall Bulgarien tillhandahålla ändamålsenliga strukturer och mekanismer på nationell nivå och vidta alla andra åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa nationell samordning och organisation av programmets genomförande. Bulgarien skall särskilt åta sig att upprätta en Media-desk i samarbete med Europeiska kommissionen.4. Bulgarien skall varje år betala ett bidrag till Europeiska gemenskapernas budget för att täcka de kostnader som uppstår genom dess deltagande i programmet.Reglerna för Bulgariens ekonomiska bidrag skall vara de som anges i bilaga II, vilken utgör en integrerad del av detta beslut. Associeringskommittén skall ha rätt att justera detta bidrag när så är nödvändigt.5. Gemenskapens medlemsstater skall göra sitt yttersta för att underlätta fri rörlighet och vistelse för alla personer som kan komma i fråga för programmen och som reser mellan Bulgarien och gemenskapen för att delta i verksamheter som omfattas av detta beslut.6. Utan att det påverkar Europeiska kommissionens och revisionsrättens ansvarsområden i fråga om övervakning och utvärdering av programmen enligt artikel 7 (Media II - utveckling och distribution) respektive artikel 6 (Media II - utbildning), skall Bulgariens deltagande i programmen kontinuerligt övervakas inom ramen för ett partnerskap mellan Bulgarien och kommissionen. Bulgarien skall till kommissionen överlämna nödvändiga rapporter och skall delta i andra särskilda verksamheter som gemenskapen anger i detta sammanhang.7. Utan att det påverkar de förfaranden som avses i artiklarna 4 (Media II - utbildning) och 5 (Media II - utveckling och distribution), skall Bulgarien inbjudas att delta i samordningsmöten i varje fråga som gäller genomförandet av detta beslut, innan de ordinarie mötena i programkommittén äger rum. Kommissionen skall underrätta Bulgarien om slutsatserna från dessa ordinarie möten.8. Kommissionen och Bulgarien skall utbyta information om och kontinuerligt övervaka hur anpassningen av lagstiftningen på det audiovisuella området fortskrider, särskilt med avseende på direktiv 89/552/EEG. Bulgarien skall, i förekommande fall, inbjudas att delta i arbetet i den kontaktkommitté som har inrättats genom direktiv 97/36/EG.9. Det språk som skall användas i samband med ansökningsförfarandet, kontrakt, rapporter som skall läggas fram och andra administrativa arrangemang för programmet skall vara ett av gemenskapens officiella språk.(1) EGT L 298, 17.10.1989, s. 23. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG (EGT L 202, 30.7.1997, s. 60).BILAGA IIBulgariens ekonomiska bidrag till Media II1. Bulgariens ekonomiska bidrag skall täcka följande:- Ekonomiskt stöd från programmet till bulgariska deltagare.- Ekonomiskt stöd från programmet till en Media-desk med upp till 50 % av de allmänna driftskostnaderna.- Ytterligare kostnader av administrativt slag för kommissionens förvaltning av programmet vilka uppkommit genom Bulgariens deltagande i programmet.Det sammanlagda ekonomiska stöd som förmedlas genom programmet till bulgariska mottagare och till Bulgariens Media-desk får inte överskrida det bidrag som betalas av Bulgarien, efter avdrag för de ytterligare kostnaderna av administrativt slag.2. Bulgariens årliga bidrag kommer år 2000 att uppgå till 334312 euro. Av denna summa kommer ett belopp på 23402 euro (7 % av det totala bidraget på 334312 euro) att täcka de ytterligare kostnader av administrativt slag för kommissionens förvaltning av programmet som uppkommer genom Bulgariens deltagande i programmet.3. Den budgetförordning som gäller för Europeiska gemenskapernas allmänna budget skall tillämpas, framför allt vad gäller förvaltningen av Bulgariens bidrag.Efter ikraftträdandet av detta beslut skall kommissionen sända en begäran om medel till Bulgarien motsvarande landets bidrag till kostnaderna enligt detta beslut.Bidraget skall uttryckas i euro och betalas in på ett av kommissionens bankkonton i euro.Bulgarien skall betala sitt bidrag till de årliga kostnader som avses i detta beslut i enlighet med begäran om medel och senast tre månader efter det att begäran om medel har sänts. Vid försenad inbetalning skall Bulgarien betala dröjsmålsränta på det utestående beloppet från förfallodagen. Dröjsmålsräntan skall motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar för sina transaktioner i euro under den månad förfallodagen infaller, plus 1,5 procentenheter.4. Bulgarien skall betala de ytterligare kostnader av administrativt slag som avses i punkt 2 ovan med medel ur sin nationella budget.5. För år 2000 skall Bulgarien betala 23402 euro med medel från sin nationella budget (motsvarande de extra kostnaderna på 7 % för förvaltningen av programmet) och 310910 euro med medel från sitt årliga Phare-program, om inte annat följer av de ordinarie förfarandena för programplanering av Phare-programmet.


text:
 30.11.2006
 EN
 Official Journal of the European Union
 L 333/17
 DECISION OF THE EEA JOINT COMMITTEE
 No 105/2006
 of 22 September 2006
 amending Annex I (Veterinary and phytosanitary matters) to the EEA Agreement
 THE EEA JOINT COMMITTEE,
 Having regard to the Agreement on the European Economic Area, as amended by the Protocol adjusting the Agreement on the European Economic Area, hereinafter referred to as ‘the Agreement’, and in particular Article 98 thereof,
 Whereas:
 (1)
 Annex I to the Agreement was amended by Decision of the EEA Joint Committee No 42/2006 of 28 April 2006 (1).
 (2)
 Commission Regulation (EC) No 214/2005 of 9 February 2005 amending Annex III to Regulation (EC) No 999/2001 of the European Parliament and of the Council as regards monitoring of transmissible spongiform encephalopathies in caprine animals (2) is to be incorporated into the Agreement.
 (3)
 This Decision is not to apply to Iceland and Liechtenstein,
 HAS DECIDED AS FOLLOWS:
 Article 1
 Chapter I of Annex I to the Agreement shall be amended as follows:
 1.
 The following indent shall be added in point 12 (Regulation (EC) No 999/2001 of the European Parliament and of the Council) in Part 7.1:
 ‘—
 32005 R 0214: Commission Regulation (EC) No 214/2005 of 9 February 2005 (OJ L 37, 10.2.2005, p. 9).’
 2.
 The following adaptation text shall be added in point 12 (Regulation (EC) No 999/2001 of the European Parliament and of the Council) in Part 7.1:
 ‘C.
 In Annex III, Chapter A, Part II, point 2 (b), the following shall be added in table A:
 “Norway
 5 000”’
 Article 2
 The texts of Regulation (EC) No 214/2005 in the Norwegian language, to be published in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union, shall be authentic.
 Article 3
 This Decision shall enter into force on 23 September 2006, provided that all the notifications under Article 103(1) of the Agreement have been made to the EEA Joint Committee (3).
 Article 4
 This Decision shall be published in the EEA Section of, and in the EEA Supplement to, the Official Journal of the European Union.
 Done at Brussels, 22 September 2006.
 For the EEA Joint Committee
 The President
 Oda Helen SLETNES
 (1) OJ L 175, 29.6.2006, p. 86.
 (2) OJ L 37, 10.2.2005, p. 9.
 (3) No constitutional requirements indicated.


text:
Kündigungsschutz-Recht.de - Rechtsanwalt für Arbeitsrecht Hamburg
 Kündigung, Abfindung - Anwalt für Arbeitsrecht in Hamburg
 Wenn Ihnen gekündigt wurde, machen Sie sich wahrscheinlich viele Gedanken zu Ihrer wirtschaftlichen Existenzund fragen sich sicherlich auch, welche Möglichkeiten Sie haben, sich erfolgreich gegen Ihre Kündigung zur Wehr setzen zu können. AlsAnwalt im Arbeitsrecht in Hamburg mit den Schwerpunkten Kündigung & Kündigungsschutzrecht möchte ichIhnen im Folgenden schnell und verständlich hilfreiche Informationen zum Thema Kündigungsschutz anbieten.
 Häufige Fragen an einen Anwalt für Arbeitsrecht in Hamburg zum Thema Kündigung:
 Was kann ich tun, wenn ich mich gegen eine Kündigung wehren möchte?
 Wenn Ihnen gekündigt wurde und Sie sich dagegen zur Wehr setzen wollen, dann müssen Sie vor allem schnell handeln. Denn Sie haben normalerweisenur drei Wochen nach dem Zugang der Kündigung Zeit, wenn Sie als Arbeitnehmer beim Arbeitsgericht geltend machen wollen, dass eine Kündigung unwirksam ist.
 Innerhalb dieser drei-Wochen-Frist kann eine sog. Kündigungsschutzklage erhoben werden. Wenn Sie Ihre Kündigungsschutzklage gewinnen,bedeutet dies praktisch, dass die Kündigung unwirksam ist und Sie wieder an Ihren Arbeitsplatz zurückkehren können.
 Wenn Sie aber vielleicht garkein Interesse mehr daran haben, an Ihren Arbeitsplatz zurückzukehren, kann im Rahmen eines Kündigungsschutzprozesses häufig ein Vergleichgeschlossen werden, der unter anderem die Zahlung einer Abfindung an den Arbeitnehmer vorsieht. Gerne hilft Ihnen bei derKündigungsschutzklage ein Rechtsanwalt für Arbeitsrecht.
 (→ Soforthilfe)
 Was versteht man unter einer Kündigungsschutzklage?
 Unter einer Kündigungsschutzklage versteht man eine bestimmte Klage beim Arbeitsgericht.Wenn man mit dieser Klage erfolgreich sein möchte muss man sich erst einmal beeilen. Denn wenn die Kündigungsschutzklage nicht rechtzeitig erhoben wird(also meist innerhalb von drei Wochen nach Zugang der Kündigung), gilt die Kündigung von Anfang an als rechtswirksam.
 Eine Kündigungsschutzklage ist darauf gerichtet festzustellen, "dass das Arbeitsverhältnis durch die Kündigung nicht aufgelöst ist".
 Die Erhebung der Kündigungsschutzklage führt zu einem Kündigungsschutzprozess, bei dem es zur Prüfung der Wirksamkeit einer Kündigung unterallen rechtlichen Gesichtspunkten, insbesondere unter den Vorgaben des Kündigungsschutzgesetzes (KSchG), vom Arbeitsgericht geprüft werden kann.
 Wie hilft mir das Kündigungsschutzgesetz (KSchG)?
 Das Kündigungsschutzgesetz (KSchG) soll Sie als Arbeitnehmer davor schützen, dass Ihr Arbeitgeber Sie "einfach so" und ohne Gründe ordentlichen(also fristgemäß;) kündigen kann. Sofern das Kündigungsschutzgesetz Anwendung findet, darf Ihr Arbeitgeber Sie nämlich dann nicht kündigen,wenn die Kündigung "sozial ungerechtfertigt" ist.
 Nach § 1 Abs. 2 Satz 1 KSchG ist die Kündigung sozial ungerechtfertigt, wenn sie nicht durch Gründe, die in der Personoder in dem Verhalten des Arbeitnehmers liegen, oder durch dringende betriebliche Erfordernisse, die einer Weiterbeschäftigungdes Arbeitnehmers in diesem Betrieb entgegenstehen, bedingt ist. Man spricht insoweit von personen-, verhaltens- betriebsbedingten Gründen.Diese Gründe muss der Arbeitgeber erst einmal darlegen und ggfs. auch beweisen, wenn er Sie kündigen möchte.
 Damit das Kündigungsschutzgesetz für Sie überhaupt Anwendung finden kann, müssen gemäß; §§ 1 Abs. 1,23 Abs.1 Satz 2 KSchG regelmäßlig folgende Voraussetzungen vorliegen:
 Ihr Arbeitsverhältnis muss in demselben Betrieb länger als sechs Monate bestanden haben und in Ihrem Betrieb müssen mehr als10 Arbeitnehmer beschäftigt sein (ggfs. Ausnahme, wenn Sie schon bereits vor dem 31.03.2003 in dem Betrieb beschäftigt waren).
 Das Kündigungsschutzgesetz kann in bestimmtem Umfang sogar auf Geschäftsführer, Betriebsleiter und ähnliche leitende AngestellteAnwendung finden.
 Gibt es Kündigungsschutz auch außerhalb des Kündigungsschutzgesetzes?
 Grundsätzlich gibt es auch die Möglichkeit sich gegen eine Kündigung zur Wehr zu setzen, wenn das Kündigungsschutzgesetz keine Anwendung findet,also etwa in sog. Kleinbetrieben: Wenn Sie etwa nach dem 31.12.2003 begonnen haben in einem Betrieb zu arbeiten und in diesem Betrieb weniger als zehn Arbeitnehmerbeschäftigt werden, findet das Kündigungsschutzgesetz auf Sie keine Anwendung. In Fällen wie diesen kann es manchmal trotzdem einen Kündigungsschutz geben.
 So besteht z.B. die Möglichkeit, dass Sie bei Vorliegen der Voraussetzungen die Unwirksamkeit einer Kündigung nach § 138 des Bürgerlichen Gesetzbuches (BGB)wegen "Sittenwidrigkeit" geltend machen können. Gegebenenfalls kann sich Unwirksamkeit der Kündigung auch aus § 242 BGB ergeben, wenn die Kündigung gegen denGrundsatz von "Treu und Glauben" verstößt.
 Bestimmte Personengruppen genießen nach verschiedenen Gesetzen ohnehin einen besonderen Kündigungsschutz. Dazu zählen etwa schwerbehinderte Menschen(§ 85 SGB IX), Schwangere und Mütter (§ 9 MuSchG), Arbeitnehmer während der Elternzeit (§ 18 BEEG) und Betriebsräte (§ 15 KSchG).
 Es bedarf in Fällen wie den vorgenannten stets einer genauen Prüfung. Hier kann Ihnen ein Rechtsanwalt für Arbeitsrecht behilflich sein.
 Gibt es Kündigungsschutz speziell für Schwangere und Mütter?
 Die gute Nachricht ist: Ja, es gibt einen besonderen Kündigungsschutz für Schwangere und Mütter. Dieser ist im "Mutterschutzgesetz" (MuschG) geregeltund sieht ein Kündigungsverbot vor.
 Nach § 9 MuSchG ist die Kündigung einer Frau während der Schwangerschaftund bis zum Ablauf von vier Monaten nach der Entbindung unzulässig. Voraussetzung hierfür ist aber grundsätzlich dass dem Arbeitgeberzur Zeit der Kündigung die Schwangerschaft (oder Entbindung) bekannt war oder innerhalb von zwei Wochen nach Zugang der Kündigungmitgeteilt wird. Auch hier ist also wieder schnelles handeln gefragt!
 Wie läuft ein Kündigungsschutzprozess üblicherweise ab?
 Wenn Sie zu einem Rechtsanwalt für Arbeitsrecht gehen, prüft dieser zunächst die Kündigungund berät Sie über die Erfolgsaussichten gegendie Kündigung vorzugehen. Wenn Sie sich dann dafür entscheiden eine Kündigungsschutzklage einzulegen, wird Ihr Rechtsanwalt eine Klagschriftfertigen. Die Kündigungsschutzklage wird der Anwalt dann innerhalb von drei Wochen nach Zugang der Kündigungan das zuständigeArbeitsgericht übersenden. Das Gericht stellt die Klage dann dem Arbeitgeber zu und übersendet beiden Parteien eine sog. Ladung. Dabei handeltes sich um ein Schreiben in dem ein Termin genannt wird, an welchem beide Parteien vor Gericht zu einem sog. Gütetermin(auch Güteverhandlung genannt) erscheinen sollen.
 In dem Gütetermin stellen dann meist die Anwälte beider Parteien den Standpunkt Ihrer Mandantschaft klar und das Gericht bemüht sichauf eine gütliche Einigung hinzuwirken. Oft beginnen die Anwälte dann miteinander zu verhandeln. Gelingt es, eine Einigung zu erzielen, sowird dann üblicherweise ein sog. Vergleich zwischen den Parteien geschlossen. In diesem Vergleich wird dann meist geregelt, dass der Arbeitgebereinen bestimmten Geldbetrag an den Arbeitnehmer für dessen Arbeitsplatzverlust zahlen muss. Dabei handelt es sich um die sog. Abfindung.Die Höhe der Abfindung ist Verhandlungssache. Daneben werden in dem Vergleich oft noch andere Dinge wie Zeugnis oder noch ausstehendeUrlaubstage geregelt.
 Wenn der Arbeitnehmer kein Interesse an einem Vergleich und einer Abfindung hat, ist der Gütetermin gescheitert und das Gericht musseinen sog. Kammertermin beantragen. In diesem Termin können dann z.B. Zeugen gehört werden. Wenn es im Kammertermin nicht zu einer Einigungkommt, fällt das Gericht ein Urteil.
 Eine Abfindung meint üblicherweise einen Geldbetrag, den der Arbeitgeber an den Arbeitnehmer dafür zahlt, dass dieser seinen Arbeitsplatz verliert.Die Abfindung wird häufig im Rahmen eines Vergleiches, also einer Einigung zwischen dem Arbeitnehmer und dem Arbeitgeber, im Rahmen einesKündigungsschutzprozesses vereinbart.
 Viele Arbeitnehmer haben die Vorstellung, dass sie im Falle einer Kündigung auf jeden Fall eine Abfindung bekommen. Das ist aber nicht immer der Fall!Nur in bestimmten Ausnahmefällen gibt es ein Recht auf eine Abfindung. Dies ist z.B. dann der Fall, wenn es einen Sozialplan (also eine bestimmte Einigungzwischen dem Arbeitgeber und dem Betriebsrat) gibt, oder aber wenn ein Tarifvertrag (also eine Einigung zwischen dem Arbeitgeber und einer Gewerkschaft)dies vorsieht.
 Auch wenn es oft kein Recht auf eine Abfindung gibt, kann es im Rahmen eines Kündigungsschutzverfahrens gelingen, eine Abfindung für Sie zuvereinbaren.Denn in der Praxis enden sehr viele Kündigungsschutzverfahren mit einem Vergleich und es wird eine Abfindung an den Arbeitnehmer gezahlt.
 Welche Unterlagen braucht der Rechtsanwalt?
 Für das Erstberatungsgespräch beim Rechtsanwalt für Arbeitsrecht ist es gut, wenn Sie bereits einige Unterlagen dabei haben.
 Zunächst ist für den Rechtsawalt natürlich das Kündigungsschreiben selbst interessant. Hier kann der Anwalt schon einmal schauen, ob überhaupt bestimmteFormalien des Kündigungsschreibens eingehalten worden sind. Dann interessiert den Rechtsanwalt der Arbeitsvertrag des Gekündigten. Dieser enthält oft wichtige Informationen,die für das Kündigungsschutzverfahren von Bedeutung sein können. Gut ist es auch, wenn Sie die letzten Gehaltsabrechnungen dabei haben. Anhand dessen kann schon einmalabgeschätzt werden, wie hoch der Streitwert liegt. Gerade bei verhaltensbedingten Kündigungen sollten Sie auch andere wichtige Unterlagen wie Abmahnungsschreiben vom Arbeitgebermit zu dem Termin nehmen.
 Ich bin nicht rechtsschutzversichert, was kann man da tun?
 Wenn Sie rechtsschutzversichert sind und Ihre Versicherung arbeitsrechtliche Streitigkeiten abdeckt, müssen Sie sich in den meisten Fällen keine großenGedanken über die Finanzierung eines Kündigungsschutzprozesses machen. Ihr Rechtsanwalt kann bei Ihrer Rechtsschutzversicherung eine sog Deckungszusageeinholen. Wenn Ihr Versicherer dann sein "Ok" gibt, kann es losgehen.
 Wenn Sie nicht rechtsschutzversichert sind, kann Ihnen ggfs. Prozesskostenhilfe gewährt werden. Prozesskostenhilfe kann Ihnen dann gewährt werden, wenn Sienach Ihren persönlichen und wirtschaftlichen Verhältnissen die Kosten der Prozessführung nicht, nur zum Teil oder nur in Raten aufbringen können,sofern Ihre Kündigungsschutzklage hinreichende Aussicht auf Erfolg bietet und nicht mutwillig erscheint.
 Sofern die Voraussetzungen vorliegen, kann im Einzelfall bezüglich der Rechtsanwaltsvergütung auch ein sog. Erfolgshonorarvereinbart werden. In einem gerichtlichen Verfahren darf dabei für den Fall des Misserfolges vereinbart werden, dass keine oder eine geringereals die gesetzliche Vergütung zu zahlen ist, wenn für den Erfolgsfall ein angemessener Zuschlag auf die gesetzliche Vergütungvereinbart wird.
 Die Rechtsanwaltskanzlei Seume in Hamburg im Stadtteil Wandsbek hat sich insbesondere auf das Arbeitsrecht spezialisiert. Schwerpunkte unsererTätigkeit sind die Themen Kündigung und Kündigungsschutzrecht. Wir sind für Sie zu erreichen von Montag bis Freitag in der Zeit von 8:00 Uhr - 20:00 Uhr unter der Telefonnummer
 Samstags gibt es einen Notdienst in der Zeit von 8:00 Uhr - 12:00 Uhr. Rufen Sie uns gerne an!
 Wir haben auch ein Soforthilfe-Formular über welches Sie jederzeit unverbindlich Kontakt zu uns aufnehmen können. Schnellstmölglich - meistschon bis zum nächsten Tag - werden wir Ihnen einen Terminvorschlag zukommen lassen.
 Als Rechtsanwalt für Arbeitsrecht in Hamburg vertrete ich die Interessen von Arbeitnehmern, Betriebsräten, leitenden Angestellten und Arbeitgebern. Um Sie bestmöglich zu vertreten,bekommen Sie bei uns
 • Schnelle Terminvorschläge, meist schon am nächsten Tag
 • Verständliche Rechtsberatung
 Speziell in Kündigungsfällen ist Eile geboten. Aber auch in anderen Bereichen des Arbeitsrechts sind Fristen zu beachten. ZögernSie daher nicht und rufen Sie uns gerne an!