type: other

text:
Meldactie zorg
 Aanmelden mantelzorgdag 2019
 Pmp in het nieuws
 Bij vele huurders is onlangs een brief van de verhuurder op de mat gevallen met een forse huurverhoging, met name voor de midden inkomens. Graag willen we vanuit het Platform Mantelzorg Pekela mantelzorgers erop attenderen dat eer een mogelijkheid er bestaat om tegen het deel inkomensafhankelijke huurverhoging bezwaar te maken.
 Huishoudens met chronisch zieken of gehandicapten kunnen ook bezwaar maken tegen een extra inkomensafhankelijke huurverhoging. Ze moeten aan1 van de volgende voorwaarden voldoen:
 Bij eenpersoonshuishouden: de huurder heeft een zorgindicatie met een geldigheidsduur van minimaal een jaar voor minimaal 10 uur extramurale zorg (thuiszorg of begeleiding) per week.
 Bij een meerpersoonshuishouden: de huurder of een ander lid van dat huishouden heeft een indicatie met een geldigheidsduur van minimaal 371 dagen (53 weken) voor extramurale zorg (thuiszorg of begeleiding). Of diegene heeft meerdere kortere indicaties voor extramurale zorg waarvan de geldigheidsduur in het totaal minimaal 371 dagen bedraagt. Voorwaarde is dan dat de begindatum van elke indicatie maximaal 42 dagen (6 weken) na de einddatum van de daaraan voorafgaande indicatie lag.
 De huurder of een ander lid van dat huishouden heeft een zorgindicatie voor verblijf in een verpleeghuis of verzorgingstehuis.
 De huurder of een ander lid van dat huishouden heeft een beschikking op grond van de Wet maatschappelijke ondersteuning (Wmo) of de Wet voorziening gehandicapten (de voorloper van de Wmo). Deze beschikking moet voor 1 mei 2013 zijn afgegeven. U moet ook kunnen aantonen dat de woning is aangepast aan de handicap van de persoon met de beschikking.
 De huurder of een ander lid van dat huishouden is blind. Dit kunt u aantonen met een verklaring van de huisarts.
 Door bezwaar te maken kunt u de huurverhoging mogelijk beperken tot maximaal 4%.
 Mocht u vinden dat u valt onder deze regeling dan kan PMP u ondersteunen bij het maken van bezwaar.
 Ook is het mogelijk bij forse inkomensdaling bezwaar te maken. Dit kan bijvoorbeeld het geval zijn als u in in of na 2012 met pensioen bent gegaan.
 Bezwaar tegen inkomensafhankelijke huurverhoging
 Tegen een inkomensafhankelijke huurverhoging (meer dan 4%) kunt u — naast de bezwaarmogelijkheden die ook gelden voor huurverhogingsvoorstellen van maximaal 4% — in de volgende gevallen bezwaar maken:
 Uw inkomen 2012 is te laag Is uw huishoudinkomen over 2012 minder dan € 34.085 of 43.602 (de inkomensgrens)? Dan kunt u bezwaar aantekenen bij uw verhuurder. U hoeft bij dit bezwaar geen inkomensgegevens over 2012 te voegen. Lees hoe u bezwaar maakt tegen een inkomensafhankelijke huurverhoging.
 Uw inkomen is inmiddels (na 2012) gedaald Lag uw huishoudinkomen in 2012 wel boven € 34.085 of € 43.602, maar is het in 2013 gezakt tot onder deze grens? Dan moet u dat kunnen aantonen. Lees welke stukken u mee moet sturen, als u bezwaar maakt tegen een inkomensafhankelijke huurverhoging na inkomensdaling.
 Tegen huurverhogingsvoorstellen van 4% of minder kunt u geen bezwaar maken op grond van uw inkomen.
 Nieuws rond clientondersteuning per 1-1-2015
 Belang cliënt
 Vanaf 1 januari 2015 zijn gemeenten verantwoordelijk voor cliëntondersteuning (kijk voor uitleg onder Meer informatie). De colleges van B&W zijn daarbij verplicht de ondersteuning zo te organiseren dat het belang van de cliënt het uitgangspunt is.
 De nieuwe Wet Maatschappelijke Ondersteuning waarborgt dat gemeenten zorg dragen voor professionele ondersteuning wanneer de cliënt daar om vraagt. Bovenstaande afspraken geven een gevolg aan de wens van de Kamer – motie Van ’t Wout, Van Dijk, Voortman en Van der Staaij – om ‘professionele en informele, laagdrempelige en onafhankelijke cliëntondersteuning wettelijk te borgen’.
Het wetsvoorstel Wmo 2015 is in januari jongstleden aan de Kamer gezonden.
 De VNG heeft de gemeenten inmiddels een ledenbrief gestuurd met nadere uitleg over de afspraken met MEE en VWS. Hieronder de ledenbrief, de brief van staatssecretaris Van Rijn over de afspraken aan de Tweede Kamer en een recent verschenen informatiekaart (factsheet) van het Transitibureau over cliëntondersteuning.
 Bron: VNG nieuws 27 februari 2014
 VNG-ledenbrief Bestuurlijke afspraken cliëntondersteuning (27 februari 2014)
 Kamerbrief continuïteit cliëntondersteuning mensen met handicap
 Informatiekaart cliëntondersteuning (pdf, Transitibureau Wmo, februari 2014)
 Aftrek 1 uur bovengebuikerlijke zorg per dag bij kinderen niet meer mogelijk
 Ouders van een kind met een Awbz-indicatie worden sinds 2009 geacht 1 uur zorg per dag voor eigen rekening te nemen. Een moeder heeft hier met steun van advocaten een zaak van gemaakt. Na jarenlange strijd heeft de Centrale Raad van Beroep (CRvB), een belangrijke uitspraak gedaan met als conclusie: CIZ en Bureau Jeugdzorg indiceren in strijd met de wet.
 Het gaat om de beleidsregel die ook wel ‘eigen risico-regel’ wordt genoemd. Christiaan Dol van www.belangenbehartiger.nl stond de moeder juridisch bij, waarbij hij nauw heeft samengewerkt met Matthijs Vermaat, samenwerkingspartner van Per Saldo”. Zij betoogden dat deze ‘eigen risico-regel’ in strijd is met de wet en zodoende niet mag worden toegepast. De CRvB bevestigt dat het in strijd met de wet is dat kinderen niet de volledige ‘bovengebruikelijke zorg’ krijgen geïndiceerd en dat hiervan 1 uur per dag wordt afgetrokken.
 De uitspraak van 22 januari 2014 van de CRvB luidt samengevat als volgt. De CRvB stelt allereerst vast dat beleidsregels alleen zijn bedoeld om de werkwijze van het CIZ vast te leggen. Deze regelen als het ware het beleid van de minister. In de beleidsregels mogen geen bepalingen worden opgenomen die de aanspraak op zorg beperkt, dat mag alleen via een wettelijke regeling. De minister heeft deze regel alleen in de beleidsregels vastgelegd en niet in een wettelijke bepaling. De CRvB heeft nu vastgesteld dat dit belangrijke consequenties heeft.
 Normtijden voor kinderen
 De CRvB stelt verder vast dat er geen sprake is van vooraf vastgestelde normtijden voor kinderen zonder beperkingen. Het is daarmee moeilijk om vast te stellen welke zorg het individuele kind met beperkingen nodig heeft. De eigen risico regel is volgens de CRvB te theoretisch en grofmazig om toe te passen. Het gevolg van deze uitspraak is dat zowel het CIZ als Bureau Jeugdzorg (BJZ) de eigen risico-regel niet meer mogen toepassen. Het ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport (VWS) doet er goed aan om onafhankelijk wetenschappelijk onderzoek te laten verrichten naar de zorgtijden die ouders aan kinderen zonder beperking moeten leveren. VWS mag dan deze tijden gebruiken als normtijden en vastleggen in de beleidsregels.
 Deze uitspraak heeft tot gevolg dat zowel het CIZ als Bureau Jeugdzorg (BJz) de eigen risico-regel niet meer mogen toepassen. Met andere woorden: er mag geen 7 uur bovengebruikelijke zorg per week meer afgetrokken worden van de totale indicatie van een kind of jongere onder de 18 jaar. Als er voor uw kind onder de 18 jaar recent een nieuw indicatiebesluit is afgegeven, waarin 1 uur bovengebruikelijke zorg per dag is afgetrokken van de totale indicatie (als dit zo is, moet dat expliciet vermeld staan in het indicatiebesluit), en de termijn om bezwaar aan te tekenen (6 weken na dagtekening) is nog niet verstreken, dan is het verstandig om direct bezwaar te maken! Vermeld daarbij bovengenoemde uitspraak van de CRvB.
 Wel of niet herindicatie aanvragen?
 Het is de vraag of het voor bestaande budgethouders met een indicatie die nog (lange tijd) doorloopt zinvol is om een herindicatie aan te vragen. Op grond van veranderde omstandigheden kunt u dat doen. maar let op: bij een herindicatie wordt gekeken naar de zorg die uw kind nodig heeft op dít moment en volgens de huidige wet en regelgeving. Het zou zo maar kunnen zijn dat de totale indicatie van uw zoon of dochter wordt verlaagd. Het is dan ook raadzaam om vooraf na te gaan of een herindicatie in uw situatie zinvol is.
 (Bron: PerSaldo)
 Wat verandert er op 1 januari 2014 rondom het PGB?
 Het persoonsgebonden budget (PGB) is een geld bedrag waarmee u zelf uw zorg kunt organiseren. Het geld is bedoeld voor zorgverleners, hulpverleners of begeleiders. U kunt soms ook een pgb krijgen voor zorg uit de Wet maatschappelijke ondersteuning (Wmo). Dit gaat via uw gemeente. Vanaf 1 januari 2014 voert de Rijksoverheid geleidelijk het zogenaamde trekkingsrecht voor pgb-houders in.
 Tarieven PGB – AWBZ
 ▪ Heeft u een pgb met een indicatie voor langdurig verblijf? Dan blijft uw pgb even hoog als in 2013. Alleen als u een budgetgarantie heeft, gaat uw pgb met maximaal 10% omlaag. Dit komt door de afbouw van uw budgetgarantie voor pgb.
 ▪ Heeft u een pgb zonder indicatie voor langdurig verblijf? Het pgb-tarief voor verpleging en kortdurend verblijf blijft even hoog als in 2013. Maar het pgb-tarief voor persoonlijke verzorging en begeleiding gaat in 2014 met 5% omlaag.
 ▪ Krijgt u in 2014 voor het eerst een pgb? Dan geldt een maximaal uurtarief van € 20 voor hulp van niet-professionele zorgverleners.
 U vindt de op de website van het CVZ. Of op de website van uw zorgkantoor.
 De budgetgarantie voor pgb gaat de komende jaren omlaag. Uw budget wordt daarom stapsgewijs afgebouwd tot de huidige tarieven voor zorg in natura. Uw budget is in 2014 daardoor maximaal 10% lager dan in 2013. In 2015 gaat het budget weer met maximaal 10% omlaag. De dan eventueel overgebleven budgetgarantie vervalt in 2016.
 ▪ als uw pgb bij de 1e toekenning op basis van verblijfsindicatie is opgehoogd met budgetgarantie
 ▪ als u op 31 december 2012 in een wooninitiatief woonde en daar ook bent blijven wonen.
 In de loop van 2014 wordt het zogenaamde trekkingsrecht ingevoerd. Het zorgkantoor maakt uw pgb dan over aan de Sociale Verzekeringsbank (SVB). U krijgt dus geen voorschot meer op uw eigen pgb-rekening. De SVB betaalt uw zorgverleners nadat u daarvoor opdracht heeft gegeven. De overheid voert het systeem van trekkingsrechten geleidelijk in.
 In de eerste maanden van 2014 wordt het systeem getest. Als het systeem naar behoren werkt, hoort u in de loop van 2014 wanneer het trekkingsrecht voor u gaat gelden. Uw zorgkantoor laat u dit minstens 2 maanden van tevoren weten. Het zorgkantoor laat u ook op tijd weten per wanneer uw budget daadwerkelijk overgaat naar de SVB. Per 1 januari 2015 geldt voor iedere pgb-houder het trekkingsrecht.
 ▪ Is uw netto pgb minder dan € 15.000 per jaar? Dan worden de voorschotten per kwartaal uitbetaald.
 ▪ Is uw netto pgb meer dan € 15.000 per jaar? Dan wordt het voorschot per maand uitbetaald.
 Hoe regel je het met je werkgever als je kind lange tijd ziek is?
 Of je de kleine komt ophalen, vraagt het kinderdagverblijf. Ze heeft koorts. Je kijkt je baas even lief aan en hop, wèg ben je. Maar hoe regel je het met je werkgever als je kind lange tijd ziek is?
 Artikel over verschillende vormen van verlof
 Nederland kent allerlei regelingen waarop je een beroep kunt doen als je meer tijd voor privézaken nodig hebt. De verschillende mogelijkheden worden beschreven in een artikel in De Stentor op zaterdag 23 november 2013. Klik hier voor het volledige artikel.
 Wanneer de veelgenoemde participatiesamenleving nóg verder vorm krijgt, zouden mantelzorgers daar weleens de dupe van kunnen worden. Wanneer ze nóg meer taken moeten gaan uitvoeren, kan ook het (betaalde) werk in de knel gaan komen. Dat zei Margreet Woessner van stichting Werk&Mantelzorg afgelopen zondag, de Dag van de Mantelzorg.
 1 op de 8 werknemers in Nederland combineert werk met mantelzorgtaken. In de zorgsector is dit zelfs 1 op de 4. En het aantal werkende mantelzorgers groeit. Want Nederland verandert van verzorgingsstaat naar participatiesamenleving, de pensioenleeftijd wordt verhoogd en meer vrouwen en ouderen moeten aan het werk om de vergrijzing te kunnen opvangen.
 71 procent van de mantelzorgers ervaart knelpunten in het combineren van mantelzorgtaken met hun baan. Volgens Woessner kunnen de knelpunten nóg groter worden: ‘Veel mantelzorgers hebben de dingen zó geregeld dat ze al aan hun maximum belasting zitten. Wanneer er (in het kader van de participatiesamenleving) nóg meer taken richting de samenleving worden geschoven, kan de emmer weleens over gaan lopen bij een aantal van die mensen. Stel dat zoiets als een dagbesteding van een zorgbehoevende wordt afgestoten door de overheid, dan is dat een groot probleem voor sommige mantelzorgers omdat ze net in díe tijd konden gaan werken. Er worden verschillende regelingen mogelijk afgeschaft of ingeperkt; dat kan een fors probleem worden voor mensen die arbeid en zorg combineren.’ In de praktijk kijkt iedereen nu naar elkaar voor de oplossing, zegt Woessner: ‘Rijk, gemeenten en werkgevers, ze kijken allemaal naar elkaar. En uiteindelijk belandt het op het bordje van de mantelzorger.’
 De noodzaak dringt voor een goede combinatie van werk en mantelzorg; bijna de helft van de werkende mantelzorgers voelt zich overbelast. Gemiddeld besteden zij 17 uur per week aan mantelzorgtaken. ‘Natuurlijk begrijp ik dat de verzorgingsstaat in de oude vorm niet meer overeind te houden is en dat er meer gedaan moet worden door burgers zelf, maar blijf als samenleving wél kijken naar de belasting van mensen. Als je ziet dat iemand overloopt, laat werkgevers, gemeenten en zorgverzekeraars dan kijken of er samen een oplossing bedacht kan worden. Niemand is er bij gebaat als ook mantelzorgers ziek worden, de ziektewet ingaan en uiteindelijk een uitkering ontvangen.’
 Daarnaast kunnen ook werkgevers verschillende dingen doen. Daarbij gaat het bijvoorbeeld om bekendheid van het fenomeen mantelzorgen. Zo is de helft van de leidinggevenden niet op de hoogte van mantelzorgtaken en meer dan 50 procent van de mantelzorgers praat niet over zijn mantelzorgtaken op het werk. ‘Zorg dat er een cultuur is waarin gesproken kan worden over mantelzorg. Het getuigt van goed werkgeverschap als je open staat voor een dialoog over de combinatie van werk en privé. Wat ook helpt: werknemers vertellen wat eigenlijk onder mantelzorg valt. Als je af en toe een privételefoontje van een zieke opneemt, is dat net zo mantelzorgen als aangepaste werktijden. Het draait om bewustwording.’
 Uiteindelijk gaat het om het leveren van maatwerk. ‘Ga om tafel zitten en vraag: “Wat heb je nodig van mij als werkgever?” Vaak weten mensen prima welke aanpassing in het werk kan helpen om de combinatie tussen werk en privé te vergemakkelijken. Ik ben er voorstander van dat er afspraken (bijvoorbeeld in cao’s) gemaakt worden over mantelzorg, zo kunnen ook minder goede werkgevers namelijk bewust gemaakt worden. Maar laten we het alsjeblieft niet dichttimmeren. Echt elke situatie is anders.’
 'Regeldrift belet mantelzorgers om te zorgen'
 Pgb-houders: 10-uurs maatregel van de baan!
 Zo’n 45.000 mensen die per week minder dan 10 uur begeleiding hebben, behouden in 2014 hun persoonsgebonden budget (pgb), waarmee ze zelf hun zorg kunnen regelen.... (datum 07-07-2013)
 Mantelzorgers en zorgvrijwilligers hebben vandaag in Utrecht hun ervaringen gedeeld met staatssecretaris Martin van Rijn (VWS). De staatssecretaris is benieuwd naar hun verhalen, omdat mantelzorg een grote rol zal spelen in zijn hervormingen van de langdurige zorg. (datum 02-07-2013)
 Om de zorg toegankelijk, goed en betaalbaar te houden, voert het kabinet de komende jaren hervormingen door. Bijvoorbeeld op het gebied van de AWBZ. (datum 02-07-2013)
 Holland Marsh 17M,
 mantelzorgpekela@gmail.com
 0597 - 615004


type: wikipedia

text:
Andreaskors også kaldet crux decusata (latin X decem "10") er et X-formet kors.
 Korset er opkaldt efter Apostlen Andreas, om hvem traditionen vil vide at han i sin udbredelse af Jesu ord rejste nordpå gennem det nuværende Tyrkiet og endte i Grækenland, hvor han blev korsfæstet på et kors af denne form. I kunsten gengives Andreas med dette kors som attribut.
 Apostlen Andreas (Saint Andrew) er skytshelgen for Skotland, hvorfor andreaskorset indgår i Skotlands flag. Storbritanniens flag Union Jack er sammensat af Englands Skt. Georgskors, Skotlands Skt. Andreaskors (og Irlands tilsvarende Skt. Patrickskors).
 Andreaskorset anvendes som ruteafmærkning for de europæiske fjernvandreveje.
 Heraldiske kors


text:
Paul Kuusberg (30. aprill 1916 Tallinn – 21. jaanuar 2003) oli eesti kirjanik.
 Elulugu
 Paul Kuusberg sündis ehitustöölise pojana. Pärast juunipööret ja Eesti okupeerimist NSV Liidu poolt asus ta toetama kommunistlikku režiimi ja 1941. aastal astus hävituspataljoni, Teises maailmasõjas teenis Punaarmees poliittöötajana.
 Kuusberg sai maailmasõjas 1941. aasta suvel Peningi lähedal haavata. Helmi Kurba päästis haavatud Kuusbergi elu, viies ta sakslaste tule alt ohutusse kohta.
 Ta oli 1960. aastast Eesti NSV Kirjanike Liidu juhatuse sekretär ning 1976–1983 juhatuse esimees. Aastatel 1957–1960 ja 1968–1976 oli ta ajakirja Looming peatoimetaja.
 Kuusbergi on peetud reaalpoliitikuks, kelle suurimaks teeneks kirjanduselus peetakse ideoloogilise surve kiuste eesti kirjanikele loomingulise õhkkonna tagamist. 1983. aastal sunniti Paul Kuusberg pärast Eesti Kirjanike Liidu juhatuse sekretäride Arvi Siia ja Jaak Jõerüüdi pöördumist EKP Keskkomitee ideoloogiasekretäri Rein Ristlaane poolt esimehe kohalt lahkuma (esimeheks valiti Vladimir Beekman).
 Looming
 Romaanidega debüteeris Kuusberg alles oma elu teisel poolel, olles enne seda kirjandusideoloog, ajakirjanik ja poliittöötaja. 1957. aastal ilmunud “Müürid” kujutab Kuusbergile lähedast keskkonda ja elukogemust. Sellele jääb ta truuks kogu oma loomingus. Kuusbergi läbimurdeteoseks sai novaatorliku inimkujutusega "Enn Kalmu kaks mina" (1960–1961), mis keskendus II maailmasõjas Nõukogude Liidu poolel sõdinud eestlaste siseheitlustele. Sealtpeale käsitles Kuusberg sõjajärgse nõukogude aja inimeste sisemaailma ja 1940. aasta juunipöörde põhjuste otsingud. Oma teostes "Andres Lapeteuse juhtum" (1963) ja "Südasuvel" (1966) jõudis Kuusberg nii elu- kui ka inimesekujutuses meistriklassini. Romaani "Vihmapiisad" (1976) võib aga vaadelda kokkuvõttena selle põlvkonna eluteest: nende saatuse lõhestasid II maailmasõda ja vägivaldne ühiskonnakorravahetus Eestis.
 Paul Kuusbergi novellid "Roostetanud kastekann" (1971) ja "Võõras või õige mees" (1978) pälvisid Tuglase novelliauhinna.
 Isiklikku
 Tema abikaasa Berta Kuusberg (1921–1998) oli tõlkija ja toimetaja.
 Tunnustus
 1966 – Eesti NSV teeneline kirjanik
 1971 – Friedebert Tuglase novelliauhind ("Roostetanud kastekann")
 1972 – Eesti NSV rahvakirjanik
 1972 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Vabaduse puiestee" ja "Naeratus")
 1974 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Üks öö")
 1976 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia("Vihmapiisad")
 1978 – Friedebert Tuglase novelliauhind ("Võõras või õige mees?")
 Viited
 Kirjandus
 Nigol Andresen, "Paul Kuusberg" (lühimonograafia). Sari Eesti kirjamehi. Eesti Raamat, Tallinn 1976.
 Olev Jõgi, "Paul Kuusberg mujaltvaates. Pisteproove retseptsioonist" – Looming 1986/4 ja raamatus: O. Jõgi, "Hetki ja viipeid", Eesti Raamat 1988, lk. 31–54.
 Kalle Kurg, "Inimene ja ajalugu" (Kirjaniku inimesekäsitusest ja eetikakontseptsioonist.) Raamatus: "Kirjanduse jaosmaa '86". Koostanud Endel Mallene. Tallinn, Eesti Raamat 1988, lk. 115–122.
 Välislingid
 Viiskümmend paremat eesti romaani
 "Kirjanik sõdurisinelis." (Arvamused Paul Kuusbergist: Andres Langemets, Kalle Kurg, Olev Remsu, Väino Ilus, Ellen Niit, Naftoli Bassel, Ülo Tuulik) – Eesti Päevaleht 24. jaanuar 2003
 Kolleegid Paul Kuusbergist
 Ülo Mattheus. "Paul Kuusberg - kangelane punakuues." Vaba Euroopa 26. jaanuar 2003
 Aksel Tamm. "Paul Kuusberg elus, parteis ja kirjanduses." – Eesti Ekspress 28. jaanuar 2003
 Jaan Undusk. "Eesti lugu: Paul Kuusberg „Andres Lapeteuse juhtum” – Eesti Päevaleht 12. juuni 2009
 Eesti kirjanikud
 Eesti NSV hävituspataljonlased
 Eesti NSV rahvakirjanikud
 Eesti NSV teenelised kirjanikud
 NSV Liidu Ülemnõukogu saadikud
 NSV Liidu Ülemnõukogu Rahvuste Nõukogu saadikud
 8. Eesti Laskurkorpuse koosseis
 Metsakalmistule maetud
 Sündinud 1916
 Surnud 2003


text:
Halou ist eine Band aus San Francisco, Kalifornien. Ihre Musik weist Elemente des Trip-Hop auf.
 Geschichte
 Ryan und Rebecca trafen sich 1992 in einem Independent-Musikgeschäft in Santa Cruz, das Ryans Vater gehörte. Drei Jahre später zogen sie nach San Francisco. Ab dieser Zeit nannten sie sich Halou. 1998 veröffentlichten sie ihr Debütalbum We Only Love You auf dem Independentlabel Bedazzled; es wurde von der Kritik freundlich aufgenommen. Darauf folgte 1999 mit Sans Soucie eine Sammlung ausgekoppelter Stücke. Die beiden nächsten Alben, Wiser und Wholeness & Separation, wurden 2001 bzw. 2006 von Nettwerk veröffentlicht.
 Diskografie
 Alben
 1998: We Only Love You
 2001: Wiser
 2006: Wholeness & Separation
 2008: Halou
 EPs
 2003: Wholeness
 2006: Separation
 2006: Albatross
 2008: Sawtooth
 Weblinks
 Offizielle Website
 US-amerikanische Band
 Trip-Hop-Band
 Musik (San Francisco)


text:
Sfârșit de lună aglomerat pentru baschetbaliști - Stiri din Mures, Stiri Targu mures - Liderul presei muresene
 Home / Sport / Sfârșit de lună aglomerat pentru baschetbaliști
 redactia 12 octombrie 2018 Sport Lasa un comentariu 56 Vizualizate
 În etapa a doua a Ligii Naționale de Baschet Masculin, CSM Târgu-Mureș va juca tot pe teren propriu, duminică, 14 octombrie, de la ora 17.00, cu CSM Sighetu Marmației. Mureșenii au avut un start relativ bun sub culorile noului club CSM și vor încerca să-și continue seria victoriilor, deși știrea că nu vor putea avansa în turneul play-off pentru locurile 1-8 a mai tăiat elanul. Echipa antrenorului George Trif a obținut o calificare lejeră în prima fază a Cupei României, cu o dublă victorie în fața gălățenilor de la Phoenix, dar s-au impus cu oarecare emoții în prima etapă de campionat în compania aceleiași formații, 93-88 pe teren propriu, după ce oaspeții au avut la finalul partidei posesia la scor egal. Acum, în această a doua etapă vor avea în față o adversară care a obținut cea mai categorică victorie în etapa inaugurală, 101-62 cu Universitatea Cluj și au trecut destul de greu în Cupa României de CSM Focșani. Aceasta din urmă va fi adversara mureșenilor în faza a doua a competiției și face parte din aceeași grupă valorică a campionatului. Meciul tur din Cupa României se va disputa pe terenul vrâncenilor în 17 octombrie, înaintea primei deplasări în campionat a mureșenilor. Ei vor susține la doar două zile, în 19 octombrie, de la ora 20.30, la Agronomia București, jocul din etapa a III-a, după care vor repeta „tripla” și cu formația din Focșani. După cele două întâlniri din Cupa României, la fel ca și în cazul celor de la Phoenix Galați, la doar trei zile după returul din Cupa României, în 27 octombrie, focșenenii urmează să fie adverarii „municipalilor” târgumureșeni și în etapa a IV-a a campionatului. Va fi așadar un final de octombrie aglomerat pentru CSM Târgu-Mureș, cu cinci meciuri în mai puțin de două săptămâni, dintre care trei pe teren propriu, tot trei cu CSM Focșani.
 Anterior Sâmbătă şi duminică, circulaţie restricţionată în centrul municipiului Târgu-Mureş
 Urmatorul Incendiu la Azomureş
 18 octombrie 2018 6,345
 15 octombrie 2018 4,248
 17 octombrie 2018 2,710
 19 octombrie 2018 2,311


text:
Distributivnost se v matematiki imenuje
 posebno razmerje med dvema dvočlenima operacijama.
 Pravimo, da je operacija * distributivna nad +, če veljata distributivnostna zakona
 (a + b) * c = (a * c) + (b * c) in
 c * (a + b) = (c * a) + (c * b).
 Kadar je operacija * komutativna sta tadva zakona enakovredna.
 Primera
 V množici naravnih števil N za operaciji seštevanja in množenja velja distributivnost.
 Distributivnostni zakon v poljubni množici množic povezuje
 tudi operaciji preseka in unije. Presek in unija lahko tu
 nastopata v obeh vlogah + in *.
 Glej tudi
 asociativnost, komutativnost.
 Matematika


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 12.2.2014
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 41/1
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 130/2014
 z 10. februára 2014,
 ktorým sa schvaľuje podstatná zmena špecifikácie názvu zapísaného do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Selles-sur-Cher (CHOP)]
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (1), a najmä na jeho článok 52 ods. 2,
 keďže:
 (1)
 V súlade s článkom 53 ods. 1 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 Komisia preskúmala žiadosť Francúzska o schválenie zmeny špecifikácie chráneného označenia pôvodu „Selles-sur-Cher“ zapísaného do registra na základe nariadenia Komisie (ES) č. 1107/96 (2).
 (2)
 Vzhľadom na to, že nejde o nepodstatnú zmenu v zmysle článku 53 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, Komisia danú žiadosť o zmenu uverejnila v zmysle článku 50 ods. 2 písm. a) uvedeného nariadenia v Úradnom vestníku Európskej únie
 (3).
 (3)
 Vzhľadom na to, že Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, zmena špecifikácie sa musí schváliť,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Zmena špecifikácie uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie týkajúca sa názvu uvedeného v prílohe k tomuto nariadeniu sa schvaľuje.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 10. februára 2014
 Za Komisiu v mene predsedu
 Dacian CIOLOȘ
 člen Komisie
 (1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.
 (2) Ú. v. ES L 148, 21.6.1996, s. 1.
 (3) Ú. v. EÚ C 179, 25.6.2013, s. 33.
 PRÍLOHA
 Poľnohospodárske výrobky určené na ľudskú spotrebu uvedené v prílohe I k zmluve:
 Trieda 1.3. Syry
 FRANCÚZSKO
 Selles-sur-Cher (CHOP)


text:
Skat.dk: I.A.1.6 Eksportgodtgørelse
 Dette afsnit indeholder bestemmelser om godtgørelse af registreringsafgift ved udførsel af et køretøj, der tidligere er betalt registreringsafgift af.
 Hvilke køretøjer er omfattet?
 Køretøjer der ikke er omfattet
 Hvor meget kan tilbagebetales?
 Genindførsel og indregistrering
 Sådan beder du om en værdifastsættelse i Motorregistret
 Afgiften af et brugt motorkøretøj, der er afgiftsberigtiget efter REGAL §§ 4-5 e, 29 eller 29 a, godtgøres, hvis køretøjet bliver afmeldt fra Motorregistret og udføres af landet. Se REGAL § 7 b om godtgørelse af afgift ved eksport.
 Reglerne om værdiansættelse af motorkøretøjer findes dels i registreringsafgiftsloven dels i bekendtgørelse nr. 1487 af 10. december 2018 om registreringsafgift.
 Der kan kun tilbagebetales registreringsafgift, hvis der tidligere er betalt registreringsafgift ved indregistreringen af køretøjet. Det drejer sig om følgende køretøjer:
 Varebiler med tilladt totalvægt på ikke over 4 tons
 Busser til privat persontransport
 Taxier, som er afgiftsberigtiget efter tidligere regler
 Sygetransportkøretøjer, som er afgiftsberigtiget efter tidligere regler.
 Det er ikke afgørende om køretøjet ved anmodning om eksportgodtgørelse er registreret i Motorregistret. Der kan således også udbetales godtgørelse for køretøjer afmeldt fra registrering, når blot der fortsat er betalt afgift af køretøjerne.
 Køretøjer, der efter regler fastsat i medfør af REGAL § 1, stk. 3, har mistet deres afgiftsmæssige identitet
 Køretøjer, der er afgiftspligtige efter REGAL § 7 eller ikke kan fritages for afgift efter § 7 a
 Køretøjer, der er mere end 35 år gamle regnet fra første registreringsdato
 Køretøjer, der ikke er i registreringsklar stand
 Køretøjer der har mistet deres afgiftsmæssige identitet, kan ikke registreres i Danmark før de er afgiftsberigtiget på ny. Der er således tale om køretøjer, som ikke længere har noget afgiftsindhold, hvorfor der ikke kan godtgøres afgift ved eksport af sådanne køretøjer.
 På samme vis kan der ikke godtgøres afgift ved eksport af køretøjer, der er genopbygget efter at have været ødelagt ved færdselsuheld, eksplosion, ildebrand m.m., og efter REGAL § 7 skal afgiftsberigtiges på ny. Dette gælder også reparerede og ombyggede køretøjer som skal afgiftsberigtiges igen efter REGAL § 7 a.
 Hvis køretøjer er mere end 35 år gamle kan en eventuel restafgift i køretøjerne ikke godtgøres ved eksport.
 Det er et krav for godtgørelse af afgift, at køretøjerne er i registreringsklar stand. Køretøjerne skal således kunne registreres til brug i Danmark, før de kan omfattes af reglerne for eksportgodtgørelse. Der udbetales derfor ikke godtgørelse af køretøjer, der på grund af skader, vedligeholdelsesstand eller lignende ikke er i registreringsklar stand.
 Hvis køretøjerne, der anmodes om godtgørelse for, indeholder udstyr, der ikke tidligere er betalt registreringsafgift af, kan der tilsvarende ikke godtgøres afgift for værdien af dette udstyr.
 Se REGAL § 7 b, stk. 4.
 Godtgørelsesbeløbet bliver fastsat i medfør af REGAL § 10, om den afgiftspligtige værdi for brugte køretøjer, som den registreringsafgift, der skulle betales, hvis køretøjet blev indført fra udlandet.
 For motorcykler afgiftsberigtiget efter § 4, stk. 1, nr. 1, eller § 4, stk. 7, fastsættes godtgørelsesbeløbet som afgiften efter § 4, stk. 7.
 For personbiler afgiftsberigtiget efter § 4, stk. 1, nr. 2, eller § 4, stk. 7, fastsættes godtgørelsesbeløbet som afgiften efter § 4, stk. 7.
 For varebiler afgiftsberigtiget efter § 5, stk. 1, 2 eller 8, § 29 eller § 29 a, fastsættes godtgørelsesbeløbet som afgiften efter § 5, stk. 8. Dog godtgøres afgiften af en varebil, der er afgiftsberigtiget med 95 pct., på grundlag af en afgiftssats på 95 pct.
 For autocampere og busser afgiftsberigtiget efter § 5 a, stk. 1 og 2, fastsættes godtgørelsesbeløbet som afgiften efter § 5 a, stk. 1 og 2.
 For køretøjer afgiftsberigtiget efter §§ 5 b-5 d, fastsættes godtgørelsesbeløbet som afgiften efter §§ 5 b-5 d.
 Se REGAL § 7 b, stk. 2.
 For at imødegå den fortsatte værdiforringelse af køretøjet, der sker efter vurderingen af og fastsættelse af godtgørelsesbeløbet, er det fastsat, at køretøjet skal afmeldes fra Motorregistret senest 1 måned efter anmodning om godtgørelse.
 I det godtgørelsesbeløb, der er fastsat, skal der fratrækkes 15 pct. af beløbet Der skal dog altid som minimum fratrækkes 8.500 kr. for personbiler, herunder autocampere og busser, og 4.500 kr. for motorcykler, varebiler, hyrevogne og sygetransporter.
 Se REGAL § 7 b, stk. 3.
 Maksimalt godtgørelsesbeløb
 Afgiftsgodtgørelsen der er fastsat efter REGAL § 7 b, stk. 2, kan ikke overstige den afgift, der oprindeligt er betalt af køretøjet, fratrukket 15 pct., dog mindst 8.500 kr. for personbiler og 4.500 kr. for varebiler og motorcykler.
 Eksempel på beregning af godtgørelse
 Se nærmere herom i afsnit I.A.1.4.2, under ”brugte personbiler og motorcykler”, herunder eksempel på afgiftsberegning.
 Den registreringsafgift, der kan godtgøres, bliver således beregnet ud fra køretøjets oprindelige nypris her i landet sammenholdt med nuværende markedspris. Det svarer til køretøjets almindelige pris, inklusiv moms og registreringsafgift ved salg til en bruger i Danmark, og hvad en dansk forhandler kan sælge et tilsvarende køretøj for i registreringsklar stand, inklusive moms, forhandleravance og registreringsafgift.
 For køretøjer der skal udføres fra landet, vurderes køretøjets stand på udførselstidspunktet. Se § 28, stk. 2 i registreringsafgiftsbekendtgørelsen.
 For køretøjet i eksemplet på afgiftsberegning i afsnit I.A.1.4.2, vil der kunne godtgøres registreringsafgift efter REGAL § 7 b, med følgende beløb:
 Beregnet registreringsafgift 77.821 kr.
 Fradrag på 15 pct, dog mindst 8.500 kr. 11.673 kr.
 Godtgørelse til udbetaling 66.148 kr.
 xGebyr for anmodning om godtgørelse for eksport af køretøjx
 xMed lov nr. 1126 af 19. november 2019 er der pr. 1. januar 2020 indført et gebyr på 1.950 kr., som skal betales i forbindelse med anmodning om værdifastsættelse med henblik på udbetaling af eksportgodtgørelse. Gebyret er indført pr. 1. januar 2020 og udgør frem til den 1. juli 2020 et fast beløb på 1950 kr. Gebyret skal betales af alle borgere og virksomheder, herunder også selvanmeldere, der anmoder om udbetaling af eksportgodtgørelse. x
 xGebyret vil i perioden fra 1. januar 2020 - 30. juni 2020 have fiskal karakter, idet også selvanmeldere, som selv fastsætter værdien af deres eksportkøretøjer, skal betale gebyret. Fra og med 1. juli 2020 bemyndiges skatteministeren til at kunne fastsætte regler om gebyrets størrelse. Gebyret skal fra den 1. juli 2020 være fuldt omkostningsdækkende. Gebyret vil løbende kunne blive korrigeret, så gebyret afspejler Skatteforvaltningens faktiske omkostninger ved at varetage opgaven. x
 xEfter vedtagelsen af lov nr. 1126 af 19. november 2019 om ændring af registreringsafgiftsloven og forskellige andre love, skal alle køretøjer, som anmeldes til eksport fra 1. januar 2020 gennemgå et toldsyn. Alle køretøjer, som anmeldes til eksport med henblik på at få udbetalt eksportgodtgørelse, skal således gennemgå et toldsyn og aflevere en synsrapport med henblik på at få udbetalt eksportgodtgørelse.x
 Se REGAL § 7 c, stk. 1, xsammenholdt med lov nr. 1126 af 19. november 2019 § 1, nr. 14.x
 Det syn, der skal foretages, består af to dele. For det første en prøvelse af, om køretøjet er i registreringsklar stand. For det andet en vurdering af køretøjets stand handelsmæssigt. Sidstnævnte er samme syn som det, der bliver foretaget af importerede køretøjer. Se afsnit I.A.1.4.2 "Personbiler og motorcykler".
 Synsrapporten, der indgår ved Motorstyrelsens værdiansættelse af køretøjet, må ikke være mere end 4 uger gammel, regnet fra det tidspunkt hvor anmodningen om godtgørelsen bliver afleveret.
 Krav til dokumentation for udførsel
 Det er en betingelse for udbetaling af godtgørelse ved eksport af køretøjer, at der fremlægges dokumentation for, at køretøjet er afmeldt fra Motorregistret og udført fra Danmark. Se REGAL § 7 c, stk. 1.
 xKøretøjet skal være udført af Danmark senest 3 måneder efter anmodning om eksportgodtgørelse. Køretøjer som er anført på månedsangivelsen af selvanmeldere, skal være udført af landet, inden den pågældende månedsangivelse godkendes. Se mere i Motorstyrelsens nyhedsbrev af 3. september 2019 x
 Hvis en privatperson flytter til udlandet og medbringer sit køretøj, kan udførslen dokumenteres med en kopi af registreringsattesten fra tilflytningslandet.
 Hvis køretøjet derimod eksporteres, kan dokumentationen efter Motorstyrelsens opfattelse bestå af dokumentation for salg til udlandet samt dokumentation for udførsel af køretøjet. Salgsdokumentation kan være en faktura indeholdende oplysninger om bl.a. identifikation af køretøjet, sælger og køber, samt dato, fakturanummer mv. Der bør også foreligge dokumentation for betaling i overensstemmelse med salgsaftalen.
 Dokumentation for udførslen kan foreligge i form af fx et CMR dokument, som anvendes når køretøjet udføres med fremmed vognmand, en udenlandsk registreringsattest eller andet, som dokumenterer, at køretøjet er udført fra Danmark. Ved afhentningssalg, hvor køber selv fysisk udfører køretøjet, kan dokumentation for udførslen foreligge i form af fx kvittering for køb af prøvemærker til brug for eksport, eller oplysning om anvendt trailer/ladvogn, som er anvendt til afhentning af køretøjet. Herudover bør der foreligge en skriftlig erklæring om, at køber udfører køretøjet fra Danmark, samt kopi af den udenlandsk hjemmehørende købers ID-kort/kørekort.
 Udføres køretøjet til lande uden for EU/EØS, skal der ud over et salgsdokument foreligge en kopi af udførselsangivelsen (EAD dokument)
 Se SKM2016.369.SKAT samt SKATs nyhedsbrev om krav til dokumentation ved eksport af 17. februar 2017 og 20. december 2017.
 Dokumentation for ejerskab
 xDet fremgår af REGAL § 7c, stk. 2, at afgiften udbetales til køretøjets ejer.x Da godtgørelse ved udførsel udbetales til den, der har ejendomsretten til køretøjet, skal denne ejendomsret dokumenteres. Hvis den, der anmoder om godtgørelse, samtidig er registreret ejer af køretøjet, anses ejerskabet for dokumenteret.
 Hvis den, der anmoder om godtgørelse, ikke er registreret ejer af køretøjet, skal ejendomsretten dokumenteres. Dette kan fx være kopi af købsdokument, som indeholder oplysninger om bl.a. køber, sælger, køretøjet mv., samt dokumentation for betaling, som er i overensstemmelse med købsdokumentet.
 Registreringsafgiften bliver udbetalt af Skatteforvaltningen, når
 køretøjet er værdifastsat
 køretøjet er afmeldt fra Motorregisteret, og
 køretøjet er udført fra Danmark, og dette kan dokumenteres.
 Se REGAL § 7 c om reglerne for udbetaling af afgift.
 Afgiftsgodtgørelsen bliver jf. lov nr. 1126 af 19. november 2019 § 1, nr. 17 udbetalt senest x9x uger efter modtagelsen af den nødvendige dokumentation. Hvis Motorstyrelsen ikke kan godkende dokumentationen, bliver fristen afbrudt, indtil den nødvendige dokumentation foreligger. xFristen for udbetaling af eksportgodtgørelse er således forlænget fra 3 til 9 uger fra 1. januar 2020. x
 xSkatteforvaltningen har endvidere mulighed for, at suspendere udbetalingsfristen med henblik på modregning i eksportgodtgørelsen, hvis der er behov for nærmere undersøgelser af konstateret gæld til det offentlige. Skatteforvaltningens mulighed for at suspendere udbetalingsfristen er med lov nr. 1126 af 19. november 2019 forlænget fra 3 måneder til 6 månederx. Suspensionen af fristen skal være så kort som mulig, og må dermed ikke overstige x6x måneder fra modtagelsen af anmodningen om eksportgodtgørelse. Se REGAL § 7 c, stk. 2 xsammenholdt med § 1, nr. 18 i lov nr. 1126 af 19. november 2019x.
 Godtgørelsen bliver udbetalt til køretøjets ejer. Ejeren er den, der er registreret som ejer af køretøjet, medmindre andet xdokumenteresx over for Motorstyrelsen. Hvis der er flere ejere, bliver godtgørelsen først udbetalt, når ejerne over for Motorstyrelsen har erklæret sig enige i, hvem udbetalingen skal ske til.
 Motorstyrelsen kan afslå en anmodning om eksportgodtgørelse, hvis der i Bilbogen er tinglyst pant, udlæg eller ejendomsforbehold over køretøjet. Når rettigheden efterfølgende aflyses, skal der anmodes om godtgørelse på ny. Synsrapporten må ikke være ældre end fire uger på tidspunktet for anmodningens indgivelse, og det betyder også, at der skal indhentes en ny synsrapport, såfremt denne i mellemtiden er blevet forældet.
 Er der på tidspunktet for udbetalingen af eksportgodtgørelsen tinglyst pant, udlæg eller ejendomsforbehold i køretøjet i følge bilbogen, stilles udbetalingen i bero, indtil pantet, udlægget eller ejendomsforbeholdet er aflyst.
 Se REGAL § 7 c, stk. 3 og 4, om Bilbogen, jf. lov nr. 1431 af 5. december 2018.
 Hvis køretøjet efter udførsel og udbetaling af godtgørelse senere bliver indført her til landet og registreret i Motorregistret, skal der på ny betales registreringsafgift som et brugt køretøj. Se REGAL § 7 b, stk. 6, om betaling af afgift, hvis køretøjet igen registreres i Danmark.
 Afgiften beregnes på grundlag af køretøjets oprindelige nypris sammenholdt med handelsprisen på tidspunktet for indregistreringen.
 Hvis køretøjet ved genindførsel er mere end 35 år gammelt og fremtræder som ved første registrering, fastsættes registreringsafgiften ved genindførslen til den tidligere udbetalte godtgørelse for køretøjet. Det er ikke afgørende for denne bestemmelse, hvornår køretøjet er udført fra Danmark, og hvor stort et beløb der er udbetalt i godtgørelse.
 Se REGAL § 10, stk. 4.
 SKM2016.608.HR
 Ifølge REGAL § 7 b, stk. 1, godtgøres registreringsafgiften af et brugt motorkøretøj, såfremt motorkøretøjet afmeldes fra Køretøjsregistret og udføres af landet. Godtgørelsen fastsættes med udgangspunkt i det beløb, som det ville have kostet at afgiftsberigtige et tilsvarende (brugt) motorkøretøj i Danmark ("restafgiften"). I beløbet foretages dog et fradrag på 15 pct. af beløbet, jf. lovens § 7 b, stk. 3.
 Ifølge forarbejderne til reglen antages 15 pct.-fradraget at svare til den gennemsnitlige forhandleravance på brugte motorkøretøjer, dvs. forskellen mellem en forhandlers købspris og salgspris. Fradraget tilsigter at udligne forskellen mellem købsprisen og salgsprisen, så det ikke bliver mere attraktivt at eksportere brugte motorkøretøjer frem for at afsætte dem her i landet.
 Skatteministeriets modpart, der eksporterer brugte motorkøretøjer, gjorde gældende, at fradragsreglen er i strid med EU-retten. Modparten bestred således ikke, at opkrævningen af registreringsafgift havde været lovlig, men gjorde derimod gældende, at staten er forpligtet til at godtgøre den fulde "restafgift", når et afgiftsberigtiget motorkøretøj eksporteres.
 Ifølge Højesteret gælder der ikke et almindeligt EU-retligt princip om, at der skal ydes refusion (godtgørelse) af en lovligt opkrævet afgift, hvis det afgiftsbelagte motorkøretøj eksporteres. Højesteret fastslog, at 15 pct.-fradraget derfor uanset om fradraget betyder, at "restafgiften" ikke godtgøres fuldt ud - ikke strider imod EU-retten.
 Højesteret kom frem til det samme resultat som landsretten, men med en anden begrundelse (SKM2015.454.VLR).
 Sagen vedrørte for det første et spørgsmål om en personligt drevet brugtbilsvirksomheds tilbagebetaling af registreringsafgift af et stort antal brugte køretøjer, som var blevet udbetalt til virksomheden som eksportgodtgørelse med urette, idet betingelserne for udbetalingen af godtgørelsen efter REGAL § 7 b, stk. 1, og § 7 c, stk. 1, ikke var opfyldt. For det andet angik sagen et spørgsmål om afgiftsmyndighedernes efteropkrævning af moms af de i sagen omhandlede salg af brugte biler, idet det ikke var godtgjort, at betingelserne for momsfrit salg af varer til erhververe i andre EU-lande efter ML § 34, stk. 1, nr. 1, var opfyldt.
 Sagen blev indbragt for Højesteret som tredje instans af virksomheden i henhold til procesbevilling (tidligere domme i SKM2013.142.BR og SKM2014.428.VLR).
 Højesteret gav som landsretten Skatteministeriet medhold på begge punkter i sagen, idet Højesteret vedrørende spørgsmålet om eksportgodtgørelse bemærkede, at virksomheden ikke ved de fremlagte slutsedler om salg af brugte biler til udenlandske købere havde dokumenteret, at bilerne var udført her fra landet, jf. REGAL § 7 b, stk. 1 og 7 c, stk. 1. Højesteret henviste i øvrigt til de af landsretten anførte grunde vedrørende spørgsmålet om eksportgodtgørelse og om momsspørgsmålet og stadfæstede landsrettens dom.
 For Højesteret angik sagen, om det var med rette at skattemyndighederne ved fastsættelse af afgiftsgodtgørelsen foretog fradrag for udgiften til køretøjets beboelsesindretning. Sagen angik endvidere, om det fradrag for antal kørte kilometer over det normale, som skattemyndighederne foretog ved bedømmelsen af køretøjets skønnede værdi på udførselstidspunktet, var sket i overensstemmelse med de dagældende administrative regler.
 Af de grunde, som landsretten havde anført, tiltrådte Højesteret, at skattemyndighederne ved fastsættelse af afgiftsgodtgørelsen med rette havde foretaget fradrag for udgiften til køretøjets beboelsesindretning. Højsteret bemærkede herved, at det fremgik af forarbejderne til den tidligere gældende regel om en afgift på 60 pct. for køretøjer som det foreliggende, at størrelsen af denne afgift skønnedes at udligne afgiften af den særlige beboelsesindretning. Det fremgik endvidere af forarbejderne til lovændringen, hvor den gældende afgiftsregel blev indført, at den forelåede regel om, at der betales registreringsafgift efter samme takst som for almindelige personbiler, men således at der ses bort fra udgiften til beboelsesindretningen, nøje ville svare til intentionen bag den hidtidige 60 pct. regel.
 SKM2016.88.HR
 Sagen angår, om reglerne for godtgørelse af registreringsafgift i forbindelse med eksport af brugte biler er i strid med fællesskabsretten. Efter en foreløbig vurdering fandt Højesteret, at de traktatbestemmelser, som eksportøren påberåber sig til støtte for anmodningen om præjudiciel forelæggelse af spørgsmål for EU-Domstolen, ikke rejser en sådan rimelig tvivl om forståelsen af fællesskabsretten af betydning for den foreliggende sag, at der er grundlag for at imødekomme eksportørens anmodning om at forelægge spørgsmål for EU-Domstolen.
 Sagen angik værdiansættelsen af 820 biler anmeldt til eksport efter "selvanmelderordningen" af en virksomhed registreret efter registreringsafgiftsloven. SKAT havde i overensstemmelse med sine administrative retningslinjer på dette område anvendt nogle nærmere bestemte fradrag (et "annoncefradrag" på 5 pct. og et "klargøringsfradrag" på 3 pct.) ved værdiansættelsen af bilerne.
 Sagsøgeren påklagede SKATs afgørelser om værdiansættelserne til Motorankenævnet, der traf afgørelse om, at SKAT skulle genoptage sagerne. Nævnet fandt, at SKAT uhjemlet havde anvendt fradragene og ulovligt sat skøn under regel. SKAT genoptog sagerne, men fastholdt fradragene og begrundede disse nærmere. SKAT ændrede i flere tilfælde de oprindelige afgørelser til både skade og ugunst for sagsøgeren ud fra andre konkrete elementer i værdiskønnet (kilometerstand mv.).
 Landsretten fandt, som byretten, at de administrativt fastsatte fradrag i forbindelse med værdiansættelsen af brugte biler var lovlige.
 Endelig fandt landsretten, at SKAT ikke under den af Motorankenævnet pålagte genoptagelse af de påklagede værdiansættelser var afskåret fra at foretage ændringer af værdiansættelsen til skade for sagsøgeren. Landsretten lagde herved vægt på, at det følger af skatteforvaltningslovens § 39a, stk. 6, at Motorankenævnet kan foretage afledte ændringer af en klage over værdiansættelsen af et køretøj.
 Dommen er en stadfæstelse af SKM2018.204.BR
 Sagen vedrørte spørgsmålet om, hvorvidt appellanten kunne anses for at have dokumenteret, at et antal brugte køretøjer kunne anses for udført fra landet, og at betingelserne for udbetaling af afgiftsgodtgørelse af køretøjerne i henhold til REGAL §§ 7 b og 7 c dermed var opfyldt. Det var ubestridt, at køretøjerne var afmeldt fra Køretøjsregisteret.
 Byretten fandt, at de i sagen fremlagte fakturaer ikke udgjorde tilstrækkelig dokumentation for udførslen, ligesom de under sagen afgivne forklaringer fra sagsøgeren og en af køberne af bilerne var forbundet med en sådan usikkerhed om handlerne og påtegningerne på fakturaerne om handlerne, at fakturaerne heller ikke på dette grundlag kunne anses som fornøden dokumentation. Forklaringerne var i øvrigt ikke understøttet af objektive bevisdokumenter for udførslen, så som fragtdokumenter, vognmandskvitteringer eller lignende.
 Byretten lagde videre vægt på, at erhvervelserne af flere af bilerne var bestridt over for de tyske afgiftsmyndigheder af den tyske virksomhed, der fremstod som køber af bilerne på de fremlagte fakturaer, og på, at denne bestridelse ikke senere var berigtiget af virksomheden over for de tyske myndigheder.
 På denne baggrund fandt byretten det ikke tilstrækkeligt dokumenteret, at bilerne var udført af landet. Den udbetalte eksportgodtgørelse var derfor med rette krævet tilbagebetalt af SKAT. Byretten fulgte dermed landsrettens retsanvendelse i SKM2014.428.VLR (stadfæstet af Højesteret i U2016.142 H/ SKM2016.14.HR).
 Landsretten stadfæstede byrettens dom og tiltrådte byrettens begrundelse.
 For så vidt angår beviskravet i henhold til REGAL §§ 7 b og 7 c udtalte landsretten, at det følger af forarbejderne til § 7 c, at der ved udførsel til andre EU-lande skal fremlægges passende dokumentation i form af faktura, dokumentation for indregistrering eller andet, som skattemyndighederne finder egnet som dokumentation. Der gælder således et egentligt dokumentationskrav, og det er ikke tilstrækkeligt, at det alene er sandsynliggjort, at et køretøj er udført af Danmark.
 Landsretten fandt ikke, at de i sagen fremlagte fakturaer alene udgjorde tilstrækkelig dokumentation for udførslen. Landsretten bemærkede i samme forbindelse, at den påståede købers påtegning på fakturaerne måtte anses for at være blevet påført efter, at spørgsmålet om appellantens godtgørelse af registreringsafgift ved eksport af bilerne opstod.
 Efter en samlet vurdering af de afgivne forklaringer og fremlagte dokumenter tiltrådte Landsretten, at appellanten ikke havde dokumenteret at have udført bilerne af Danmark. Ud over de af byretten anførte grunde tillagde landsretten det vægt, at appellanten ikke havde foretaget de pligtige listeindberetninger af salgene, og det ikke kunne udelukkes, at den ene af de to påståede købere var fængslet på tidspunktet for udstedelsen af en del af fakturaerne, og at den anden af de påståede købere var afmeldt for momsregistrering på tidspunktet for udstedelsen af fakturaerne (Stadfæstelse af SKM2014.805.BR).
 Ifølge REGAL § 7 b, stk. 1, godtgøres registreringsafgiften af et brugt motorkøretøj, såfremt motorkøretøjet afmeldes fra Køretøjsregistret og udføres af landet. I godtgørelsesbeløbet fratrækkes 15 pct. af beløbet, dog mindst 8.500 kr. for personbiler og 4.500 kr. for motorcykler og varebiler, jf. lovens § 7 b, stk. 3.
 Sagen vedrørte bl.a. spørgsmål om en personligt drevet brugtbilsvirksomheds tilbagebetaling til afgiftsmyndighederne af registreringsafgift af et stort antal brugte køretøjer, som var blevet udbetalt til virksomheden som eksportgodtgørelse med urette, idet betingelserne for udbetalingen af godtgørelsen efter REGAL § 7 b, stk. 1, ikke var opfyldt.
 Landsretten fandt, at det følger af registreringsafgiftslovens ordlyd og forarbejder, at der skal fremlægges dokumentation for udførsel af det brugte køretøj, som anmeldes til eksport.
 Virksomheden havde ikke dokumenteret, at bilerne var udført af landet. Landsretten udtalte, at det var virksomhedens egen risiko - henset til omstændighederne ved bilsalgene - at virksomheden ikke nu kunne tilvejebringe den fornødne dokumentation for udførslen. Landsretten ændrede således byrettens dom (SKM2013.142.BR) vedrørende dette punkt.
 SKM2012.660.VLR Skatteministeriet blev i to sager frifundet for erstatningsansvar i anledning af SKATs udbetaling af afgiftsgodtgørelse i henhold til den dagældende REGAL §§ 7b og 7c til to anmeldere, der var i besiddelse af den originale registreringsattest og salgskontrakter med udenlandske købere, men som senere viste sig ikke at være ejere af køretøjerne og dermed materielt berettiget til at få afgiftsgodtgørelsen udbetalt.
 Den af SKAT dengang fulgte praksis om at udbetale godtgørelsen til den person, der kunne fremvise den originale registreringsattest for det køretøj, der anmeldtes til eksport, ansås ikke for ansvarspådragende.
 Sagsøgerne fandtes under de i sagerne foreliggende omstændigheder nærmest til at bære risikoen for, at anmelderen af køretøjet til eksport havde handlet svigagtigt.
 SKM2016.263.BR
 SKM2016.33.BR
 En bilejer havde afleveret sin bil, en nøgle til bilen samt en kopi af bilens registreringsattest til en forhandler med henblik på videresalg eller eksport. Forhandleren, der var registreret i henhold til REGAL §§ 14 og 15, angav efterfølgende over for SKAT, at bilen var eksporteret og fik eksportgodtgørelsen udbetalt.
 Forhandleren gik nogle måneder senere konkurs uden forinden at have betalt eksportgodtgørelsen videre til bilens ejer. Efter forhandlerens konkurs viste det sig, at bilen fortsat stod på forhandlerens plads.
 Bilejeren kontaktede telefonisk SKAT. Ejeren forklarede under hovedforhandlingen, at han under denne telefonsamtale fik oplyst, at bilen ikke måtte være i Danmark, og at han kunne få en bøde, hvis han satte sig i besiddelse af den. SKATs medarbejder forklarede omvendt, at hun under samtalen oplyste, at SKAT var i færd med at "tilbageføre" registreringen i Motorregistret, således at bilen igen ville kunne indregistreres i Danmark.
 Bilens ejer kontaktede herefter en advokat, der anmodede SKAT om udbetaling af eksportgodtgørelse. Denne anmodning blev afslået, idet bilen ikke var eksporteret.
 Efterfølgende anlagde bilejeren sag mod SKAT med påstand om erstatning af eksportgodtgørelsen, idet han mente, at det var en fejl, at godtgørelsen ikke var blevet udbetalt til ham.
 Under sagens forberedelse oplyste SKAT, at bilen nu var "låst op" i Motorregistret. Da bilejeren kontaktede konkursboet for at få bilen udleveret, fik han oplyst, at man havde vurderet, at bilen var værdiløs, og at den derfor var blevet skrottet. Bilejeren forhøjede herefter sin påstand, således at han nu krævede hele bilens værdi erstattet.
 Retten frifandt SKAT. Retten fandt således ikke, at det var godtgjort, at SKAT ikke havde fulgt reglerne om udbetaling af eksportgodtgørelse, idet forhandleren havde været i besiddelse af en kopi af bilens registreringsattest.
 Retten fandt endvidere ikke, at det kunne lægges til grund, at SKATs medarbejder skulle have oplyst, at bilen ikke måtte befinde sig i Danmark. Retten lagde i den forbindelse vægt på, at sagsøgeren ikke havde forsøgt at få ændret bilens status i Motorregistret, men alene havde forsøgt at få udbetalt eksportgodtgørelsen. Retten fandt det på denne baggrund ikke godtgjort, at SKAT havde frataget ejeren rådigheden over bilen og derved eller i øvrigt handlet ansvarspådragende.
 Sagen vedrørte spørgsmålet om, hvorvidt sagsøgeren kunne anses for at have dokumenteret, at et antal brugte køretøjer kunne anses for udført fra landet, og at betingelserne for udbetaling af afgiftsgodtgørelse af køretøjerne i henhold til REGAL §§ 7 b og 7 c dermed var opfyldt. Det var ubestridt, at køretøjerne var afmeldt fra køretøjsregisteret. Retten fandt ikke, at de i sagen fremlagte fakturaer udgjorde tilstrækkelig dokumentation for udførslen, lige som de under sagen afgivne forklaringer fra sagsøgeren og en af køberne af bilerne var forbundet med en sådan usikkerhed om handlerne og påtegningerne på fakturaerne om handlerne, at fakturaerne heller ikke på dette grundlag kunne anses som fornøden dokumentation. Forklaringerne var i øvrigt ikke understøttet af objektive bevisdokumenter for udførslen, så som fragtdokumenter, vognmandskvitteringer eller lignende.
 SKM2013.477.BR
 Ved beregning af eksportgodtgørelse af registreringsafgift for en Volkswagen VW Tourag var der ikke grundlag for at tilsidesætte det af afgiftsmyndighederne foretagne skøn.
 Afgiftsmyndighederne var ikke forpligtet til at anvende nedskrivningsskalaen fra punktafgiftsvejledningen ud fra en betragtning om, at de sammenlignede biler ikke var fuldstændig identiske.
 SKAT fandtes at have handlet ansvarspådragende over for sagsøgeren, som havde tinglyst pant i et køretøj, som af ejeren blev anmeldt til eksport, fordi SKAT i strid med reglen i REGAL § 7 c, stk. 3, undlod at tilbageholde udbetalingen af afgiftsgodtgørelsen til ejeren. SKAT havde begået en ekspeditionsfejl ved enten at undlade opslag i Bilbogen eller foretage fejlopslag.
 SKM2013.28.BR
 Sagen angik, hvorvidt skattemyndighederne havde handlet ansvarspådragende i forbindelse med fastsættelsen af registreringsafgift af et køretøj parallelimporteret fra Tyskland.
 Sagsøgeren anmeldte i november 2008 et brugt køretøj af mærket Audi ... til udførsel fra Danmark og ansøgte om afgiftsgodtgørelse af køretøjet i henhold til REGAL § 7 b. Køretøjet var oprindelig parallelimporteret fra Tyskland i 2006 og afgiftsberigtiget ved betaling af kr. 189.409,-.
 På baggrund af sagsøgerens eksportanmeldelse fastsatte skattemyndighederne afgiftsgodtgørelsen til kr. 160.998,-, med henvisning til at afgiftsgodtgørelsen ved eksport ikke kan overstige den oprindelig betalte registreringsafgift ved import fratrukket 15 %, jf. REGAL § 7 b, stk. 5.
 Sagsøgeren hævdede imidlertid, at skattemyndighedernes oprindelige afgiftsberigtigelse var forkert, og at skattemyndighederne derfor ifaldt ansvar for sagsøgerens tab på kr. 459.002,-, idet godtgørelsen skulle have udgjort kr. 620.000,-, hvis ikke den var begrænset af den fejlagtige afgiftsberigtigelse.
 Retten frifandt Skatteministeriet, idet retten fandt, at sagsøgeren ikke havde godtgjort, at Skatteministeriet havde begået fejl i forbindelse med afgiftsberigtigelsen, og at der således ikke var grundlag for at pålægge Skatteministeriet erstatningsansvar.
 Landsskatteretskendelser og afgørelser fra Skatteankestyrelsen
 Skatteankestyrelsen fandt, at virksomheden ikke var berettiget til eksportgodtgørelse, idet køretøjet ikke blev fremstillet for SKAT. SKAT havde i overensstemmelse med REGAL § 18, stk. 1, udtaget køretøjet til kontrol inden for 14 dage.


text:
Roman Kienast (Saliżburgu, 29 ta' Marzu 1984) huwa plejer tal-futbol Awstrijakk li jilgħab bħala attakkant.
 Karriera
 Kienast issieħeb fit-tim taż-żgħażagħ ta' Rapid Wien fl-età ta' 14-il sena. Huwa għamel id-debutt mat-tim tal-kbar fl-2002. Fiż-żewġ staġuni ta' wara, huwa għamel 24 apparenza fil-Bundesliga Awstrijaka, iżda ma skorja l-ebda gowl. Fl-2004, ġie misluf lil Rheindorf Altach, allura niżel jilagħab fl-Ewwel Diviżjoni Awstrijaka (it-tieni livell). Wara li skorja 4 gowls f'6 logħbiet, kien malajr issejjaħ lura ma' Rapid. Matul il-bqija tal-istaġun huwa għamel 21 dehra mat-tim ta' Vjenna, u finalment irnexxielu jiskorja l-ewwel gowl tiegħu fil-Bundesliga. L-istaġun spiċċa fil-glorja għat-tim hekk kif rebaħ it-titlu tal-kampjonat.
 Eżatt qabel il-bidu tal-istaġun 2006, Kienast mar b'self mal-klabb Norveġiż ta' Hamarkameratene (Ham-Kam). Wara prestazzjonijiet konvinċenti matul l-ewwel nofs tal-istaġun Ham-Kam iddeċidew li jixtruh. Madankollu, ma rnexxielux jipprevjeni lit-tim milli jaqa' għal dak l-istaġun. Fl-istaġun ta' wara, Ham-Kam ġew promossi lura għall-Premier League Norveġiż, b'Kienast jilgħab parti integrali fil-kampanja billi jiskorja 14-il gowl.
 Mis-27 ta' Mejju, 2008, Kienast ma skorjax matul l-istaġun 2008 fir-rimonta ta' Ham-Kam għat-tiġrija lura lejn l-ogħla livell.
 Fil-31 ta' Lulju 2008, Kienast ġie trasferit ma' Helsingborgs IF ta' Allsvenskan fl-Iżvezja fuq self għall-bqija tas-sena bl-għażla li jixtruh.
 Internazzjonali
 Kienast huwa plejer regolari fl-iskwadra Awstrijaka u s'issa lagħab 6 darbiet għal pajjiżu. Huwa skorja l-ewwel gowl tiegħu mat-tim tal-kbar fis-27 ta' Mejju f'logħba ta' ħbiberija kontra n-Niġerja. Wara dik il-logħba, il-kowċ Josef Hickersberger għażlu fl-iskwadra finali għall-Kampjonati Ewropej tal-2008.
 Ħajja personali
 Roman huwa bin l-eks-plejer ta' Rapid Wien, Wolfgang Kienast u n-neputi tal-eks-futboler Awstrijak internazzjonali Reinhard Kienast.
 Unuri
 Klabb
 Rapid Wien
 Bundesliga: 2005
 Sturm Graz
 Bundesliga: 2011
 Referenzi
 Ħoloq esterni
 Twieldu fl-1984
 Nies ħajjin
 Futbolers Awstrijaċi
 Plejers ta' HamKam
 Plejers ta' Helsingborgs IF
 Plejers tal-Bundesliga Awstrijaka
 Plejers ta' SK Rapid Wien
 Plejers ta' SC Rheindorf Altach


text:
26 Νοεμβρίου | 27 Νοεμβρίου | 28 Νοεμβρίου
 Η 27η Νοεμβρίου είναι η 331η ημέρα του έτους κατά το Γρηγοριανό ημερολόγιο (332η σε δίσεκτα έτη). Υπολείπονται 34 ημέρες.
 Γεγονότα
 25 - Ο αυτοκράτορας Κουάνγκγου των Χαν ορίζει τη Λουόγιανγκ ως πρωτεύουσα της ανατολικής δυναστείας Χαν.
 176 - Ο αυτοκράτορας Μάρκος Αυρήλιος ορίζει τον γιο του, Κόμμοδο, ανώτατο διοικητή των ρωμαϊκών λεγεώνων.
 395 - Ο Φλάβιος Ρουφίνος, ύπαρχος των πραιτωρίων της ανατολής, δολοφονείται από τους Γότθους μισθοφόρους του Γαϊνά.
 511 - Πεθαίνει στη Λουτέτια ο βασιλιάς Κλόβις Α ́.
 602 - Ο αυτοκράτορας Μαυρίκιος υποχρεώνεται να παρακολουθήσει την εκτέλεση των πέντε γιων του πριν αποκεφαλιστεί ο ίδιος.
 1095 - Ο Πάπας Ουρβανός Β ́ κηρύσσει την Α ́ Σταυροφορία στη σύνοδο του Κλερμόν.
 1830 - Η Αγία Αικατερίνη Λαμπουρέ βλέπει ένα όραμα με την Παναγία.
 1856 - Το Λουξεμβούργο υιοθετεί μονομερώς ένα νέο, αντιδραστικό σύνταγμα.
 1895 - Ο Άλφρεντ Νόμπελ υπογράφει στο Παρίσι τη διαθήκη του, με την οποία προσφέρει την περιουσία του για τη θέσπιση των Βραβείων Νόμπελ μετά το θάνατό του.
 1896 - Παρουσιάζεται για πρώτη φορά το Τάδε Έφη Ζαρατούστρα του Ρίχαρντ Στράους.
 1912 - Η Ισπανία ανακηρύσσει προτεκτοράτο το βόρειο τμήμα του Μαρόκου.
 1940 - Στη Ρουμανία, το κυβερνών φασιστικό κόμμα Σιδηρά Φρουρά δολοφονεί πάνω από 60 υπασπιστές του βασιλιά Καρόλου Β ́ και άλλους πολιτικά διαφωνούντες.
 1942 - Β ́ Παγκόσμιος Πόλεμος: Το γαλλικό ναυτικό βυθίζει στην Τουλόν τα πλοία και τα υποβρύχιά του για να μην πέσουν στα χέρια των Ναζί.
 1965 - Ασύλητο βασιλικό τάφο της Μυκηναϊκής περιόδου ανακαλύπτει στις Αρχάνες Κρήτης, ο αρχαιολόγος Γιάννης Σακελλαράκης.
 1969 - Τα γραφεία της ισραηλινής αεροπορικής εταιρίας El Al στην Αθήνα πλήττονται από χειροβομβίδα που πετάει νεαρός Άραβας, τραυματίζοντας πάνω από 15 άτομα. Ο μικρός Γεώργιος Νάστος θα πεθάνει λίγο αργότερα.
 1973 - Εικοστή πέμπτη τροπολογία: Η Γερουσία (ΗΠΑ) με ψήφους 92-3 εγκρίνει τον Τζέραλντ Φορντ ως αντιπρόεδρο των Η.Π.Α. (Στις 6 Δεκεμβρίου, η Βουλή των Αντιπροσώπων θα τον επικυρώσει με 387-35).
 1978 - Δολοφονούνται στο Σαν Φρανσίσκο ο δήμαρχος της πόλης Τζορτζ Μασκόνι και ο ανοιχτά γκέι δημοτικός σύμβουλος Χάρβεϊ Μιλκ από τον πρώην δημοτικό σύμβουλο Νταν Γουάιτ.
 1978 - Ιδρύεται στην Τουρκία το Εργατικό Κόμμα του Κουρδιστάν (PKK).
 1983 - Boeing 747 της Avianca συντρίβεται κοντά στο Διεθνές Αεροδρόμιο Μαδρίτης Μπαράχας, σκοτώνοντας 181 άτομα.
 1984 - Ολοκληρώνεται η συμφωνία των Βρυξελλών μεταξύ των κυβερνήσεων του Ηνωμένου Βασιλείου και της Ισπανίας, με την οποία το Ηνωμένο Βασίλειο συμφωνεί να αρχίσει συζητήσεις με την Ισπανία σχετικά με το Γιβραλτάρ, συμπεριλαμβανομένου και του ζητήματος της κυριαρχίας του.
 1989 - Boeing 727 της Avianca εκρήγνυται στον αέρα πάνω από την Κολομβία, σκοτώνοντας και τους 107 επιβαίνοντες και 3 άτομα στο έδαφος. Το Καρτέλ Μεδεγίν θα αναλάβει την ευθύνη για την επίθεση.
 1992 - Για δεύτερη φορά σε ένα χρόνο, στρατιωτικές δυνάμεις προσπαθούν να ανατρέψουν τον πρόεδρο Κάρλος Ανδρές Πέρες στη Βενεζουέλα.
 Γεννήσεις
 111 - Αντίνοος, Έλληνας σύντροφος του Αδριανού
 1380 - Φερδινάνδος Α ́, βασιλιάς της Αραγωνίας
 1701 - Άντερς Κέλσιος, Σουηδός αστρονόμος
 1857 - Τσαρλς Σκοτ Σέρινγκτον, Άγγλος φυσιολόγος
 1921 - Αλεξάντερ Ντούμπτσεκ, Σλοβάκος πολιτικός
 1928 - Αλέκος Αλεξανδράκης, Έλληνας ηθοποιός
 1928 - Στάνλεϊ Χόφμαν, Γάλλος λόγιος
 1938 - Απόλο Ενζιμπάμπι, πρωθυπουργός της Ουγκάντας
 1939 - Λοράν Ντεζιρέ Καμπιλά, πρόεδρος του Κονγκό
 1940 - Μπρους Λι, Αμερικανός ηθοποιός
 1942 - Τζίμι Χέντριξ, Αμερικανός τραγουδιστής, κιθαρίστας και παραγωγός
 1945 - Μπενίνιο Φιτιάλ, κυβερνήτης των Βορείων Μαριανών Νήσων
 1947 - Ισμαήλ Ομάρ Γκουέλεχ, πρόεδρος του Τζιμπουτί
 1948 - Ζντράβκο Τόλιμιρ, Βόσνιος στρατιωτικός
 1951 - Κάθριν Μπίγκελοου, Αμερικανίδα σκηνοθέτρια
 1956 - Γουίλιαμ Φίχτνερ, Αμερικανός ηθοποιός
 1957 - Καρολίνα Μπουβιέ Κένεντι, Αμερικανίδα συγγραφέας και δικηγόρος
 1960 - Γιούλια Τιμοσένκο, Ουκρανή πολιτικός
 1962 - Ντέιβι Μπόι Σμιθ, Άγγλος παλαιστής
 1969 - Μάιλς Κένεντι, Αμερικανός τραγουδιστής (Alter Bridge)
 1982 - Αλεξάντερ Κερζακόφ, Ρώσος ποδοσφαιριστής
 1984 - Σάνα Νίλσεν, Σουηδέζα τραγουδίστρια
 Θάνατοι
 8 π.Χ. - Οράτιος, Ρωμαίος ποιητής
 395 - Φλάβιος Ρουφίνος, Ρωμαίος πολιτικός
 450 - Γάλλα Πλακιδία, Βυζαντινή αυτοκράτειρα
 511 - Κλόβις Α ́, βασιλιάς των Φράγκων
 602 - Μαυρίκιος, Βυζαντινός αυτοκράτορας
 1252 - Λευκή της Καστίλης, βασίλισσα της Γαλλίας
 1553 - Τζιχανγκίρ, Οθωμανός πρίγκιπας
 1644 - Φρανθίσκο Πατσέκο, Ισπανός καλλιτέχνης
 1680 - Αθανάσιος Κίρχερ, Γερμανός λόγιος
 1754 - Αβραάμ ντε Μουάβρ, Γάλλος μαθηματικός
 1758 - Σενεσίνο, Ιταλός καστράτο
 1852 - Άντα Λάβλεϊς, Αγγλίδα μαθηματικός
 1895 - Αλέξανδρος Δουμάς (υιός), Γάλλος συγγραφέας
 1909 - Ιωάννης Δ. Παπαδιαμαντόπουλος, Έλληνας στρατιωτικός
 1936 - Βασίλειος Ζαχάρωφ, Έλληνας επιχειρηματίας
 1936 - Έντουαρντ Μπαχ, Άγγλος ιατρός
 1940 - Νικολάε Γιόργκα, Ρουμάνος ιστορικός και πολιτικός
 1951 - Γεώργιος Δ. Παπαγεωργίου, Έλληνας στρατιωτικός και πολιτικός
 1953 - Ευγένιος Ο'Νηλ, Αμερικανός θεατρικός συγγραφέας
 1967 - Λέον Μπα, πρόεδρος της Γκαμπόν
 1977 - Επαμεινώνδας Πετραλιάς, Έλληνας αθλητικός παράγοντας
 1978 - Χάρβεϊ Μιλκ, Αμερικανός πολιτικός
 1983 - Κώστας Μεντής, Έλληνας ηθοποιός
 1984 - Στέλιος Ξεφλούδας, Έλληνας συγγραφέας
 1985 - Φερνάν Μπρωντέλ, Γάλλος ιστορικός
 1987 - Γρηγόριος Κασιμάτης, Έλληνας πολιτικός
 1990 - Βασίλης Ξανθόπουλος, Έλληνας φυσικός
 1999 - Ευστάθιος Κωστελίδης, Έλληνας πολιτικός
 2011 - Βαγγέλης Λιβαδάς, Έλληνας θεατρικός επιχειρηματίας
 2016 - Ιωάννης Γρίβας, Έλληνας δικαστικός και πολιτικός
 2016 - Γιάννης Χωματάς, Έλληνας γιατρός και πολιτικός
 Αργίες και εορτές
 Ορθόδοξη Εκκλησία
 Ημέρες του έτους