text:
 Важна правна забележка
 |
 22007A0803(03)
 Протокол към Споразумението за партньорство и сътрудничество между Европейските общности и техните държави-членки, от една страна, и Грузия, от друга страна, за да се вземе предвид присъединяването на Република България и Румъния към Европейския съюз
 Официален вестник n° L 202 , 03/08/2007 стр. 0031 - 0034
 20070627Протоколкъм Споразумението за партньорство и сътрудничество между Европейските общности и техните държави-членки, от една страна, и Грузия, от друга страна, за да се вземе предвид присъединяването на Република България и Румъния към Европейския съюзКРАЛСТВО БЕЛГИЯ,РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ,ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА,КРАЛСТВО ДАНИЯ,ФЕДЕРАЛНА РЕПУБЛИКА ГЕРМАНИЯ,РЕПУБЛИКА ЕСТОНИЯ,РЕПУБЛИКА ГЪРЦИЯ,КРАЛСТВО ИСПАНИЯ,ФРЕНСКАТА РЕПУБЛИКА,ИРЛАНДИЯ,ИТАЛИАНСКАТА РЕПУБЛИКА,РЕПУБЛИКА КИПЪР,РЕПУБЛИКА ЛАТВИЯ,РЕПУБЛИКА ЛИТВА,ВЕЛИКОТО ХЕРЦОГСТВО ЛЮКСЕМБУРГ,РЕПУБЛИКА УНГАРИЯ,РЕПУБЛИКА МАЛТА,КРАЛСТВО НИДЕРЛАНДИЯ,РЕПУБЛИКА АВСТРИЯ,РЕПУБЛИКА ПОЛША,ПОРТУГАЛСКАТА РЕПУБЛИКА,РУМЪНИЯ,РЕПУБЛИКА СЛОВЕНИЯ,СЛОВАШКАТА РЕПУБЛИКА,РЕПУБЛИКА ФИНЛАНДИЯ,КРАЛСТВО ШВЕЦИЯ,ОБЕДИНЕНОТО КРАЛСТВО ВЕЛИКОБРИТАНИЯ И СЕВЕРНА ИРЛАНДИЯ,наричани по-долу "държавите-членки", представлявани от Съвета на Европейския съюз, иЕВРОПЕЙСКАТА ОБЩНОСТ И ЕВРОПЕЙСКАТА ОБЩНОСТ ЗА АТОМНА ЕНЕРГИЯ,наричани по-долу "Общностите", представлявани от Съвета на Европейския съюз и от Европейската комисия,от една страна, иГРУЗИЯот друга страна,наричани по-долу "страните" за целите на настоящия протокол,КАТО ВЗЕХА ПРЕДВИД разпоредбите на Договора между Кралство Белгия, Чешката република, Кралство Дания, Федерална република Германия, Република Естония, Република Гърция, Кралство Испания, Френската република, Ирландия, Италианската република, Република Кипър, Република Латвия, Република Литва, Великото херцогство Люксембург, Република Унгария, Република Малта, Кралство Нидерландия, Република Австрия, Република Полша, Португалската република, Република Словения, Словашката република, Република Финландия, Кралство Швеция, Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия (държави-членки на Европейския съюз) и Република България и Румъния относно присъединяването на Република България и Румъния към Европейския съюз, който бе подписан в Люксембург на 25 април 2005 г. и се прилага от 1 януари 2007 г.,КАТО ИМАТ ПРЕДВИД новото положение в отношенията между Грузия и Европейския съюз, произтичащо от присъединяването на две нови държави-членки към ЕС, което открива възможности и поражда предизвикателства пред сътрудничеството между Грузия и Европейския съюз,КАТО ВЗЕХА ПРЕДВИД желанието на страните да осигурят постигането и изпълнението на целите и принципите на СПС,СЕ СПОРАЗУМЯХА ЗА СЛЕДНОТО:Член 1Република България и Румъния са страни по Споразумението за партньорство и сътрудничество между Европейските общности и техните държави-членки, от една страна, и Грузия, от друга страна, подписано в Люксембург на 22 април 1996 г. и влязло в сила на 1 юли 1999 г. (наричано по-долу "споразумението"), и приемат и вземат предвид по същия начин, както останалите държави-членки на Общността, текстовете на споразумението и на съвместните декларации, размяната на писма и декларацията от страна на Грузия, приложена към заключителния акт, подписан на същата дата, и протокола към споразумението от 30 април 2004 г., влязъл в сила на 1 март 2005 г.Член 2Настоящият протокол е неразделна част от споразумението.Член 31. Настоящият протокол се одобрява от Общностите, от Съвета на Европейския съюз от името на държавите-членки и от Грузия в съответствие с техните процедури.2. Страните се уведомяват взаимно за приключването на процедурите, посочени в предходния параграф. Инструментите за одобрение се депозират в генералния секретариат на Съвета на Европейския съюз.Член 41. Настоящият протокол влиза в сила на първия ден от първия месец след датата на депозиране на последния инструмент за одобрение.2. До влизането му в сила протоколът се прилага временно, считано от 1 януари 2007 г.Член 51. Текстовете на споразумението, заключителния акт и всички приложени към него документи, както и на протокола към споразумението от 30 април 2004 г., са изготвени на български и на румънски език.2. Те са приложени към настоящия протокол и са еднакво автентични с текстовете на другите езици, на които са изготвени споразумението, заключителният акт и приложените към него документи, както и протоколът към споразумението от 30 април 2004 г.Член 6Настоящият протокол е изготвен в два екземпляра на английски, български, гръцки, датски, естонски, испански, италиански, латвийски, литовски, малтийски, немски, нидерландски, полски, португалски, румънски, словашки, словенски, унгарски, фински, френски, чешки, шведски и грузински език, като всички текстове са еднакво автентични.Съставено в Брюксел на двадесет и седми юни две хиляди и седма година.Hecho en Bruselas, el veintisiete de junio de dos mil siete.V Bruselu dne dvacátého sedmého června dva tisíce sedm.Udfærdiget i Bruxelles, den syvogtyvende juni to tusind og syv.Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten Juni zweitausendsieben.Kahe tuhande seitsmenda aasta juunikuu kahekümne seitsmendal päeval BrüsselisΈγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι επτά Iουνίου δύο χιλιάδες επτά.Done at Brussels on the twenty-seventh day of June in the year two thousand and seven.Fait à Bruxelles, le vingt-sept juin deux mille sept.Fatto a Bruxelles, addì ventisette giugno duemilasette.Briselē, divi tūkstoši septītā gada divdesmit septītajā jūnijāPriimta du tūkstančiai septintųjų metų birželio dvidešimt septintą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kettőezer-hetedik év június havának huszonhetedik napján.Magħmul fi Brussell, is- sebgħa u għoxrin ta' Lulju, elfejn u sebgħaGedaan te Brussel, de zevenentwintigste juni tweeduizend zeven.Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego czerwca roku dwa tysiące siódmego.Feito em Bruxelas, em vinte e sete de Junho de dois mil e sete.Încheiat la Bruxelles la douăzeci și șapte iunie, anul două mii șapte.V Bruseli dvadsiateho siedmeho júna dvetisícsedemV Bruslju, sedemindvajsetega junija leta dva tisoč sedem.Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattaseitsemän.Som skedde i Bryssel den tjugosjunde juni tjugohundrasju.+++++ TIFF +++++За Държавите-членкиPor los Estados miembrosZa členské státyFor medlemsstaterneFür die MitgliedstaatenLiikmesriikide nimelΓια τα κράτη μέληFor the Member StatesPour les États membresPer gli Stati membriDalībvalstu vārdāValstybių narių varduA tagállamok rėszérőlGħall-Istati MembriVoor de lidstatenW imieniu państw członkowskichPelos Estados-MembrosPentru statele membreZa členské štátyZa države članiceJäsenvaltioiden puolestaPå medlemsstaternas vägnar+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++За Европейските общностиPor las Comunidades EuropeasZa Evropská společenstvíFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenEuroopa Ühenduste nimelΓια τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeEiropas Kopienu vārdāEuropos Bendrijų varduAz Európai Közösségek részérőlGħall-Komunitajiet EwropejVoor de Europese GemeenschappenW imieniu Wspólnot EuropejskichPelas Comunidades EuropeiasPentru Comunitatea EuropeanăZa Európske spoločenstváZa Evropski skupnostiEuroopan yhteisöjen puolestaPå Europeiska gemenskapernas vägnar+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++За ГрузияPor GeorgiaZa Gruziifor GeorgienFür GeorgienGruusia nimelΓια τη ΓεωργίαFor GeorgiaPour la GéorgiePer la GeorgiaGruzijas vārdāGruzijos varduGrúzia részérőlGħall-ĠeorġaVoor GeorgiëW imieniu GruzjiPela GeórgiaPentru GeorgiaZa GruzínskoZa GruzijoGeorgian puolestaPå Georgiens vägnar+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
Fortran (ili FORTRAN) ime je za proceduralni, imperativni programski jezik koji je bio razvijen tijekom 50-ih godina dvadesetog stoljeća, i koristi se većinom u znanstvene svrhe. Ime FORTRAN dobiveno je od skraćivanjem engleske složenice Formula Translation.
 Povijest razvoja i inačice
 Povijest razvoja
 Prvi FORTRAN jezični prevoditelj (ili kompilator) razvila je tvrtka IBM za računalo IBM 704 između 1954. i 1957. godine. Razvojnu grupu predvodio je John W. Backus. Kao jezični prevoditelj FORTRAN je nastao u povojima računarstva tj. kada su osnovna svojstva računala bile veoma skromne (mala glavna memorija, spora centralna jedinica) tako da je razvojni tim imao skučeni prostor za razvoj i implementaciju.
 Predvoditelj razvojne grupe John W. Backus je također bio i jedan od glavnih inženjera i dizajnera računala IBM 704, računala na kojem je razvijena prva inačica FORTRANA. Uz Backusa u razvojnoj grupi su sudjelovali su sljedeći programeri :
 Sheldon F. Best
 Harlan Herrick
 Peter Sheridan
 Roy Nutt
 Robert Nelson
 Irving Ziller
 Richard Goldberg
 Lois Haibt
 David Sayre
 Razvojni tim FORTRANA nije razvio princip programa-prevoditelja te prevođenje složenog programskog jezika u objektni kod, ali oni su prva grupa koja je razvila uspješan složeni programski jezik.
 Inačice
 FORTRAN I (1954-1957)
 FORTRAN II (1958)
 FORTRAN III (1958)
 FORTRAN IV (1961)
 FORTRAN 66 (1966)
 FORTRAN 77 (1977)(ANSI standard)
 FORTRAN 90 (1990)(ANSI standard)
 FORTRAN 95 (1995)(ANSI standard)
 FORTRAN 2000 (2000)
 FORTRAN 2003 (2003)
 FORTRAN 2008 (2008)
 Posebitosti
 Nedostaci
 Programski primjer
 ! This program calculates the area of a tank,
 ! excluding the bottom.
 ! The variables are assigned as follows:
 !
 ! R = RADIUS
 ! H = HEIGHT
 ! PI = 3.14159
 ! A = AREA
 !
 ! They are declared with the REAL statement below.
 REAL R, H, PI, A
 ! The OPEN command associates the data file, "PANDAT.DAT",
 ! in folder "DATA" with logical device 5. If there is an
 ! error, statement 900 is executed.
 OPEN (5, FILE = 'C:\DATA\PANDAT.DAT', ACCESS = 'SEQUENTIAL', &
 STATUS = 'OLD', ERR = 900)
 ! This following section accumulates the sum of
 ! the input variables.
 ! The first command reads the data record and
 ! stores it in memory.
 DO
 READ (5, FMT = 1, END = 99) R, H
 ! The next command describes the form and location
 ! of the data to be read.
 1 FORMAT (F4.2,F4.2)
 ! The next statements assign values to the variables.
 PI = 3.14159
 A = PI * R**2 + 2 * PI * R * H
 ! The next section writes the sums to the screen.
 ! The first command, PRINT, denotes which FORMAT
 ! statement is to be used, and the variables to be printed.
 PRINT 11, H, R, A
 ! The following FORMAT statement describes how the
 ! data field is to be written. Notice the semicolon in column 6
 ! which is used to denote continuation of the previous line.
 11 FORMAT (1X,'RADIUS= ',F6.2,10X,'HEIGHT= ',F6.1,10X,'AREA= ', &
 & F8.1)
 ! The following statement completes the loop.
 END DO
 ! The next section prints if the input data is invalid.
 900 PRINT 21
 21 FORMAT (1X,'INVALID DATA')
 ! Now we close the file and end program execution.
 99 CLOSE (5)
 STOP
 END
 Vanjske poveznice
 Povijest FORTRAN-a
 Programski jezici
 IBM


text:
Load Records est un label indépendant américain, basé à Providence (Rhode Island) et spécialisé dans la musique expérimentale et bruitiste. Selon Mark Hensch de Thrash Pit, "Load Records a peut-être le catalogue le plus ambitieux du monde".
 Le label a été fondé par Ben McOsker pour sortir un single de Boss Fuel. Il s'est rapidement transformé en un vivier de la scène bruitiste de Providence, de la même manière que Sub Pop a desservi le grunge de Seattle au début des années 1990. En signant avec des groupes tels que Lightning Bolt, Sightings et Noxagt, McOsker a élargi le champ du noise rock et a permis à de nombreux groupes locaux d'obtenir une diffusion importante. Certains affirment que les publications de McOsker font partie de ce qui s'est fait de plus innovant et passionnant en matière de musique bruitiste et expérimentale du début des années 2000. Load Records est associée par beaucoup à une esthétique particulière, essentiellement liée aux masques et costumes portés par certains groupes. Load Records a également des contrats avec des groupes plus proches du metal comme Khanate, Ovo, Necromitron, et les Brainbombs.
 La musique de Load est diffusée et couverte par certains magazines nationaux tels que Blastitude, Arthur et Dead Angel.
 Groupes notables signés chez Load Records
 Arab On Radar
 Brainbombs
 Excepter
 Fat Day
 Forcefield
 Friends Forever
 the Hospitals
 Khanate
 Kites
 Landed
 Lightning Bolt
 Men's Recovery Project
 Metalux
 Mindflayer
 Monotract
 Nautical Almanac
 Neon Hunk
 Noxagt
 the Ohsees (OCS)
 Pink and Brown
 Prurient
 the Scissor Girls
 Sightings
 Silver Daggers
 Six Finger Satellite
 the USAISAMONSTER
 the White Mice
 Wizardzz
 Article connexe
 Catalogue de Load Records
 Sources/Références
 Label discographique indépendant ayant son siège aux États-Unis
 Label de noise rock
 Label de rock expérimental


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 4.1.2022
 COM(2022) 4 final
 2021/0438(COD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavské republice
 {SWD(2022) 1 final}
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 Moldavská republika se v posledních letech potýkala s mnoha problémy, a to i v hospodářské a politické oblasti. V roce 2020 zemi zasáhla pandemie COVID-19 i letní sucho, což mělo značný negativní vliv na růst, přičemž HDP klesl o 7 %, což je nejsilnější recese od světové finanční krize. Hospodářský útlum ještě zhoršila vleklá politická krize, která následovala po prezidentských volbách v listopadu 2020 a kterou nakonec vyřešily parlamentní volby v červenci 2021. Od srpna, kdy se ujala úřadu nová, reformám nakloněná vláda, jsou všechny politické síly v Moldavsku (včetně prezidenta, vlády a parlamentu) sladěny a podporují společný ambiciózní program reforem zaměřený na klíčové oblasti politiky, jako jsou reformy v soudnictví, řádná správa věcí veřejných a boj proti korupci.
 Bez ohledu na obnovenou politickou dynamiku a pevné odhodlání provádět reformy se však Moldavsko i nadále potýká se značnými problémy, a to pokud jde o veřejnou správu, korupci, omezené správní kapacity a nedávnou energetickou krizi, které dále oslabily hospodářskou stabilitu Moldavska a vedly k zahájení náročného procesu vyjednávání se společností Gazprom (dne 29. října byla podepsána nová dohoda o dodávkách plynu).
 V této souvislosti a vzhledem k přetrvávajícím značným finančním potřebám Moldavska (nedostatek vnějšího financování se v roce 2022 odhaduje na 1,2 % HDP), požádala moldavská vláda dne 19. listopadu 2021 EU o novou makrofinanční pomoc v návaznosti na dohodu na úrovni pracovních útvarů MMF (oznámenou dne 21. října 2021) o tříleté rozšířené úvěrové facilitě/rozšířené finanční facilitě ve výši 564 milionů USD.
 V souvislosti s obnovenou politickou stabilitou a po důkladném posouzení politické a hospodářské situace v Moldavsku předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na poskytnutí nové makrofinanční pomoci ve výši 150 milionů EUR ve prospěch Moldavské republiky, z čehož by 120 milionů EUR bylo ve formě úvěrů a 30 milionů EUR ve formě grantů.
 Navrhovaná makrofinanční pomoc by Moldavsku pomohla pokrýt část jeho zbývajících potřeb vnějšího financování, které se odhadují na 480 milionů USD, v souvislosti s novým programem MMF na období 2021–2025.
 Vyplácení by se uskutečnilo ve třech tranších, přičemž uvolnění každé tranše, včetně první, by bylo striktně podmíněno dobrým pokrokem při provádění programu MMF a řadou dalších politických opatření, na nichž se Komise a orgány dohodnou a která budou uvedena v memorandu o porozumění. Memorandum o porozumění se pravděpodobně zaměří na politické reformy zaměřené na vymáhání majetku v souvislosti s bankovními podvody v roce 2014, pokračující reformy řízení veřejných financí, reformu soudnictví, odvětví energetiky a podnikatelské prostředí obecně. Očekává se, že navrhovaná operace proběhne současně s poskytnutím pomoci v rámci operací rozpočtové podpory financovaných z evropského nástroje sousedství (ENI).
 Jak je dále rozvedeno v pracovním dokumentu útvarů Komise připojeném k tomuto návrhu, Komise se i díky posouzení politické situace, které provedla Evropská služba pro vnější činnost, domnívá, že pro poskytnutí makrofinanční pomoci v navrhované výši jsou splněny politické a hospodářské podmínky.
 •Obecné souvislosti
 I přes výrazné oživení po vážné recesi v roce 2020 je makroekonomický výhled Moldavska i nadále nejistý. To je částečně způsobeno pokračující obtížnou pandemickou situací (s rostoucím počtem případů COVID-19 a relativně nízkou mírou proočkovanosti pod 30 % k začátku prosince 2021), jakož i nedávnou krizí zásobování plynem, která Moldavsko vystavila dalšímu finančnímu tlaku. Kromě řešení významných strukturálních nedostatků, zejména omezených správních kapacit, je třeba dále zlepšit správu věcí veřejných a zintenzivnit probíhající boj proti korupci.
 Po prudkém poklesu v roce 2020 způsobeném pandemií zaznamenalo hospodářství v první polovině roku 2021 značné oživení, přičemž HDP vzrostl o 11,5 %, z velké části však kvůli nízké výchozí hodnotě. Ve druhé polovině roku se očekává zpomalení růstu, které bude doprovázeno vyšší inflací a nižší spotřebou domácností. V této souvislosti MMF a Světová banka předpokládají celkové oživení ve výši přibližně 7 % za celý letošní rok a pokles na 4,5 % HDP v příštím roce.
 Po významné dezinflaci v loňském roce se inflace měřená indexem spotřebitelských cen v roce 2021 výrazně zvýšila na 8,8 % v říjnu, čímž byla výrazně překročena cílová sazba ve výši 5 % ±1,5 p.b. stanovená Moldavskou národní bankou (NMB). Většinu z toho lze přičíst růstu cen potravin a vyšším sazbám za energii. V reakci na vysoký inflační tlak centrální banka v letošním roce několikrát zvýšila svou úrokovou sazbu, která v říjnu činila 5,5 %. NBM očekává v první polovině roku 2022 dvoucifernou inflaci až do výše 15 %, přičemž se předpokládá, že bude částečně přechodné povahy, ale může rovněž vést k dalšímu zpřísnění měnové politiky.
 Na základě lepší perspektivy růstu a vyšších daňových příjmů vláda v září pozměnila zákon o státním rozpočtu, přičemž měla za to, že schodek bude nižší, než se původně čekalo (5,1 % HDP ve srovnání s 6,7 % HDP na začátku roku 2021). V souvislosti s probíhající energetickou krizí a vzhledem k tomu, že orgány plánují zavést nová kompenzační opatření na ochranu nejzranitelnějších spotřebitelů, se však předpokládá, že se fiskální pozice Moldavska v příštím roce zhorší. Podle státního rozpočtu na rok 2022, který byl parlamentu předložen dne 25. listopadu, se rozpočtový schodek příští rok zvýší na 6 % HDP, bude tedy ve srovnání s historickými průměry Moldavska vysoký. V letech 2015–2019 se pohyboval pod 2 % HDP. Předpokládá se, že výdaje vzrostou o 7,6 miliardy lei ve srovnání s nárůstem příjmů o 4,2 miliardy lei, přičemž nárůst příjmů bude podpořen vyšším výběrem DPH.
 Vzhledem ke zvýšeným výdajům a bez ohledu na dodatečnou pomoc na zmírnění dopadů růstu cen energií ze strany mezinárodních partnerů se očekává, že se moldavský veřejný dluh značně zvýší a ve střednědobém horizontu překročí 40 % HDP ve srovnání s přibližně 28 % HDP v roce 2019, tedy před recesí způsobenou pandemií a krizí dodávek plynu.
 Schodek běžného účtu se poté, co se v roce 2020 snížil na 6,6 % HDP, v první polovině roku 2021 meziročně zvýšil na 14 % HDP, čímž se obnovil tlak na moldavskou platební bilanci. Podle prognóz MMF dosáhne schodek běžného účtu do konce tohoto roku 1,5 miliardy USD (přibližně 11 % HDP), což ve srovnání s loňským rokem představuje téměř dvojnásobný nárůst. Velkou část toho lze vysvětlit výrazným nárůstem dovozu i vývozu v roce 2021. V období od ledna do září se vývoz zvýšil o 21,1 % ve srovnání se stejným obdobím v roce 2020, byl však předstižen růstem dovozu o 31,7 %.
 Devizové rezervy Moldavska se v průběhu pandemie v roce 2020 ukázaly jako stabilní a v roce 2021 vzrostly, přičemž v porovnání s historickými standardy zůstaly vysoké a ke konci září činily 4 miliardy USD. To znamená pokrytí osmi měsíců dovozu a do značné míry odráží přidělení zvláštních práv čerpání MMF v srpnu ve výši 236 milionů USD, což bylo součástí globální reakce fondu na krizi COVID-19.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Rozhodnutí č. 701/2020/EU, kterým již byla Moldavské republice poskytnuta makrofinanční pomoc (jako součást balíčku makrofinanční pomoci partnerským zemím v rámci procesu rozšíření a evropského sousedství v souvislosti s krizí COVID-19) ve výši 100 milionů EUR ve formě půjček, přijal Evropský parlament a Rada dne 25. května 2020. Tato pomoc byla zcela vyplacena v letech 2020–2021.
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 EU a Moldavská republika navázaly v průběhu let úzké politické a hospodářské vztahy, které vedly k uzavření dohody o přidružení (včetně prohloubené a komplexní zóny volného obchodu), která byla podepsána dne 27. června 2014 a plně vstoupila v platnost dne 1. července 2016, a program přidružení stanoví seznam priorit pro společnou práci. Poslední program přidružení na období 2017–2019 byl prodloužen na období jednoho roku (z důvodu pandemie v minulém roce), zatímco se připravuje nový dokument na období 2021–2027.
 Hospodářské vztahy Moldavska s EU jsou rovněž dobře rozvinuté. EU je i nadále největším obchodním partnerem Moldavska a v roce 2020 na EU připadlo 52 % celkového obchodu této země (přibližně 67 % celkového vývozu a 45 % celkového dovozu Moldavska), následovalo Rusko (9 %) a Čína (8 %).
 Země, na které se vztahuje evropská politika sousedství, jsou způsobilé pro makrofinanční pomoc (pokud splňují různé podmínky). Makrofinanční pomoc ze strany EU by doplnila granty uvolněné v rámci Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci a dalších programů EU, a zejména by doplnila podmínky stanovené v rámci balíčků rozpočtové podpory, které provádí EU. Tím, že by makrofinanční pomoc EU podpořila moldavské orgány při přijímání vhodného rámce pro makroekonomické politiky a strukturální reformy, zvýšila by přidanou hodnotu a účinnost celkových finančních intervencí EU, a to i prostřednictvím jiných finančních nástrojů.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Právním základem tohoto návrhu je článek 212 Smlouvy o fungování EU.
 •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Zásada subsidiarity je dodržena, neboť dosažení cílů obnovení krátkodobé makroekonomické stability v Moldavské republice není v moci jednotlivých členských států. Tuto úlohu může lépe splnit Evropská unie jako celek. Hlavními důvody jsou omezení v rozpočtech členských států a potřeba silné koordinace dárců, aby se maximalizoval rozsah a účinnost pomoci.
 •Proporcionalita
 Návrh je v souladu se zásadou proporcionality: omezuje se na minimum nutné k dosažení cílů krátkodobé makroekonomické stability a nepřekračuje rámec toho, co je pro tento účel nezbytné.
 Jak Komise stanovila na základě odhadů MMF v souvislosti s rozšířenou finanční facilitou, odpovídá částka navrhované nové makrofinanční pomoci 36 % odhadovaného zbývajícího deficitu financování na období 2021–2025. To je v souladu se standardními postupy pro sdílení zátěže u operací makrofinanční pomoci (v případě země s dohodou o přidružení by horní hranice podle závěrů Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci ze dne 8. října 2002 činila 60 %) s ohledem na pomoc přislíbenou Moldavsku jinými bilaterálními a multilaterálními dárci.
 •Volba nástroje
 K řešení makroekonomických cílů se nehodí nebo není dostatečné projektové financování ani technická pomoc. Tato makrofinanční pomoc bude mít ve srovnání s ostatními nástroji EU tu klíčovou přidanou hodnotu, že svou rychlou realizací nejen zmírní problémy, které má Moldavsko s nedostatkem okamžitě dostupných prostředků ze zahraničí, ale také pomůže vytvořit stabilní makroekonomický rámec, mimo jiné tím, že podpoří udržitelnou platební bilanci a rozpočtovou situaci, jakož i vhodný rámec pro strukturální reformy. Makrofinanční pomoc může díky tomu, že pomůže vytvořit vhodný celkový politický rámec, zvýšit efektivnost opatření financovaných v Moldavsku v rámci jiných, úžeji zaměřených finančních nástrojů EU.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •Konzultace se zúčastněnými stranami
 Makrofinanční pomoc se poskytuje jako nedílná součást mezinárodní podpory pro hospodářskou stabilizaci Moldavské republiky. Při přípravě tohoto návrhu na poskytnutí makrofinanční pomoci útvary Komise konzultovaly MMF a Světovou banku, které již rozsáhlé programy financování zavedly a připravují nové. Komise dne 25. listopadu 2021 vedla konzultace s Hospodářským a finančním výborem – náhradníky, který návrhu vyjádřil podporu. Komise byla rovněž v pravidelném kontaktu s moldavskými orgány.
 •Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 V souladu s požadavky finančního nařízení provedly útvary Evropské komise v souvislosti s makrofinanční pomocí v důsledku pandemie COVID-19 operační hodnocení postupů schvalování finančních transakcí a správních postupů Moldavska, aby ověřily, že zavedené postupy pro řízení programu pomoci, včetně makrofinanční pomoci, poskytují dostatečné záruky. Závěrečnou zprávu o operačním hodnocení vypracovanou poradenskou společností obdržely útvary v červnu 2020. Zpráva poukazuje na jasný pokrok v systémech správy veřejných financí a dalších finančních okruhů od roku 2015, kdy bylo provedeno poslední hodnocení, a dochází k závěru, že stav moldavských finančních okruhů a postupů je považován za příznivý pro následnou operaci makrofinanční pomoci. Vývoj v této oblasti bude i nadále pozorně sledován, a to rovněž prostřednictvím pravidelných zpráv o pokroku reforem řízení veřejných financí, které bude připravovat delegace Unie v Kišiněvě.
 •Posouzení dopadů
 Makrofinanční pomoc EU je mimořádný nouzový nástroj pro řešení vážných problémů s platební bilancí v třetích zemích. Z toho důvodu se na návrh poskytnutí makrofinanční pomoci nevztahuje požadavek provést posouzení dopadů v souladu s pokyny Komise ke zlepšování právní úpravy (SWD(2015) 111 final), neboť je politickým imperativem, aby se v situacích, které vyžadují rychlou reakci, postupovalo rychle.
 Návrhy Komise na poskytnutí makrofinanční pomoci vycházely z poznatků získaných na základě hodnocení ex post provedených u minulých operací v sousedství EU. Nová makrofinanční pomoc a hospodářský ozdravný a reformní program, který je s ní spojen, pomůže Moldavsku uspokojit krátkodobé potřeby financování a podpoří opatření politik zaměřená na posílení platební bilance a fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu a na urychlení udržitelného růstu, čímž doplní program, který má být přijat Výkonnou radou MMF. Tyto politické podmínky by se měly týkat zásadních nedostatků, které se v průběhu let projevily v moldavském hospodářství a systému správy ekonomických záležitostí. Tyto podmínky by mohly v zásadě zahrnovat reformy k posílení správy ve finančním sektoru, správu veřejných financí, reformy energetického odvětví a doprovodná opatření k posílení sociální záchranné sítě, zlepšování investičního prostředí a podpory provádění prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu.
 •Základní práva
 Země, na které se vztahuje evropská politika sousedství, jsou způsobilé pro makrofinanční pomoc. Poskytnutí makrofinanční pomoci Unie je podmíněno tím, že způsobilá země uplatňuje účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, a zásady právního státu a že zaručí dodržování lidských práv.
 Obnovený závazek k provádění reforem v klíčových oblastech, včetně reforem soudnictví, řádné správy věcí veřejných, právního státu a boje proti korupci, a silná politická vůle nových moldavských orgánů po červencových volbách jsou jasným pozitivním signálem. Moldavské orgány jsou odhodlány provádět tyto reformy transparentním způsobem a v souladu se standardy EU.
 Má se tedy za to, že politické podmínky programu makrofinanční pomoci jsou splněny.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Předpokládá se, že navrhovaná operace makrofinanční pomoci ve výši 150 milionů EUR pro Moldavsko bude vyplacena ve třech stejných tranších, které budou uvolněny v letech 2022 až 2024. Finanční plán na období 2022–2024 umožňuje, aby grantová složka ve výši 30 milionů EUR byla financována z dostupného rozpočtu v rozpočtové linii 14 20 03 01 „Makrofinanční pomoc (MFA) – granty“. U úvěrové složky ve výši 120 milionů EUR, která vyžaduje vytvoření rezervy odpovídající 9 % záruky pro vnější činnost, bude tato rezerva plánována v rámci nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI) v celkové výši 10,8 milionu EUR (rozpočtová položka 14 02 01 70 „Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Tvorba rezerv společného rezervního fondu“).
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 Evropská unie poskytne Moldavsku makrofinanční pomoc v celkové výši 150 milionů EUR, která bude poskytnuta ve formě střednědobých až dlouhodobých půjček, včetně grantové složky, a přispěje k pokrytí zbývající potřeby Moldavska v oblasti financování v období 2022–2024. Pomoc má proběhnout ve třech splátkách a má být vyplácena rovnoměrně po celou dobu trvání makrofinanční pomoci za předpokladu, že politická opatření, jimiž je každá tranše podmíněna, budou v plném rozsahu a včas provedena.
 Za správu pomoci bude odpovídat Komise. V souladu s finančním nařízením jsou použitelná zvláštní ustanovení o předcházení podvodům a jiným nesrovnalostem.
 Komise a moldavské orgány se dohodnou na memorandu o porozumění, v němž by byla stanovena opatření strukturálních reforem související s navrhovanou operací makrofinanční pomoci, včetně aspektů týkajících se načasování a následnosti. Kromě toho, jak je tomu obvykle v případě makrofinanční pomoci, vyplácení prostředků by bylo mimo jiné podmíněno uspokojivými přezkumy v rámci programu MMF, jakož i pokrokem při provádění dohody o přidružení mezi EU a Moldavskem a prohloubené a komplexní zóny volného obchodu. Komise bude úzce spolupracovat s příslušnými orgány s cílem sledovat pokrok, pokud jde o politická opatření a předběžné podmínky, jak je uvedeno výše.
 2021/0438 (COD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavské republice
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 212 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
 v souladu s řádným legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Vztahy mezi Evropskou unií (dále jen „Unie“) a Moldavskou republikou (dále jen „Moldavsko“) se dále rozvíjejí v rámci evropské politiky sousedství a Východního partnerství. Moldavská republika přistoupila k Východnímu partnerství Unie v roce 2009 a poté následovala jednání o dohodě o přidružení mezi EU a Moldavskem. Tato dohoda, která zahrnuje postupné zavádění prohloubené a komplexní zóny volného obchodu (DCFTA), byla podepsána v červnu 2014 a vstoupila v platnost dne 1. července 2016.
 (2)Moldavské hospodářství bylo v roce 2020 významně zasaženo recesí způsobenou pandemií COVID-19, vleklou politickou patovou situací v zemi po prezidentských volbách v listopadu 2020 a nedávnou energetickou krizí. Situace přispěla ke značnému deficitu financování Moldavska, zhoršující se vnější pozici a rostoucím fiskálním potřebám.
 (3)Po volbách v červenci 2021 prokázala nová moldavská vláda pevné odhodlání k dalším reformám s ambiciózním programem „Moldavsko v příznivém období 2021–2025“, který se zaměřuje na klíčové oblasti politiky, mimo jiné na reformy soudnictví, boj proti korupci, řádnou správu věcí veřejných a právní stát.
 (4)Díky obnovenému reformnímu závazku a silné politické vůli orgány výrazně urychlily provádění reforem, což Moldavsku rovněž umožnilo úspěšně dokončit operaci makrofinanční pomoci v souvislosti s onemocněním COVID-19
 1
 , neboť byla splněna všechna reformní opatření dohodnutá s Unií v memorandu o porozumění, s výjimkou jednoho – týkajícího se navracení majetku –, pro něž bylo uděleno zproštění povinnosti. Za tímto účelem Komise konzultovala Výbor členských států a neobdržela žádné námitky.
 (5)Poté, co se proces přijetí nového programu Mezinárodního měnového fondu (MMF) vyjednaného v roce 2020 pozastavil, obnovil MMF svou spolupráci s Moldavskem po volbách v červenci 2021 a na technické úrovni bylo dosaženo dohody (21. října 2021) o rozšířené úvěrové facilitě/rozšířené finanční facilitě ve výši 564 milionů USD. Nový program byl přijat rozhodnutím Výkonné rady MMF [dne 20. prosince 2021]. Cílem programu je udržet hospodářské oživení a zahájit ambiciózní program reforem v oblasti správy věcí veřejných a institucionálních reforem, posílit transparentnost a odpovědnost, zlepšit předvídatelnost veřejné politiky, posílit finanční instituce a podpořit deregulaci.
 (6)Vzhledem k zhoršující se hospodářské situaci a výhledu požádalo Moldavsko Unii v listopadu 2021 o doplňující makrofinanční pomoc.
 (7)Orientační příspěvek Unie pro Moldavsko v rámci evropského nástroje sousedství (ENI) na období 2014–2020 činí 518,15 mil. EUR, včetně rozpočtové podpory a technické pomoci. Jednotné rámce pro podporu na období 2014–2017 a 2017–2020 určily prioritní odvětví spolupráce s Moldavskem financované z evropského nástroje sousedství pro předchozí rozpočtové období. Priority na období 2021–2027 budou stanoveny v novém víceletém orientačním programu, který byl vypracován v úzké konzultaci se všemi příslušnými zúčastněnými stranami.
 (8)Vzhledem k tomu, že Moldavsko je země, na kterou se vztahuje evropská politika sousedství, je třeba je považovat za způsobilé pro získání makrofinanční pomoci Unie.
 (9)Makrofinanční pomoc Unie by měla být výjimečným finančním nástrojem, který platební bilanci podpoří formou, jež není účelově vázaná a jejímž cílem je řešit potřeby příjemce, které má ohledně okamžité finanční pomoci ze zahraničí. Tato pomoc by měla podpořit provádění politického programu, jehož součástí jsou silná okamžitá korekční opatření a opatření strukturálních reforem, která mají v krátkodobém výhledu zlepšit situaci platební bilance.
 (10)Vzhledem k tomu, že v platební bilanci Moldavska přetrvává výrazný zbytkový deficit vnějšího financování přesahující výši prostředků poskytnutých MMF a jinými multilaterálními institucemi, je poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavsku ze strany Unie za stávajících výjimečných okolností považováno za vhodnou reakci na žádost Moldavska o podporu hospodářské stabilizace ve spojení s programem MMF. Makrofinanční pomoc Unie by podpořila hospodářskou stabilizaci Moldavska a moldavský program strukturálních reforem a doplnila by zdroje, které jsou k dispozici v rámci finančního ujednání s MMF.
 (11)Cílem makrofinanční pomoci Unie by mělo být podpořit obnovení udržitelného stavu vnějšího financování Moldavska, a tím přispět k jeho hospodářskému a sociálnímu rozvoji.
 (12)Očekává se, že makrofinanční pomoc Unie bude doprovázet vyplácení operací rozpočtové podpory v rámci nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/947
 2
 .
 (13)Stanovení výše makrofinanční pomoci Unie vychází z úplného kvantitativního posouzení zbývajících potřeb vnějšího financování Moldavska a zohledňuje jeho schopnost financovat se z vlastních zdrojů, a to zejména z mezinárodních rezerv, které má k dispozici. Makrofinanční pomoc Unie by měla doplňovat programy a zdroje poskytnuté MMF a Světovou bankou. Při určování výše pomoci jsou zohledněny rovněž očekávané finanční příspěvky od multilaterálních dárců a nutnost zajistit spravedlivé rozložení zátěže mezi Unii a ostatní dárce, jakož i dosavadní použití jiných unijních nástrojů vnějšího financování v Moldavsku a přidaná hodnota celkového zapojení Unie.
 (14)S ohledem na zbývající potřeby vnějšího financování Moldavska, na úroveň jeho hospodářského rozvoje posuzovanou podle příjmů na obyvatele a míry chudoby, na jeho schopnost financovat se z vlastních zdrojů, a to zejména z mezinárodních rezerv, které má k dispozici, a na jeho schopnost splácet posouzenou na základě analýzy udržitelnosti dluhu by část pomoci měla být poskytnuta ve formě grantů.
 (15)Komise by měla zajistit, aby makrofinanční pomoc Unie byla po právní i obsahové stránce v souladu s hlavními zásadami, cíli a opatřeními, které byly přijaty v rámci jednotlivých oblastí vnější činnosti, a dalšími příslušnými politikami Unie.
 (16)Makrofinanční pomoc Unie by měla podporovat vnější politiku Unie vůči Moldavsku. Komise a Evropská služba pro vnější činnost by v průběhu poskytování makrofinanční pomoci měly úzce spolupracovat v zájmu koordinace vnější politiky Unie a zajištění její ucelenosti.
 (17)Makrofinanční pomoc Unie by měla posilovat oddanost Moldavska hodnotám sdíleným s Unií, včetně demokracie, právního státu, řádné správy věcí veřejných, dodržování lidských práv, udržitelného rozvoje a snižování chudoby, jakož i jeho oddanost zásadám otevřeného a spravedlivého obchodu založeného na pravidlech.
 (18)Poskytnutí makrofinanční pomoci Unie by mělo být podmíněno tím, že Moldavsko bude respektovat účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, a zásady právního státu a že zaručí dodržování lidských práv. Specifické cíle makrofinanční pomoci Unie by měly navíc v Moldavsku posílit účinnost, transparentnost a odpovědnost systémů řízení veřejných financí, řízení finančního sektoru a dohled nad ním a měly by prosazovat strukturální reformy zaměřené na podporu udržitelného růstu podporujícího začlenění, na vytváření pracovních příležitostí a fiskální konsolidaci. Komise a Evropská služba pro vnější činnost by měly plnění výše uvedených podmínek a dosahování těchto cílů pravidelně sledovat.
 (19)V zájmu zajištění účinné ochrany finančních zájmů Unie souvisejících s makrofinanční pomocí Unie by Moldavsko mělo přijmout vhodná opatření v oblasti prevence a potírání podvodů, korupce a jakýchkoli jiných nesrovnalostí týkajících se pomoci. Kromě toho je třeba stanovit, že Komise bude provádět kontroly a Účetní dvůr audity.
 (20)Uvolněním makrofinanční pomoci Unie nejsou dotčeny pravomoci Evropského parlamentu a Rady (jako rozpočtového orgánu).
 (21)Částky makrofinanční pomoci poskytnuté formou grantů a částky složené pro účely záruky potřebné pro poskytnutí makrofinanční pomoci formou úvěrů by měly být v souladu s rozpočtovými prostředky stanovenými ve víceletém finančním rámci.
 (22)Makrofinanční pomoc Unie by měla být řízena Komisí. Komise by měla pravidelně informovat Evropský parlament a Radu o vývoji souvisejícím s makrofinanční pomocí a poskytovat jim příslušné dokumenty, aby mohly provádění tohoto rozhodnutí sledovat.
 (23)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011
 3
 .
 (24)Na makrofinanční pomoc Unie by se měly vztahovat podmínky v oblasti hospodářské politiky, jež budou stanoveny v memorandu o porozumění. V zájmu zajištění jednotných podmínek provádění a z důvodů účinnosti by Komise měla být zmocněna ke sjednání těchto podmínek s moldavskými orgány pod dohledem výboru složeného ze zástupců členských států v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. Podle uvedeného nařízení by se měl poradní postup obecně použít ve všech případech, kromě případů stanovených v uvedeném nařízení. Vzhledem k potenciálně významnému dopadu pomoci ve výši více než 90 mil. EUR je vhodné použít na operace přesahující tuto prahovou hodnotu přezkumný postup. Vzhledem k výši makrofinanční pomoci, kterou Unie Moldavsku poskytuje, by měl být pro přijetí memoranda o porozumění nebo pro jakékoliv snížení, pozastavení či zrušení pomoci použit přezkumný postup,
 PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 1.Unie poskytne Moldavsku makrofinanční pomoc (dále jen „makrofinanční pomoc Unie“) v maximální výši 150 milionů EUR s cílem podpořit hospodářskou stabilizaci Moldavska a jeho obsáhlý program reforem. Z této maximální částky bude až 120 milionů EUR poskytnuto ve formě úvěrů a až 30 milionů EUR ve formě grantů. Uvolnění makrofinanční pomoci Unie je podmíněno schválením rozpočtu Unie na příslušný rok Evropským parlamentem a Radou. Pomoc přispěje k pokrytí potřeb Moldavska v oblasti platební bilance uvedených v programu MMF.
 2.Za účelem financování úvěrové části makrofinanční pomoci Unie je Komise zmocněna půjčit si jménem Unie nezbytné finanční prostředky na kapitálových trzích nebo od finančních institucí a dále je půjčit Moldavsku. Úvěry mají průměrnou dobu splatnosti nejvýše 15 let.
 3.Uvolnění makrofinanční pomoci Unie řídí Komise způsobem, který je v souladu s dohodami nebo ujednáními uzavřenými mezi Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a Moldavskem a s hlavními zásadami a cíli ekonomických reforem stanovených v dohodě o přidružení mezi EU a Moldavskem, včetně prohloubené a komplexní zóny volného obchodu, jak bylo dohodnuto v rámci evropské politiky sousedství.
 Komise pravidelně informuje Evropský parlament a Radu o vývoji v oblasti makrofinanční pomoci Unie, včetně jejího vyplácení, a předkládá těmto orgánům včas příslušné dokumenty.
 4.Makrofinanční pomoc Unie je k dispozici po dobu dvou a půl let od prvního dne po vstupu memoranda o porozumění uvedeného v čl. 3 odst. 1 v platnost.
 5.V případě, že se během období vyplácení makrofinanční pomoci Unie potřeby financování Moldavska oproti původním předpokladům podstatně sníží, Komise poskytovanou pomoc omezí nebo její poskytování pozastaví či zruší v souladu s přezkumným postupem podle čl. 7 odst. 2.
 Článek 2
 1.Poskytnutí makrofinanční pomoci Unie je podmíněno tím, že Moldavsko bude respektovat účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, a zásady právního státu a že zaručí dodržování lidských práv.
 2.Komise a Evropská služba pro vnější činnost sledují plnění této nezbytné podmínky po celou dobu poskytování makrofinanční pomoci Unie.
 3.Odstavce 1 a 2 se použijí v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU
 4
 .
 Článek 3
 1.Komise vyjedná v souladu s přezkumným postupem podle čl. 7 odst. 2 s moldavskými orgány jasně vymezené podmínky v oblasti hospodářské politiky a finanční podmínky pro makrofinanční pomoc Unie, přičemž se zaměří na strukturální reformy a zdravé veřejné finance; tyto podmínky budou stanoveny v memorandu o porozumění (dále jen „memorandum o porozumění“), které bude zahrnovat časový rámec pro jejich plnění. Podmínky v oblasti hospodářské politiky a finanční podmínky stanovené v memorandu o porozumění musí být v souladu s dohodami nebo ujednáními uvedenými v čl. 1 odst. 3, včetně makroekonomických ozdravných programů a programů strukturálních reforem prováděných Moldavskem za podpory MMF.
 2.Podmínky uvedené v odstavci 1 mají zejména posílit účinnost, transparentnost a odpovědnost systémů řízení veřejných financí v Moldavsku, mimo jiné při využívání makrofinanční pomoci Unie. Při navrhování politických opatření musí být náležitě zohledněn také pokrok v oblasti vzájemného otevírání trhů, rozvoj spravedlivého obchodu založeného na pravidlech a další priority v rámci vnější politiky Unie. Komise pravidelně sleduje pokrok při plnění těchto cílů.
 3.Podrobné finanční podmínky makrofinanční pomoci Unie se stanoví v úvěrové smlouvě a v grantové dohodě uzavřené mezi Komisí a Moldavskem.
 4.Komise pravidelně ověřuje, zda jsou nadále splňovány podmínky, na něž odkazuje čl. 4 odst. 3, včetně toho, zda je hospodářská politika Moldavska v souladu s cíli makrofinanční pomoci Unie. Při tomto ověřování Komise postupuje v úzké koordinaci s MMF a Světovou bankou a v případě potřeby s Evropským parlamentem a Radou.
 Článek 4
 1.S výhradou podmínek v odstavci 3 poskytne Komise makrofinanční pomoc Unie ve splátkách, přičemž každá splátka sestává z úvěrové a grantové části. Výše každé splátky bude stanovena v memorandu o porozumění uvedeném v článku 3.
 2.Je-li to potřeba, jsou ve vztahu k částkám makrofinanční pomoci Unie poskytnuté formou úvěrů složeny částky pro účely záruky v souladu s nařízením Evropského parlamentu Rady (EU) 2021/947.
 3.Komise rozhodne o uvolnění splátek, pokud budou splněny následující podmínky:
 a)nezbytná podmínka stanovená v článku 2;
 b)průběžné uspokojivé výsledky při provádění politického programu, který zahrnuje důrazná opatření zaměřená na ozdravení a strukturální reformy a podporovaná úvěrovou dohodou s MMF, která nemá preventivní charakter;
 c)uspokojivé splnění podmínek v oblasti hospodářské politiky a finančních podmínek dohodnutých v memorandu o porozumění.
 K uvolnění druhé splátky nedojde v zásadě dříve než po třech měsících od uvolnění první splátky. K uvolnění třetí splátky nedojde v zásadě dříve než po třech měsících od uvolnění druhé splátky.
 4.Nejsou-li splněny podmínky podle odstavce 3, Komise vyplácení makrofinanční pomoci Unie pozastaví nebo zruší. V těchto případech Komise informuje o důvodech tohoto pozastavení či zrušení Evropský parlament a Radu.
 5.Makrofinanční pomoc Unie bude vyplacena Moldavské národní bance. S výhradou ustanovení sjednaných v memorandu o porozumění, včetně potvrzení zbývajících rozpočtových finančních potřeb, mohou být finanční prostředky Unie převedeny moldavskému ministerstvu financí jako konečnému příjemci.
 Článek 5
 1.Výpůjční a úvěrové operace týkající se úvěrové části makrofinanční pomoci Unie se provedou v eurech se stejným dnem připsání a Unie se na jejich základě nesmí týkat změna splatnosti, ani nesmí být v jejich důsledku vystavena žádnému riziku směnných kurzů nebo úrokových sazeb ani žádnému jinému obchodnímu riziku.
 2.Umožní-li to okolnosti, může Komise na žádost Moldavska přijmout potřebná opatření s cílem zajistit, aby do podmínek úvěru byla zahrnuta doložka o předčasném splacení a aby byla spojena s odpovídající doložkou v podmínkách výpůjčních operací.
 3.Umožní-li okolnosti zlepšení úrokové sazby úvěru, může se Komise na žádost Moldavska rozhodnout zcela nebo částečně refinancovat svůj původní úvěr nebo restrukturalizovat odpovídající finanční podmínky. Refinanční nebo restrukturalizační operace se uskuteční v souladu s odstavci 1 a 4 a nesmí vést k prodloužení splatnosti dotyčného úvěru nebo zvýšení částky nesplacené jistiny ke dni refinancování nebo restrukturalizace.
 4.Veškeré náklady vzniklé Unii v souvislosti s výpůjčními a úvěrovými operacemi podle tohoto rozhodnutí hradí Moldavsko.
 5.Komise informuje Evropský parlament a Radu o vývoji operací uvedených v odstavcích 2 a 3.
 Článek 6
 1.Makrofinanční pomoc Unie se provádí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1046/2018
 5
 .
 2.Provádění makrofinanční pomoci Unie podléhá přímému řízení.
 3.Úvěrová smlouva a grantová dohoda, které budou dojednány s moldavskými orgány, musí zahrnovat ustanovení, jež:
 a)zajistí, aby Moldavsko pravidelně kontrolovalo, že bylo financování z rozpočtu Unie použito řádně, přijímalo vhodná opatření pro předcházení nesrovnalostem a podvodům a v případě potřeby podniklo právní kroky s cílem vymoci veškeré finanční prostředky poskytnuté podle tohoto rozhodnutí, které byly získány neoprávněně;
 b)zajistí ochranu finančních zájmů Unie, a to zejména stanovením zvláštních opatření v oblasti prevence a potírání podvodů, korupce a jakýchkoli jiných nesrovnalostí týkajících se této makrofinanční pomoci Unie, v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95
 6
 , nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96
 7
 , nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013
 8
 a v případě členských států, které se účastní posílené spolupráce týkající se Úřadu evropského veřejného žalobce, nařízením Rady (EU) 2017/1939
 9
 . Za tímto účelem se Evropskému úřadu pro boj proti podvodům výslovně povolí provádět vyšetřování, mimo jiné zejména kontroly a inspekce na místě, včetně digitálních forenzních operací a pohovorů; výslovně povolí Komisi nebo jejím zástupcům provádět kontroly, včetně kontrol a inspekcí na místě;
 c)výslovně povolí Komisi a Účetnímu dvoru provádět audity v průběhu období dostupnosti makrofinanční pomoci Unie a po jeho skončení, včetně auditů na základě dokladů a auditů na místě, například operačních hodnocení;
 d)zajistí, že Unie bude mít nárok na předčasné splacení úvěru a/nebo plné splacení grantu, pokud se prokáže, že Moldavsko se v souvislosti s řízením makrofinanční pomoci Unie dopustilo jakéhokoli podvodu, korupce nebo jakéhokoli jiného protiprávního jednání poškozujícího finanční zájmy Unie;
 e)zajistí, aby veškeré náklady vzniklé Unii v souvislosti s finanční pomocí neslo Moldavsko.
 4.Před provedením makrofinanční pomoci Unie posoudí Komise prostřednictvím operačního hodnocení řádnost finančních opatření, správních postupů a mechanismů vnitřní a vnější kontroly Moldavska, které mají pro tuto pomoc význam.
 Článek 7
 1.Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
 2.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
 Článek 8
 1.Komise každý rok do 30. června předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto rozhodnutí v předchozím roce, včetně vyhodnocení tohoto provádění. Tato zpráva:
 a)vyhodnotí, jakého pokroku bylo při provádění makrofinanční pomoci Unie dosaženo;
 b)zhodnotí hospodářskou situaci a hospodářské vyhlídky Moldavska, jakož i pokrok dosažený při provádění politických opatření uvedených v čl. 3 odst. 1;
 c)uvede souvislost mezi podmínkami hospodářské politiky stanovenými v memorandu o porozumění, průběžnými výsledky Moldavska v hospodářské a rozpočtové oblasti a rozhodnutími Komise o uvolnění splátek makrofinanční pomoci Unie.
 2.Do dvou let od uplynutí doby dostupnosti makrofinanční pomoci Unie podle čl. 1 odst. 4 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o hodnocení ex post, v níž vyhodnotí výsledky a účinnost dokončené makrofinanční pomoci Unie a míru, do jaké přispěla k dosažení cílů této pomoci.
 Článek 9
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda /
 předsedkyně
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1Název návrhu/podnětu
 1.2Příslušné oblasti politik
 1.3Návrh/podnět se týká:
 1.4Cíle
 1.4.1Obecné cíle
 1.4.2Specifické cíle
 1.4.3Očekávané výsledky a dopady
 1.4.4Ukazatele výkonnosti
 1.5Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.5.1Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu
 1.5.2Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účinnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států.
 1.5.3Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
 1.5.4Slučitelnost s víceletým finančním rámcem a možné synergie s dalšími vhodnými nástroji
 1.5.5Posouzení různých dostupných možností financování, včetně prostoru pro přerozdělení prostředků
 1.6Doba trvání a finanční dopad návrhu/podnětu
 1.7Předpokládaný způsob řízení
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 2.2Systémy řízení a kontroly
 2.2.1Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie
 2.2.2Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění
 2.2.3Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce)
 2.3Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 3.2Odhadovaný finanční dopad návrhu na prostředky
 3.2.1Odhadovaný souhrnný dopad na operační prostředky
 3.2.2Odhadovaný výstup financovaný z operačních prostředků
 3.2.3Odhadovaný souhrnný dopad na správní prostředky
 3.2.4Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 3.2.5Příspěvky třetích stran
 3.3Odhadovaný dopad na příjmy
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.Název návrhu/podnětu
 Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí další makrofinanční pomoci Moldavské republice
 1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
 10
 Oblast politiky:
 Hospodářské a finanční záležitosti
 Oblast politiky:
 Hospodářské a finanční záležitosti
 1.3.Povaha návrhu/podnětu
 X Návrh/podnět se týká nové akce
 ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
 11
 ◻ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce
 ◻ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na novou akci
 1.4.Cíle
 1.4.1.Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem
 „Nový impuls pro zaměstnanost, růst a investice: podporovat prosperitu i za hranicemi EU“
 1.4.2.Specifické cíle
 Specifický cíl č.
 „Podporovat prosperitu i za hranicemi EU“
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 Mezi činnosti spadající do oblasti pravomoci GŘ ECFIN patří:
 a)
 podporovat makrofinanční stabilitu a reformy na podporu růstu mimo EU, mimo jiné prostřednictvím pravidelných hospodářských dialogů s klíčovými partnerskými zeměmi a poskytováním makrofinanční pomoci; a dále
 b)
 podporovat proces rozšíření a realizaci politik EU v oblasti rozšiřování a sousedství a ostatní priority EU u partnerských zemí prováděním ekonomické analýzy a poskytováním hodnocení politik a poradenství.
 1.4.3.Očekávané výsledky a dopady
 Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.
 ·Přispívat k pokrytí potřeb Moldavska v oblasti vnějšího financování, v souvislosti s výrazným zhoršením jejích vnějších účtů, ke kterému došlo v důsledku stávající krize COVID-19.
 ·Mírnit rozpočtové finanční potřeby partnerské země.
 ·Podporovat úsilí o fiskální konsolidaci a vnější stabilizaci v souvislosti s programem MMF.
 ·Podporovat strukturální reformy zaměřené na zlepšení celkového makroekonomického řízení, posilovat správu ekonomických záležitostí a transparentnosti a zlepšovat podmínky pro udržitelný růst.
 1.4.4.Ukazatele výkonnosti
 Upřesněte ukazatele pro sledování pokroku a dosažených výsledků.
 Moldavské orgány budou muset podávat útvarům Komise pravidelné zprávy o řadě hospodářských ukazatelů a před úhradou obou splátek pomoci rovněž poskytnou komplexní zprávu o dodržování dohodnutých politických podmínek.
 Po operačním hodnocení finančních okruhů a správních postupů, které bylo u Moldavska provedeno v červnu 2020, budou útvary Komise dále sledovat řízení veřejných financí. Delegace EU v partnerských zemích budou také podávat pravidelné zprávy o záležitostech, které jsou významné pro monitorování pomoci. Útvary Komise budou nadále úzce spolupracovat s MMF a Světovou bankou, aby využily jejich poznatků z probíhajících činností v příslušných partnerských zemích.
 V navrhovaném legislativním rozhodnutí se počítá s výroční zprávou Radě a Evropskému parlamentu, včetně posouzení provádění této operace. Do dvou let po ukončení prováděcího období bude vypracováno nezávislé hodnocení pomoci ex post. Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu
 Čerpání pomoci bude podmíněno splněním politických předpokladů a uspokojivými výsledky při provádění ekonomického programu dohodnutým mezi Moldavskem a MMF, který správní rada fondu schválila dne 20. prosince 2021 poté, co moldavské orgány provedly řadu předem požadovaných opatření. Kromě toho se Komise s orgány Moldavska dohodne na specifických podmínkách politik, které budou uvedeny v memorandu o porozumění.
 Pomoc má být vyplacena ve třech splátkách. Očekává se, že výplata první splátky proběhne v přibližně v polovině roku 2022. Druhá splátka by mohla být vyplacena počátkem roku 2023 a třetí by mohla následovat později v témže roce nebo v první polovině roku 2024 za předpokladu, že budou včas provedena politická opatření, která jsou pro vyplacení splátek podmínkou.
 1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účinnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států.
 Nástroj makrofinanční pomoci je nástroj založený na politikách, určený ke zmírnění krátkodobé a střednědobé potřeby v oblasti vnějšího financování. V souvislosti s pokračující pandemií COVID-19 pomůže makrofinanční pomoc poskytnout orgánům prostor v oblasti hospodářské politiky, aby mohly zajistit účinnou hospodářskou reakci na přetrvávající pandemii. Navrhovaná makrofinanční pomoc přispěje k podpoře makroekonomické a politické stability v partnerských zemích tím, že jim pomůže překonat hospodářské obtíže umocněné pandemií COVID-19. Makrofinanční pomoc doplní zdroje, které zpřístupní mezinárodní finanční instituce, bilaterální dárci a další finanční instituce EU. Tím přispěje k celkové účinnosti finanční podpory poskytované mezinárodním společenstvím i další finanční pomoci EU, včetně operací rozpočtové podpory.
 Kromě toho se očekává, že poskytováním dlouhodobého financování za vysoce zvýhodněných podmínek, obvykle lepších, než jaké nabízejí ostatní mezinárodní nebo bilaterální dárci, pomůže program makrofinanční pomoci vládě plnit svůj rozpočet bez fiskálních odchylek a přispěje k udržitelnosti dluhu.
 Kromě finančního dopadu makrofinanční pomoci posílí navrhovaný program reformní závazek vlád a jejich úsilí o užší vztahy s EU, jak je uvedeno v dohodě o přidružení, která vstoupila v platnost v roce 2016. Tohoto výsledku se dosáhne mimo jiné díky vhodným podmínkám pro čerpání pomoci. V širších souvislostech bude program signálem, že EU je připravena v době hospodářských obtíží partnery v zemích východního sousedství, včetně Moldavska, podpořit.
 1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
 Operace makrofinanční pomoci partnerským zemím podléhají hodnocení ex post. Dosud provedená hodnocení (dokončených makrofinančních programů) dospěla k závěru, že operace makrofinanční pomoci partnerským zemím skutečně přispívají (ačkoli občas skromně a nepřímo) ke zlepšení jejich vnější udržitelnosti, makroekonomické stability a k dosažení strukturálních reforem. Ve většině případů měly operace makrofinanční pomoci kladný dopad na platební bilanci partnerských zemí a pomohly zmírnit nedostatek financí v jejich rozpočtech. Díky nim se také mírně zvýšil hospodářský růst.
 1.5.4.Slučitelnost s víceletým finančním rámcem a možné synergie s dalšími vhodnými nástroji
 Slučitelnost se stávajícím víceletým finančním rámcem
 Ve víceletém finančním rámci na období 2021–2027 bude poskytování úvěrů makrofinanční pomoci kryto zárukou pro vnější činnost v rámci Globální Evropy (Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci). (Orientační) úvěrová kapacita plánovaná pro makrofinanční pomoc je dostatečná k pokrytí této operace i dalších prováděných operací makrofinanční pomoci.
 Možné synergie s dalšími vhodnými nástroji
 EU patří k hlavním dárcům Moldavska a podporuje jeho hospodářské, strukturální a institucionální reformy, jakož i občanskou společnost. Finanční podpora EU Moldavsku v období 2014–2020 činila 518,15 milionu EUR (víceletý orientační program na období 2021–2027, který se připravuje). Program makrofinanční pomoci v této souvislosti doplňuje další vnější činnost EU nebo její nástroje, jejichž cílem je podpora Moldavska. Je rovněž v souladu s novým nástrojem Globální Evropa (Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci) a nástrojem předvstupní pomoci (NPP-III) na období 2021–2027.
 Klíčovou přidanou hodnotou makrofinanční pomoci ve srovnání s ostatními nástroji EU by byla pomoc při vytváření stabilního makroekonomického rámce, mimo jiné díky podpoře udržitelné platební bilance a stavu rozpočtu, a vhodného rámce pro postupující strukturální reformy. Makrofinanční pomoc neposkytuje pravidelnou finanční podporu a má být ukončena, jakmile se vnější finanční situace partnerské země vrátí k udržitelnému stavu.
 Makrofinanční pomoc by rovněž doplnila intervence plánované mezinárodním společenstvím, zejména ozdravné a reformní programy podporované MMF a Světovou bankou.
 1.5.5.Posouzení různých dostupných možností financování, včetně prostoru pro přerozdělení prostředků
 Tato operace makrofinanční pomoci využívá formu půjček, a tím zvyšuje účinnost rozpočtu EU prostřednictvím pákového efektu a zajišťuje nejlepší nákladově efektivní řešení.
 Komise je zmocněna vypůjčit si finanční prostředky z kapitálových trhů jménem Evropské unie i Euratomu a využít při tom záruku rozpočtu EU. Cílem je získat od trhu díky vynikajícímu úvěrovému statusu EU/Euratomu (AAA-rating od agentur Fitch, Moody’s a DBRS, AA od agentury S&P, všechna hodnocení se stabilním výhledem) finanční prostředky za nejlepší dostupné sazby, a poté je dále zapůjčit způsobilým dlužníkům v souvislosti s poskytováním úvěrů v rámci EFSM, podpory platební bilance, makrofinanční pomoci a projektů Euratomu. Výpůjční a úvěrové operace jsou prováděny jako operace „back-to-back“, čímž se zajišťuje, aby rozpočet EU nebyl vystaven úrokovému či měnovému riziku. Cíle získat pro výpůjční a úvěrové operace finanční prostředky za nejlepší dostupné sazby bylo dosaženo, protože tyto sazby odpovídají sazbám spřízněných institucí (EIB, EFSM a ESM).
 1.6.Doba trvání a finanční dopad návrhu/podnětu
 X Časově omezená doba trvání
 –◻
 s platností od roku 2022 do roku 2024
 –◻
 finanční dopad od roku 2022 do roku 2024 u prostředků na závazky a od roku 2022 do roku 2025 u prostředků na platby.
 ◻Časově neomezená doba trvání
 –Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,
 –poté plné fungování.
 1.7.Předpokládané způsoby řízení
 12
 X Přímé řízení Komisí
 –X prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie,
 –◻
 prostřednictvím výkonných agentur.
 ◻ Sdílené řízení s členskými státy
 ◻ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:
 –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi,
 –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte),
 –◻ EIB a Evropský investiční fond,
 –◻ subjekty uvedené v článcích 70 a 71 finančního nařízení,
 –◻ veřejnoprávní subjekty,
 –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém jim byly poskytnuty dostatečné finanční záruky,
 –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství veřejného a soukromého sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky,
 –◻ osoby pověřené prováděním specifických akcí v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.
 –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 Poznámky
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 Upřesněte četnost a podmínky.
 Opatření, která mají být financována podle tohoto rozhodnutí, budou prováděna v rámci přímého řízení Komisí z ústředí a s podporou delegací Unie.
 Pomoc má makroekonomickou povahu a je navržena tak, aby byla slučitelná s programem podporovaným MMF. Útvary Komise budou u každé splátky sledovat pokrok při provádění ujednání s MMF a konkrétních reformních opatření, která budou s orgány partnerských zemí sjednána v memorandu o porozumění (viz rovněž bod 1.4.4).
 2.2.Systémy řízení a kontroly
 2.2.1.Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie
 Opatření, která mají být financována podle tohoto rozhodnutí, budou prováděna v rámci přímého řízení Komisí z ústředí a s podporou delegací Unie.
 Vyplácení makrofinanční pomoci je podmíněno úspěšnými přezkumy a plněním podmínek spojených s jednotlivými operacemi. Provádění podmínek Komise pozorně sleduje v úzké koordinaci s delegacemi Unie.
 2.2.2.Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění
 Zjištěná rizika
 S navrhovanými operacemi makrofinanční pomoci jsou spojena fiduciární a politická rizika.
 Existuje riziko, že by makrofinanční pomoc mohla být použita podvodným způsobem. Vzhledem k tomu, že makrofinanční pomoc není určena na konkrétní výdaje (například na rozdíl od projektového financování), souvisí toto riziko s faktory, jako je obecná kvalita systémů řízení v centrální bance partnerské země a na ministerstvu financí, správních postupů, kontrolních a dohledových funkcí, bezpečnosti systémů IT a odpovídající kapacity interního a externího auditu.
 Druhé riziko pramení z možnosti, že partnerská země nebude splácet finanční závazky vůči EU plynoucí z navrhovaných úvěrů v rámci makrofinanční pomoci (riziko selhání nebo úvěrové riziko), což by mohlo být způsobeno například významným dalším zhoršením platební bilance a fiskální situace dotyčné partnerské země.
 Systémy vnitřní kontroly
 Za ověřování, kontrolu a audit makrofinanční pomoci bude odpovídat Komise, včetně Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), a Evropský účetní dvůr, jak stanoví článek 129 finančního nařízení.
 Ex ante: Komise hodnotí systémy řízení a kontroly v přijímajících zemích. U každé přijímající země provádí Komise s technickou podporou konzultantů v případě potřeby operační hodnocení ex ante postupů schvalování finančních transakcí a kontrolního prostředí. Aby se zajistila přiměřená míra jistoty řádného finančního řízení, je prováděna analýza účetních postupů, oddělení funkcí a interní/externí audit centrální banky a ministerstva financí. Pokud se zjistí nedostatky, stanoví se podmínky, kterým musí být vyhověno před vyplacením pomoci. V případě potřeby se u plateb zavedou zvláštní opatření (např. účelově vázané účty).
 Během provádění: Komise pravidelně kontroluje prohlášení partnerských zemí. Platba podléhá 1) monitoringu ze strany zaměstnanců GŘ ECFIN v úzké spolupráci s delegacemi EU a s externími zúčastněnými stranami, jako je MMF, kteří sledují, jak jsou prováděny dohodnuté podmínky, a 2) běžnému kontrolnímu postupu stanovenému na základě postupu schvalování finančních transakcí (model 2) používaného v GŘ ECFIN, finanční oddělení zároveň ověřuje plnění podmínek spojených s vyplácením výše uvedené pomoci. Vyplácení prostředků na operace makrofinanční pomoci může být podmíněno dalšími nezávislými kontrolami ex post (dokumentární kontrolou a/nebo kontrolou na místě), které provádějí úředníci z týmu pro provádění kontrol ex post daného GŘ. Tyto kontroly mohou být rovněž zahájeny na žádost odpovědné dále pověřené schvalující osoby. Pokud by to bylo nutné (doposud tomu tak nebylo), je možné platby přerušit, pozastavit, provést finanční opravy (Komisí) a finanční prostředky vymáhat zpět, jak výslovně uvádí dohody o financování uzavřené s partnerskými zeměmi.
 2.2.3.Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce)
 Zavedené kontrolní systémy, jako je operační hodnocení ex ante nebo hodnocení ex post, zajistily skutečnou míru chyb u plateb makrofinanční pomoci ve výši 0 %. Nejsou známy žádné případy podvodů, korupce nebo nezákonné činnosti. Operace makrofinanční pomoci mají jasnou intervenční logiku, která umožňuje Komisi posoudit jejich dopad. Díky těmto kontrolám je možné zajistit jistotu finančního řízení a dosáhnout politických cílů a priorit.
 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření, např. opatření uvedená ve strategii pro boj proti podvodům.
 Ke zmírnění rizika podvodného zneužití již bylo a ještě bude přijato několik opatření:
 Zaprvé, v dohodě o půjčce bude uveden soubor ustanovení o inspekcích, předcházení podvodům, auditech a vrácení finančních prostředků v případě podvodu nebo korupce. Dále se předpokládá, že pomoc bude vázána na řadu konkrétních podmínek politik, mimo jiné v oblasti řízení veřejných financí, tak aby se zvýšila účinnost, transparentnost a odpovědnost. Pomoc bude navíc vyplacena na zvláštní účet centrální banky partnerské země.
 V souladu s požadavky finančního nařízení zadaly pracovní útvary Komise operační hodnocení postupů schvalování finančních transakcí a správních postupů Moldavska, aby ověřily, že zavedené postupy pro řízení programu pomoci, včetně makrofinanční pomoci, poskytují dostatečné záruky. Toto hodnocení bylo provedeno v roce 2020 a pokrývá oblasti, jako jsou příprava a plnění rozpočtu, veřejná vnitřní finanční kontrola, interní a externí audit, zadávání veřejných zakázek, správa pokladny a správa veřejného dluhu nebo nezávislost centrální banky. Další vývoj v této oblasti budou v příslušné partnerské zemi dále pozorně sledovat delegace EU. Komise rovněž podporu z rozpočtu využije k tomu, aby pomohla orgánům příslušných partnerských zemí zlepšit jejich systémy správy veřejných financí, a toto úsilí důrazně podporují i ostatní dárci.
 Za ověřování, kontrolu a audit bude odpovídat Komise, včetně Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), a Evropský účetní dvůr, jak stanoví článek 129 finančního nařízení.
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 ·Stávající rozpočtové položky
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce
 Rozpočtová položka
 Druh
 výdajů
 Příspěvek
 Číslo
 RP/NRP
 13
 ze zemí ESVO
 14
 z kandidátských zemí
 15
 z třetích zemí
 ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 14.02.01.70.06 [úvěry v rámci makrofinanční pomoci – záruka pro vnější činnost]
 Rozl.
 NE
 NE
 NE
 NE
 14.20.03.01 [granty v rámci makrofinanční pomoci]
 Rozl.
 NE
 NE
 NE
 NE
 ·Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje – Nepoužije se
 3.2.Odhadovaný finanční dopad návrhu na prostředky
 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na operační prostředky
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků
 –X
 Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního
 rámce
 6
 Okruh 6 – „Sousedství a svět“
 GŘ: ECFIN
 Rok
 2021
 Rok
 2022
 Rok
 2023
 Rok
 2024
 Rok
 2025
 CELKEM
 • Operační prostředky
 Rozpočtová položka
 16
 14.02.01.70.06 [úvěry v rámci makrofinanční pomoci – záruka pro vnější činnost]
 Závazky
 (1a)
 10,8
 10,8
 Platby
 (2a)
 10,8
 10,8
 Rozpočtová položka
 14.20.03.01 [granty v rámci makrofinanční pomoci]
 Závazky
 (1b)
 30
 30
 Platby
 (2b)
 20
 10
 30
 Prostředky správní povahy financované z přídělu pro zvláštní programy
 17
 Rozpočtová položka
 14.20.03.01
 (3)
 0,15
 0,15
 CELKEM prostředky
 pro GŘ ECFIN
 Závazky
 =1a+1b +3
 40,8
 0,15
 40,95
 Platby
 =2a+2b
 +3
 30,8
 10
 0,15
 40,95
 • Operační prostředky CELKEM
 Závazky
 (4)
 40,8
 40,8
 Platby
 (5)
 30,8
 10
 40,8
 • Prostředky správní povahy financované z přídělu pro zvláštní programy CELKEM
 (6)
 0,15
 0,15
 CELKEM prostředky
 v rámci OKRUHU 6
 víceletého finančního rámce
 Závazky
 =4+6
 40,8
 0,15
 40,95
 Platby
 =5+6
 30,8
 10
 0,15
 40,95
 Pokud je návrhem/podnětem dotčen více než jeden operační okruh, zopakuje se výše uvedený oddíl: v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního
 rámce
 7
 Okruh 7 – „Evropská veřejná správa“
 GŘ: ECFIN
 Rok
 2021
 Rok
 2022
 Rok
 2023
 Rok
 2024
 Rok
 2025
 CELKEM
 Lidské zdroje
 0,034
 0,044
 0,022
 0,011
 0,011
 0,122
 Ostatní správní výdaje
 0,020
 0,010
 0,030
 CELKEM prostředky
 v rámci OKRUHU 7
 víceletého finančního rámce
 Prostředky
 0,034
 0,064
 0,032
 0,011
 0,011
 0,152
 (Závazky celkem = platby celkem)
 0,034
 0,064
 0,032
 0,011
 0,011
 0,152
 Tento oddíl se vyplní pomocí „rozpočtových údajů správní povahy“, jež se nejprve uvedou v
 příloze legislativního finančního výkazu
 (příloha V interních pravidel), která se pro účely konzultace mezi útvary vloží do aplikace DECIDE.
 Rok
 2021
 Rok
 2022
 Rok
 2023
 Rok
 2024
 Rok
 2025
 CELKEM
 CELKEM prostředky
 z OKRUHU 1 až 7
 víceletého finančního rámce
 (Referenční částka)
 Závazky
 =4+6
 0,034
 30,864
 10,032
 0,011
 0,161
 41,102
 Platby
 =5+6
 0,034
 30,864
 10,032
 0,011
 0,161
 41,102
 3.2.2.Odhadovaný výstup financovaný z operačních prostředků
 Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 3.2.3.Odhadovaný souhrnný dopad na správní prostředky
 –X
 Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 2021
 Rok
 2022
 Rok
 2023
 Rok
 2024
 Rok
 2025
 CELKEM
 OKRUH 7
 víceletého finančního rámce
 Lidské zdroje
 0,033
 0,069
 0,041
 0,003
 0,025
 0,171
 Ostatní správní výdaje
 0,020
 0,010
 0,030
 Mezisoučet za OKRUH 7
 víceletého finančního rámce
 0,033
 0,089
 0,051
 0,003
 0,025
 0,201
 Mimo OKRUH 7
 20
 víceletého finančního rámce
 Lidské zdroje
 Ostatní výdaje
 správní povahy
 Mezisoučet
 mimo OKRUH 7
 víceletého finančního rámce
 CELKEM
 0,033
 0,089
 0,051
 0,003
 0,025
 0,201
 Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ.
 3.2.3.1.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů
 –X
 Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky
 Rok
 2021
 Rok
 2022
 Rok 2023
 Rok 2024
 Rok 2025
 •Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 20 01 02 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise)
 0,100
 0,250
 0,150
 0,010
 0,100
 20 01 02 03 (při delegacích)
 01 01 01 01 (v nepřímém výzkumu)
 01 01 01 11 (v přímém výzkumu)
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte)
 •Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: plné pracovní úvazky)
 21
 20 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce)
 0,200
 0,350
 0,200
 0,010
 0,100
 20 02 03 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích)
 XX 01 xx yy zz
 22
 – v ústředí
 – při delegacích
 01 01 01 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu)
 01 01 01 12 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu)
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte)
 CELKEM
 0,300
 0,600
 0,350
 0,020
 0,200
 XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci
 Ředitel ředitelství D: dohlíží nad operací a řídí ji, jedná s Radou a Parlamentem ohledně přijetí tohoto rozhodnutí, jakož i schválení memoranda o porozumění, jedná s orgány Moldavska o memorandu o porozumění, kontroluje zprávy, vede mise a posuzuje pokrok při dodržování stanovených podmínek.
 Vedoucí oddělení/zástupce vedoucího oddělení ředitelství D: podporuje ředitele při řízení operace, jednání s Radou a Parlamentem o přijetí tohoto nařízení a schválení memoranda o porozumění, při vyjednávání s moldavskými orgány ohledně memoranda o dohody o mechanismu půjčky (společně s GŘ pro rozpočet), při kontrování zpráv a posuzování pokroku při dodržování pravidel podmíněnosti.
 GŘ pro rozpočet (oddělení E1, E3 pod dohledem ředitele): připravuje dohodu o mechanismu půjčky, jedná o ní s orgány Moldavska a předkládá ji ke schválení příslušným útvarům Komise a k podepsání oběma smluvními stranami. Sleduje provádění dohody o mechanismu půjčky po jejím nabytí účinnosti. Připravuje rozhodnutí Komise o výpůjčních transakcích, následně sleduje podání žádostí o finanční prostředky, vybírá banky, připravuje a realizuje finanční transakce a vyplácí finanční prostředky Moldavsku. Provádí provozní činnosti v návaznosti na splacení půjčky/půjček. Připravuje odpovídající zprávy o těchto činnostech.
 Externí zaměstnanci
 Ekonomové, sektor makrofinanční pomoc (ředitelství D): připravují toto rozhodnutí a memorandum o porozumění, jednají s orgány a mezinárodními finančními institucemi, uskutečňují kontrolní mise, připravují zprávy zaměstnanců Komise a postupy Komise související s řízením pomoci, jednají s externími odborníky, pokud jde o operační hodnocení a hodnocení ex post.
 3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 Návrh/podnět:
 –X
 může být v plném rozsahu financován přerozdělením prostředků v rámci příslušného okruhu víceletého finančního rámce (VFR).
 3.2.5.Příspěvky třetích stran
 Návrh/podnět:
 –X
 nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.
 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy
 –X
 Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 (1)
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/701 ze dne 25. května 2020 o poskytnutí makrofinanční pomoci partnerským zemím procesu rozšíření a evropského sousedství v souvislosti s pandemií COVID‐19 (Úř. věst. L 165, 27.5.2020, s. 31).
 (2)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/947 ze dne 9. června 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa, mění a zrušuje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 466/2014/EU a zrušují nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1601 a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (Úř. věst. L 209, 14.6.2021, s. 1).
 (3)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).
 (4)
 Rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (Úř. věst. L 201, 3.8.2010, s. 30).
 (5)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1046/2018 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).
 (6)
 Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).
 (7)
 Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).
 (8)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).
 (9)
 Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1).
 (10)
 ABM: řízení podle činností; ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting).
 (11)
 Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
 (12)
 Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (13)
 RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
 (14)
 ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 (15)
 Kandidátské země a případně potenciální kandidáti ze západního Balkánu.
 (16)
 Podle oficiální rozpočtové nomenklatury.
 (17)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (18)
 Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).
 (19)
 Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle...“.
 (20)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (21)
 SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.
 (22)
 Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).


type: other

text:
233/2016 Z.z. - Vyhláška Úradu pre reguláciu sieťov... - SLOV-LEX
 233/2016 Z.z.
 233/2016 Z. z.
 ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška Úradu pre reguláciu sieťových odvetví č. 278/2012 Z. z., ktorou sa ustanovujú štandardy kvality uskladňovania plynu, prepravy plynu, distribúcie plynu a dodávky plynu
 Úrad pre reguláciu sieťových odvetví podľa § 40 ods. 2 písm. a),b), e) až g) zákona č. 250/2012 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach ustanovuje:
 Vyhláška Úradu pre reguláciu sieťových odvetví č. 278/2012 Z. z., ktorou sa ustanovujú štandardy kvality uskladňovania plynu, prepravy plynu, distribúcie plynu a dodávky plynu sa mení a dopĺňa takto:
 V § 4 písm. l) prvom bode sa slová „15 hodín“ nahrádzajú slovami „10 hodín“.
 V § 4 písm. l) druhom bode sa slovo „päť“ nahrádza slovom „tri“.
 uzatvorenie zmluvy o združenej dodávke plynu s každým odberateľom plynu, ktorý o to požiada, do desiatich dní odo dňa splnenia obchodných podmienok dodávateľa plynu,
 písomné oznámenie dodávateľa plynu odberateľovi plynu o spôsobe a termíne odstránenia príčiny zníženej kvality plynu v prípade zistenia zníženej kvality plynu prevádzkovateľom prepravnej siete alebo distribučnej siete v lehote podľa písmena c),
 úhrada opravného účtovného dokladu, ktorý je v prospech odberateľa plynu podľa písmena e), alebo preplatku z vyúčtovacej faktúry odberateľovi plynu v lehote 14 dní odo dňa vystavenia opravného účtovného dokladu alebo vyúčtovacej faktúry, alebo v lehote podľa platobných podmienok dohodnutých v zmluve o dodávke plynu, alebo v lehote podľa podmienok dohodnutých v zmluve o platobnom styku prostredníctvom služby sústredeného inkasa platieb obyvateľstva (SIPO), a to spôsobom podľa zmluvne dohodnutého typu platby, ak sa dodávateľ plynu nedohodne s odberateľom plynu na tom, že preplatok má byť započítaný voči najbližšie splatnej preddavkovej platbe alebo nedôjde k započítaniu preplatku voči inej pohľadávke dodávateľa plynu súvisiacej výlučne s dodávkou a distribúciou plynu voči odberateľovi plynu v zmysle zmluvy a obchodných podmienok,
 žiadosti odberateľa plynu prevádzkovateľovi prepravnej siete alebo prevádzkovateľovi distribučnej siete do dvoch pracovných dní odo dňa doručenia tejto žiadosti, ak tento odberateľ plynu nemá s prevádzkovateľom prepravnej siete alebo prevádzkovateľom distribučnej siete uzatvorenú zmluvu o prístupe do prepravnej siete a preprave plynu alebo zmluvu o prístupe do distribučnej siete a distribúcii plynu; pri podaní týkajúcom sa overenia správnosti vyúčtovania platby sa uplatňujú lehoty podľa písmena e),
 stanoviska prevádzkovateľa prepravnej siete alebo prevádzkovateľa distribučnej siete odberateľovi plynu k jeho žiadosti do dvoch pracovných dní od doručenia tohto stanoviska, pri podaní týkajúcom sa overenia správnosti vyúčtovania platby sa uplatňujú lehoty podľa písmena e),
 odoslanie kompenzačnej platby a oznámenia o kompenzačnej platbe účastníkovi trhu s plynom do piatich pracovných dní, odkedy je kompenzačná platba, ktorá patrí účastníkovi trhu s plynom, od prevádzkovateľa siete pripísaná na účet dodávateľa plynu a je doručené oznámenie o kompenzačnej platbe.“.
 94,75 % pre uskladňovanie plynu,
 94,25 % pre prepravu plynu,
 94,40 % pre distribúciu plynu,
 94,75 % pre dodávku plynu.“.
 V § 11 písmená b) a c) znejú:
 § 4 písm. c) prvého bodu za každú aj začatú hodinu nedodržania štandardu kvality vo výške 10 eur, najviac 150 eur,
 § 4 písm. c) druhého bodu za každý aj začatý deň nedodržania štandardu kvality vo výške 10 eur, najviac 400 eur,“.
 V § 12 písm. a) prvý bod a druhý bod znejú:
 odberateľovi plynu v domácnosti a malom podniku 5 eur, najviac 50 eur,
 odberateľovi plynu mimo domácnosti okrem malého podniku 20 eur, najviac 400 eur,“.
 V § 12 písm. c) sa slová „§ 5 písm. d) a e)“ nahrádzajú slovami „§ 5 písm. c) a d)“.
 V § 12 písm. d) sa slová „§ 5 písm. f)“ nahrádzajú slovami „§ 5 písm. e)“.
 V § 12 písmená e) a f) znejú:
 § 5 písm. f) za každý aj začatý deň nedodržania štandardu kvality pri odberateľovi plynu
 v domácnosti a malom podniku 3 eurá, najviac 20 eur,
 mimo domácnosti okrem malého podniku 15 eur, najviac 500 eur,
 § 5 písm. g) prvého bodu a druhého bodu za každý aj začatý pracovný deň nedodržania štandardu kvality pri odberateľovi plynu
 v domácnosti a malom podniku 3 eurá, najviac 50 eur,
 mimo domácnosti okrem malého podniku 15 eur, najviac 500 eur,“.
 V § 12 písm. g) sa slová „§ 5 písm. i)“ nahrádzajú slovami „§ 5 písm. h)“.
 Vyhodnotenie štandardov kvality za rok 2016 a vyplatenie kompenzačných platieb za rok 2016 sa vykoná podľa právneho predpisu účinného do 31. decembra 2016.“.
 V prílohe č. 1 vysvetlivky k tabuľke č. 1 znejú:
 „Vysvetlivky k tabuľke č. 1: Počet udalostí celkom = Počet udalostí v limite + Počet udalostí mimo limitu.“.
 V prílohe č. 2 vysvetlivky k tabuľke č. 1 znejú:
 V prílohe č. 3 vysvetlivky k tabuľke č. 1 znejú:
 Číslo: 233/2016 Z. z.
 Názov: Vyhláška Úradu pre reguláciu sieťových odvetví, ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška Úradu pre reguláciu sieťových odvetví č. 278/2012 Z. z., ktorou sa ustanovujú štandardy kvality uskladňovania plynu, prepravy plynu, distribúcie plynu a dodávky plynu
 Dátum vyhlásenia: 12.08.2016


type: caselaw

text:
12.6.2004
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 156/8
 Ricorso della Commissione delle Comunità europee contro la Repubblica francese, proposto il 26 aprile 2004
 (Causa C-191/04)
 (2004/C 156/16)
 Il 26 aprile 2004 la Commissione delle Comunità europee, rappresentata dai sigg. A. Bordes e G. Valero Jordana, in qualità di agenti, con domicilio eletto in Lussemburgo, ha proposto dinanzi alla Corte di giustizia delle Comunità europee un ricorso contro la la Repubblica francese.
 La ricorrente conclude che la Corte voglia:
 1)
 dichiarare che la Repubblica francese, non avendo trasmesso le informazioni che dovevano essere raccolte, alla data del 31 dicembre 1999, dalle autorità competenti o dagli organismi abilitati nell'ambito della sorveglianza degli scarichi e dei fanghi residui urbani istituita dall'art. 15 della direttiva 91/271/CEE (1), quanto agli agglomerati interessati dalla scadenza del 31 dicembre 1998 e ciò nei sei mesi successivi alla domanda formulata dalla Commissione il 18 dicembre 2000, è venuta meno agli obblighi che le incombono ai sensi dell'art. 15, n. 1, di tale direttiva;
 2)
 condannare la Repubblica francese alle spese.
 Motivi e principali argomenti:
 La Repubblica francese è venuta meno al suo obbligo di comunicare alla Commissione le informazioni relative allo stato della sorveglianza al 31 dicembre 1999 delle acque degli agglomerati interessati da una prima scadenza della direttiva, cioè gli agglomerati aventi un «EH» (equivalente habitat) superiore a 10 000 unità che scaricano le loro acque in acque recipienti considerate «aree sensibili».
 (1) Direttiva del Consiglio 21 maggio 1991, 91/271/CEE, concernente il trattamento delle acque reflue urbane (GU L 135 del 30.5.1991, pag. 40)