jurisdiction: US

text: b' U.S. DEPARTMENT OF\n HOUSING AND URBAN DEVELOPMENT\n OFFICE OF INSPECTOR GENERAL\n\n\n\n\n August 11, 2014\n MEMORANDUM NO:\n 2014-CF-1805\n\n\n\nMemorandum\nTO: Dane M. Narode\n Associate General Counsel, Office of Program Enforcement, CACC\n\n //signed//\nFROM: Kimberly Randall\n Director, Joint Civil Fraud Division, GAW\n\nSUBJECT: Final Civil Action: Borrower Settled Allegations of Making a False\n Certification to HUD Regarding a Home Purchase Under the Federal\n Housing Administration Program\n\n\n INTRODUCTION\n\nThe Office of Inspector General (OIG) conducted a civil fraud review of an alleged loan\norigination fraud scheme involving a borrower purchasing a home in which the loan was insured\nunder the U.S. Department of Housing and Urban Development (HUD), Federal Housing\nAdministration (FHA) program. The alleged scheme involved submitting a false loan\napplication to obtain an FHA-insured loan on a home in Brentwood, CA. The review was\ninitiated as a result of a referral from HUD\xe2\x80\x99s Santa Ana Homeownership Center, Quality\nAssurance Division.\n\n BACKGROUND\n\nFHA provides mortgage insurance on loans made by FHA-approved lenders to creditworthy\nborrowers to purchase one- to four-unit properties. To ensure that FHA-insured mortgage loans\nare made to borrowers who intend to occupy the property for at least 1 year, FHA requires a\ncertification signed by the borrower(s). A borrower expressly certifies to the intent to occupy the\nproperty when signing the uniform residential loan application as well as an addendum to the\nloan application. The borrower further certifies that the information provided in the loan\napplication is true and correct and must provide certain documentation supporting that\ninformation as part of the overall loan application package.\n\n\n Joint Civil Fraud Division\n 400 State Avenue, Suite 501, Kansas City, KS 66101\n Visit the Office of Inspector General Web site at www.hudoig.gov.\n\x0cBased in part on OIG\xe2\x80\x99s review, on December 20, 2013, HUD filed a complaint against the\nborrower under the Program Fraud Civil Remedies Act of 1986 (PFCRA), 31 U.S.C. (United\nStates Code) 3801-3812, 1 as implemented by 24 CFR (Code of Federal Regulations) Part 28.\nThe complaint alleged that the borrower knowingly caused (1) the submission of false, fictitious,\nor fraudulent statements, certifications, or documents to HUD in connection with an application\nfor an FHA-insured mortgage loan and (2) the submission to FHA of a false, fictitious, or\nfraudulent claim for insurance benefits.\n\nMore specifically, the complaint alleged that the borrower falsely certified in the loan application\nthat he intended to reside in the California property as his primary residence; however, he did not\nlive in the home or intend to do so. HUD also alleged that the borrower caused the submission\nof false Federal income tax returns to HUD in support of the loan application. The complaint\nfurther alleged that the submission of false, fictitious, or fraudulent certifications and supporting\ntax documentation caused the mortgage holder of the FHA-insured mortgage loan to submit a\nfalse, fictitious, or fraudulent claim to FHA for $749,381 in insurance benefits.\n\n RESULTS OF REVIEW\n\nOn January 27, 2014, the borrower entered into a settlement agreement with HUD. He agreed to\npay $57,500 to HUD, with an initial payment of $5,000, followed by monthly payments until the\nremaining balance is paid off by January 1, 2018. HUD and the borrower entered into the\nagreement to avoid litigation and seek a satisfactory resolution of the dispute without the expense\nand uncertainty of further litigation.\n\n RECOMMENDATION\n\nWe recommend that HUD\xe2\x80\x99s Office of General Counsel, Office of Program Enforcement,\n\n1A. Agree to allow HUD OIG to record the $57,500 settlement in HUD\xe2\x80\x99s Audit Resolution\n and Corrective Actions Tracking System as an ineligible cost.\n\n\nHUD\xe2\x80\x99s Office of General Counsel, Office Program Enforcement, agreed to the recommendation\nand will monitor the settlement agreement repayment plan.\n\n\n\n\n1\n PFCRA establishes remedies for false statements and false claims valued at $150,000 or less that are submitted to\nthe Federal Government or intermediaries of the Government.\n\n 2\n\x0c'


type: wikipedia

text:
Likumu par Kanādas karogu Kanādas parlamentā pēc ilgām diskusijām pieņēma 1964. gada 15.decembrī.
 Karogā izmantotas divas krāsas - sarkana un balta. Uz centrālās, baltās daļas ir sarkana cukura kļavas lapa, abās pusēs balto daļu ierāmē vertikālas sarkanas svītras. Baltā daļa divkārt platāka par sarkanajām sānu daļām.
 Karoga malu attiecības ir 2 : 3.
 Karogs simbolizē divus okeānus, kas apskalo Kanādas krastus — Kluso okeānu un Atlantijas okeānu — un valsti, kura atrodas starp tiem.
 Kļavas lapa apzīmē nācijas vienotību. Baltā krāsa karogā simbolizē Francijas monarhijas krāsu.
 Nacionālie karogi
 Kanādas kultūra
 Ziemeļamerikas valstu karogi


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
21.5.2011
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 152/10
 Impugnazione proposta il 25 febbraio 2011 dalla Fidelio KG avverso la sentenza del Tribunale (Terza Sezione) 16 dicembre 2010, causa T-286/08, Fidelio KG/Ufficio per l’armonizzazione nel mercato interno (marchi, disegni e modelli) (UAMI)
 (Causa C-87/11 P)
 2011/C 152/19
 Lingua processuale: il tedesco
 Parti
 Ricorrente: Fidelio KG (rappresentante: avv. M. Gail)
 Altra parte nel procedimento: Ufficio per l’armonizzazione nel mercato interno (marchi, disegni e modelli) (UAMI)
 Conclusioni della ricorrente
 —
 Annullare la sentenza del Tribunale dell’Unione europea 16 dicembre 2010, causa T-286/08;
 —
 accogliere tutte le sue domande presentate in primo grado;
 —
 condannare l’Ufficio per l’armonizzazione nel mercato interno (marchi, disegni e modelli) alle spese.
 Motivi e principali argomenti
 Il Tribunale ha affermato ingiustamente che l’impedimento assoluto alla registrazione di cui all’art. 7, n. 1, lett. c), del regolamento n. 40/94 osta alla domanda di registrazione del segno «Hallux» per «articoli ortopedici» e «scarpe». La ricorrente non comprende per quale motivo il Tribunale, contrariamente alle asserzioni della stessa, condivida l’argomento dell’Ufficio e consideri che «hallux», la denominazione latina dell’alluce, costituisce l'abbreviazione usuale di «hallux valgus», una patologia dell’alluce. Tale comportamento del Tribunale disconosce il significato del principio dell’indagine di ufficio e viola, inoltre, l’obbligo di motivazione.
 Inoltre, il Tribunale ha effettuato una determinazione errata dei prodotti e delle categorie di prodotti. Dato che il termine «articoli ortopedici» è molto generico ed è sufficiente che l'impedimento assoluto alla registrazione si applichi ad una parte dei prodotti, l’Ufficio ha la possibilità, discrezionalmente, di prospettare molti tipi di prodotti per negare la registrazione di un determinato tipo di prodotti. Ciò non è stato preso in considerazione dal Tribunale.
 Per quanto riguarda le scarpe, il Tribunale ha ritenuto erroneamente che esistesse una categoria di prodotti denominata «scarpe comode». Tuttavia, non sussiste in realtà alcuna differenza tra le scarpe, intese in senso generale, e le cosiddette scarpe comode.
 Il Tribunale, inoltre, nel determinare, rispettivamente, il pubblico di riferimento per gli «articoli ortopedici» e le «scarpe», si è lasciato guidare da considerazioni irrilevanti. Secondo la ricorrente, si deve fare riferimento, a questo proposito, al consumatore medio. Tuttavia, il consumatore medio non dispone di conoscenze della lingua latina né ha dimestichezza con la patologia del piede «hallux valgus». Pertanto, il marchio «Hallux» non può essere percepito come descrittivo.
 Infine, il Tribunale ha violato altresì l’art. 7, n. 1, lett. b), del regolamento n. 40/94, avendo omesso di esaminare il segno «Hallux» in base a tale disposizione.


type: contracts

text:
 21.2.2008
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 47/34
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 114/2007
 af 28. september 2007
 om ændring af bilag IX (Finansielle tjenesteydelser) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag IX til aftalen blev ændret ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 87/2007 af 6. juli 2007 (1).
 (2)
 Kommissionens direktiv 2007/16/EF af 19. marts 2007 om gennemførelse af Rådets direktiv 85/611/EØF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) med hensyn til afklaring af bestemte definitioner (2) bør indarbejdes i aftales —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I bilag IX til aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Punkt 30a, 30b, 30c, 30ca, 30caa, 30 cab, 30cac, 30cb, 30d og 30e omnummereres til punkt 31, 31a, 31b, 31ba, 31baa, 31bab, 31bac, 31bb, 31c og 31d.
 2)
 Under overskriften »RETSAKTER, SOM DE KONTRAHERENDE PARTER SKAL TAGE TIL EFTERRETNING« omnummereres punkt 31-41 til 32-42.
 3)
 Følgende punkt indsættes efter punkt 30 (Rådets direktiv 85/611/EØF):
 »30a.
 32007 L 0016: Kommissionens direktiv 2007/16/EF af 19. marts 2007 om gennemførelse af Rådets direktiv 85/611/EØF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) med hensyn til afklaring af bestemte definitioner (EUT L 79 af 20.3.2007, s. 11).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af direktiv 2007/16/EF, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 29. september 2007, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 28. september 2007.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 Stefán Haukur JÓHANNESSON
 Formand
 (1) EUT L 328 af 13.12.2007, s. 32.
 (2) EUT L 79 af 20.3.2007, s. 11.
 (3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 52002PC0395
 Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 963/2002 om övergångsbestämmelser rörande antidumpnings- och utjämningsåtgärder som antagits enligt kommissionens beslut nr 2277/96/EKSG och nr 1889/98/EKSG samt rörande oavslutade antidumpnings- och antisubventionsundersökningar och oavgjorda klagomål eller ansökningar enligt dessa beslut /* KOM/2002/0395 slutlig - ACC 2002/0146 */
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 331 E , 31/12/2002 s. 0020 - 0022
 Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om ändring av rådets förordning (EG) nr 963/2002 om övergångsbestämmelser rörande antidumpnings- och utjämningsåtgärder som antagits enligt kommissionens beslut nr 2277/96/EKSG och nr 1889/98/EKSG samt rörande oavslutade antidumpnings- och antisubventionsundersökningar och oavgjorda klagomål eller ansökningar enligt dessa beslut(framlagt av kommissionen)MOTIVERINGFördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG-fördraget) löper ut den 23 juli 2002. Därefter kommer de produkter som fram till dess omfattas av EKSG-fördraget i stället att omfattas av EG-fördraget.Kommissionen har antagit två grundbeslut, nämligen kommissionens beslut nr 2277/96/EKSG och 1889/98/EKSG, i vilka reglerna för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar och antidumpnings- och utjämningsåtgärder rörande EKSG-produkter anges.Ett antal åtgärder som antagits i enlighet med dessa båda beslut kommer ännu att vara i kraft den 23 juli och det kan även finnas ett antal ärenden rörande klagomål eller ansökningar som fortfarande är oavgjorda och undersökningar som ännu inte avslutats.Rådets förordning 963/2002 av den 3 juni 2002 [1] har till syfte att klargöra den rättsliga situationen rörande sådana åtgärder, klagomål eller undersökningar genom att uttryckligen ange att de efter den 23 juli 2002 kommer att omfattas av bestämmelserna i rådets grundförordningar rörande skydd mot dumpad och subventionerad import (rådets förordningar (EG) nr 384/96 och nr 2026/97), vilka antagits i enlighet med artikel 133 i EG-fördraget.[1] EGT L 149, 7.6.2002I tabellerna i bilagan till ovan nämnda förordning anges alla de antidumpnings- och utjämningsåtgärder som var i kraft den 16 april 2002 då kommissionen godkände förslaget.Syftet med det bifogade förslaget är att uppdatera dessa tabeller så att utvecklingen efter den 16 april 2002 beaktas och att därmed ge en aktuell och korrekt bild av läget.2002/0146 (ACC)Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om ändring av rådets förordning (EG) nr 963/2002 om övergångsbestämmelser rörande antidumpnings- och utjämningsåtgärder som antagits enligt kommissionens beslut nr 2277/96/EKSG och nr 1889/98/EKSG samt rörande oavslutade antidumpnings- och antisubventionsundersökningar och oavgjorda klagomål eller ansökningar enligt dessa beslutEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133 i detta,med beaktande av kommissionens förslag [2], och[2] COM(2002)395 slutligav följande skäl:(1) Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (nedan kallat "EKSG-fördraget") löper ut den 23 juli 2002.(2) Produkter som för närvarande omfattas av EKSG-fördraget kommer från och med den 24 juli 2002 att omfattas av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.(3) I rådets förordning (EG) nr 963/2002 [3] fastställs övergångsbestämmelser rörande antidumpnings- och utjämningsåtgärder som antagits enligt kommissionens beslut nr 2277/96/EKSG och nr 1889/98/EKSG. I bilagorna till förordningen anges alla de antidumpnings- och utjämningsåtgärder som var i kraft den 16 april 2002, det datum då kommissionen godkände förslaget.[3] EGT L 149, 7.6.2002(4) Sedan dess har det antagits ändringar avseende vissa av dessa åtgärder. De nämnda bilagorna bör följaktligen aktualiseras. Det är därför lämpligt med en ändringsförordning i vilken bilagorna till rådets förordning (EG) nr 963/2002 uppdateras.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Rådets förordning (EG) nr 963/2002 ändras på följande sätt:1. I tabellen i bilaga I skall det avsnitt som gäller valsade platta produkter av järn eller olegerat stål (varmvalsade i ringar eller rullar) med ursprung i Indien ersättas med följande: >Plats för tabell>2. I tabellen i bilaga I skall det avsnitt som gäller varmvalsade platta produkter av olegerat stål (kvatroplåtar) med ursprung i Rumänien ersättas med följande:>Plats för tabell>3. I tabellen i bilaga II skall det avsnitt som gäller valsade platta produkter av järn eller olegerat stål (varmvalsade i ringar eller rullar) med ursprung i Indien ersättas med följande:>Plats för tabell>Artikel 3Denna förordning träder i kraft den 24 juli 2002.Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.Utfärdad i Bryssel den 2002.OrdförandePå rådets vägnar


text:
 Imreoirí
 An scuaid faoi láthair (2007 - 2008)
 Ón 11 Meán Fómhair, 2007
 1 Artur Boruc - cúl báire
 2 Andreas Hinkel - cosantóir
 3 Lee Naylor - cosantóir
 5 Gary Caldwell - cosantóir
 6 Bobo Baldé - cosantóir
 7 Maciej Zurawski - tosaí
 8 Scott Brown - imreoir lárpháirce
 9 Georgios Samaras - tosaí
 10 Jan Vennegoor of Hesselink - tosaí
 11 Paul Hartley - imreoir lárpháirce
 12 Mark Wilson - cosantóir
 14 Derek Riordan - tosaí
 15 Evander Sno - imreoir lárpháirce
 17 Steven Pressley
 18 Massimo Donati - imreoir lárpháirce
 20 Jirí Jarošík - imreoir lárpháirce
 21 Mark Brown - cúl báire
 24 Jean-Joël Perrier-Doumbé - cosantóir
 25 Shunsuke Nakamura - imreoir lárpháirce
 26 Cillian Sheridan - tosaí
 27 Scott McDonald - tosaí
 29 Koki Mizuno - imreoir lárpháirce
 33 Chris Killen - tosaí
 41 John Kennedy - cosantóir
 44 Stephen McManus captaen
 45 James O'Brien
 46 Aiden McGeady - imreoir lárpháirce
 47 Michael McGovern - cúl báire
 48 Darren O'Dea - cosantóir
 49 Scott Cuthbert
 55 Paul McGowan
 56 Teddy Bjarnason
 Tagairtí
 Scuaid 2007-2008, Celtic FC


text:
 Avis juridique important
 |
 21990A0320(03)
 ACUERDO DE COOPERACIÓN entre la Comunidad Económica Europea y el Reino de Noruega en el campo de la investigación médica y sanitaria -
 Diario Oficial n° L 074 de 20/03/1990 p. 0021
 ACUERDO DE COOPERACIÓN entre la Comunidad Económica Europea y el Reino de Noruega en el campo de la investigación médica y sanitaria LA COMUNIDAD ECONÓMICA EUROPEA, en adelante «la Comunidad», y EL REINO DE NORUEGA, en adelante «Noruega», denominadas en adelante «las Partes contratantes», CONSIDERANDO que las Partes contratantes firmaron un Acuerdo-marco de cooperación científica y técnica que entró en vigor el 17 de julio de 1987; CONSIDERANDO que, mediante Decisión de 17 de noviembre de 1987, el Consejo de las Comunidades Europeas, en adelante «el Consejo», adoptó un programa comunitario de coordinación de investigación y desarrollo en el campo de la investigación médica y sanitaria (1987-1991) que incluye entre otros, objetivos de investigación sobre el SIDA, los problemas sanitarios relacionados con la edad y los problemas relacionados con el medio ambiente y el modo de vida y la investigación sobre servicios sanitarios; CONSIDERANDO que en Noruega se llevan a cabo actividades muy diversas en el campo de la investigación médica y sanitaria; CONSIDERANDO que la cooperación en el campo de la investigación médica y sanitaria puede contribuir de manera efectiva a lograr un nivel óptimo en la salud pública y privada; CONSIDERANDO que los Estados miembros de la Comunidad y Noruega se proponen, de acuerdo con las normas y procedimientos aplicables a sus programas nacionales, realizar la investigación descrita en el Anexo A y están preparados para llevar a cabo esa investigación dentro de un proceso de coordinación que consideran redundará en mutuo beneficio, HAN CONVENIDO EN LO SIGUIENTE: Artículo 1 Las Partes contratantes cooperarán durante el período comprendido entre el 1 de enero de 1988 y el 31 de diciembre de 1991 en los siguientes objetivos de investigación del programa comunitario: - SIDA (Objetivo I.2), - problemas sanitarios relacionados con la edad (Objetivo I.3), - problemas relacionados con el medio ambiente y el modo de vida (Objetivo I.4), - investigación sobre servicios sanitarios (Objetivo II.2). Los objetivos de investigación contemplados en este Acuerdo se resumen en el Anexo A. La cooperación consistirá en la coordinación de aquellas actividades que forman parte tanto de los programas de investigación de Noruega como de la Comunidad. Noruega y los Estados miembros de la Comunidad seguirán siendo plenamente responsables de la investigación llevada a cabo por sus instituciones y entidades nacionales. Artículo 2 La Comisión de las Comunidades Europeas, en adelante «la Comisión», se encargará de la coordinación. La Comisión estará asistida en su tarea por el Comité consultivo en materia de gestión y coordinación en investigación médica y sanitaria, en adelante «CGC» creado por la Decisión 84/338/Euratom, CECA, CEE del Consejo. El CGC podrá solicitar la asistencia de los Comités de acción concertada, en adelante «COMAC», compuestos por expertos designados por las autoridades competentes de los Estados miembros de la Comunidad. El CGC, junto con los COMAC correspondientes a las áreas y objetivos a los que se refiere el artículo 1 será ampliado para incluir así a dos representantes designados por Noruega que podrán ser asistidos o reemplazados por un experto noruego. Estos representantes y/o expertos asistirán a las reuniones del CGC y a las de los COMAC que traten de los temas relacionados con dichos objetivos y áreas de investigación. Artículo 3 La contribución financiera estimada de la Comunidad para la realización de las actividades de coordinación objeto del presente Acuerdo se fijará proporcionalmente a la cantidad disponible cada año en el Presupuesto general de las Comunidades Europeas para consignaciones destinadas a compromisos para hacer frente a costes de coordinación, gastos de gestión y de explotación y becas. La contribución financiera estimada de Noruega para los mismos costes y gastos será proporcional a la contribución de la Comunidad. El factor de proporcionalidad vendrá dado por la relación entre el producto interior bruto de Noruega (PIB) a precios de mercado y la suma de los productos interiores brutos, a precios de mercado, de los Estados miembros de la Comunidad y de Noruega. Dicha relación se calculará sobre la base de los últimos datos estadísticos disponibles de la OCDE. Las contribuciones financieras totales de las Partes contratantes para el período mencionado en el artículo 1 se estima que ascenderán a: - 24 190 000 ecus por parte de la Comunidad, - 470 979 ecus por parte de Noruega. El ecu se define por el Reglamento (CEE) No 3180/78 del Consejo, de 18 de diciembre de 1978, que modifica el valor de la unidad de cuenta utilizada por el Fondo europeo de cooperación monetaria, modificado por el Reglamento (CEE) No 2626/84. Las normas que rigen la contribución financiera de Noruega se establecen en el Anexo B. Articulo 4 En el transcurso de su tercer año, la Comisión evaluará el programa, teniendo en consideración los fines de los objetivos de investigación a que se hace referencia en el artículo 1. Como consecuencia de esa evaluación, la Comisión podrá, previa consulta al CGC, someter al Consejo una propuesta de revisión de algunos o de la totalidad de estos objetivos de investigación. Se informará a Noruega de los resultados de esa evaluación y de cualquier posible revisión. Artículo 5 Los Estados miembros de la Comunidad, así como Noruega y la Comisión intercambiarán regularmente toda la información que sea de utilidad referente a la ejecución de las materias de investigación objeto del presente Acuerdo. Los Estados miembros de la Comunidad y Noruega proporcionarán a la Comisión toda la información necesaria para la coordinación. También procurarán suministrar a la Comisión información sobre la investigación similar proyectada o llevada a cabo por entidades que no estén bajo su autoridad. Se considerará confidencial cualquier información si así lo solicita la parte que la proporciona. Al término de las actividades de coordinación objeto del presente Acuerdo, la Comisión, de acuerdo con el CGC, enviará a los Estados miembros de la Comunidad, al Parlamento Europeo y a Noruega, un informe sumario sobre la realización y los resultados de la investigación. Artículo 6 El presente Acuerdo será de aplicación, por una parte, en los territorios en los que se aplica el Tratado constitutivo de la Comunidad Económica Europea y en las condiciones establecidas en dicho Tratado y, por otra, en el territorio del Reino de Noruega. Artículo 7 El presente Acuerdo deberá aprobarse por las Partes contratantes con arreglo a sus procedimientos respectivos. El presente Acuerdo entrará en vigor en la fecha en la que las Partes contratantes se hayan notificado mutuamente el cumplimiento de los procedimientos necesarios al respecto. Artículo 8 1. El presente Acuerdo se celebra para el período determinado en el artículo 1. Si la Comunidad revisa el programa comunitario, el presente Acuerdo podrá volverse a negociar o darse por terminado en las condiciones que se decidan de mutuo acuerdo. Noruega será informada del contenido exacto del plan modificado en el plazo de una semana después de su adopción por la Comunidad. Las Partes contratantes se informarán mutuamente en el plazo de un mes después de que haya sido adoptada la decisión comunitaria, en caso de que se prevea la terminación del Acuerdo. 2. Siempre que la Comunidad tome una decisión sobre el programa comunitario, los Anexos A y B deberán modificarse de acuerdo con dicha decisión, salvo que las Partes contratantes hayan acordado otra cosa. 3. Salvo lo dispuesto en el aparatado 1 cualquiera de las Partes contratantes podrá dar por terminado en cualquier momento el presente Acuerdo con un preaviso de seis meses. Artículo 9 Los Anexos A y B del presente Acuerdo formarán parte integrante del mismo. Artículo 10 El presente Acuerdo se redacta por duplicado en alemán, danés, español, francés, griego, inglés, italiano, neerlandés, portugués y noruego, siendo cada uno de esos textos igualmente auténtico. ANEXO A MATERIAS DE INVESTIGACIÓN OBJETO DEL ACUERDO Objetivo I.2 - SIDA: Área I.2.1: Prevención y lucha contra la enfermedad Área I.2.2: Investigación viro-inmunológica Área I.2.3: Investigación clínica Objetivo I.3 - Problemas sanitarios relacionados con la edad: Área I.3.1: Reproducción Área I.3.2: Envejecimiento y enfermedad Área I.3.3: Incapacidades Objetivo I.4 - Problemas sanitarios relacionados con el medio ambiente y el modo de vida: Área I.4.1: Inadaptación humana Área I.4.2: Nutrición Área I.4.3: Consumo de drogas ilegales Área I.4.4: Infecciones Objetivo II.2 - Investigación sobre servicios sanitarios (1): Área II.2.1: Investigación sobre prevención Área II.2.2: Investigación sobre sistemas de prestación de asistencia sanitaria Área II.2.3: Investigación sobre organización de la asiastencia sanitaria Área II.2.4: Valoración de la tecnología sanitaria - Valoración de los programas integrados de control y prevención de enfermedades no contagiosas (prevista en el Área II.2.1). - Asistencia global de la Comunidad a los enfermos mentales (prevista en el Área II.2.2). - Planificación y gestión de la asistencia sanitaria (prevista en el Área II.2.3). - Valoración de la práctica clínica en hospitales (prevista en el Área II.2.3). (1) Se llevarán a cabo las acciones siguientes por medio de seminarios, estudios de personal con fines de formación profesional: ANEXO B NORMAS DE FINANCIACIÓN Artículo 1 Las siguientes disposiciones establecen las normas de financiación para Noruega, contempladas en el artículo 3 del Acuerdo. Artículo 2 Al principio de cada año o, con arreglo al artículo 8 del Acuerdo, siempre que una revisión del programa comunitario lleve consigo un incremento de la cantidad estimada necesaria para su realización, la Comisión enviará a Noruega una solicitud de fondos por importe correspondiente a su participación en los costes anuales según el Acuerdo. Dicha contribución estará expresada en ecus y en la moneda noruega. El valor en moneda noruega de la contribución en ecus se determinará en la fecha de la solicitud de fondos. Los gastos de viaje de los representantes y expertos noruegos derivados de su participación en los trabajos del CGC y de la COMAC mencionados en el artículo 2 del Acuerdo serán reembolsados por la Comisión de acuerdo con los procedimientos actualmente vigentes para los representantes y expertos de los Estados miembros de la Comunidad y, en particular, de acuerdo con la Decisión 84/338/Euratom, CECA, CEE del Consejo. Noruega hará efectiva su contribución a los gastos anuales derivados del Acuerdo a principios de cada año y, a más tardar, tres meses después de que se le envíe la solicitud de fondos. Cualquier demora en el pago de la contribución dará lugar al pago de intereses por parte de Noruega al tipo equivalente al tipo de descuento más alto de los vigentes en los Estados miembros de la Comunidad en la fecha de vencimiento. Dicho tipo de interés se incrementará en un 0,25 % por cada mes de demora. El tipo de interés así incrementado se aplicará a todo el período de demora. Sin embargo, sólo será exigible este interés si la contribución se hace efectiva en un plazo superior a tres meses a contar de la solicitud de fondos por parte de la Comisión. Artículo 3 Los fondos pagados por Noruega se imputarán a los cuatro objetivos de investigación como importes presupuestarios asignados a la partida correspondiente del estado de ingresos del Presupuesto general de las Comunidades Europeas. Artículo 4 Se adjunta el calendario provisional de los gastos a que se refiere el artículo 3 del Acuerdo. Artículo 5 Las disposiciones financieras aplicables al Presupuesto general de las Comunidades Europeas se aplicarán a la gestión de las consignaciones. Artículo 6 Al final de cada año se preparará un estado de consignaciones para los cuatro objetivos de investigación que será transmitido a Noruega con carácter informativo.


text:
 2021.8.27.
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 303/4
 A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1406 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2021. augusztus 26.)
 az (EU) 2020/761 végrehajtási rendeletben előírt, a baromfihúsra vonatkozó egyes behozatali vámkontingensekre alkalmazandó származási igazolási szabályoktól való eltérésről, valamint az (EU) 2020/761 végrehajtási rendeletnek az USA-ba irányuló kiviteli engedélyekhez rendelkezésre álló sajtmennyiségek tekintetében történő módosításáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 187. cikkére, valamint 223. cikke (3) bekezdésére,
 tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 66. cikke (4) bekezdésére,
 tekintettel a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról és az 1216/2009/EK, valamint a 614/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 510/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 9. cikke első bekezdésének a)–d) pontjára és 16. cikke (1) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 Az (EU) 2020/761 bizottsági végrehajtási rendelet (4) megállapítja a behozatali és kiviteli engedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali és kiviteli vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó szabályokat, valamint különös szabályokat ír elő.
 (2)
 Az (EU) 2021/760 bizottsági végrehajtási rendelet (5) a 09.4410, 09.4411 és 09.4420 rendelésszámú (baromfihús) vámkontingensekre alkalmazandó szabályok tekintetében módosította az (EU) 2020/761 végrehajtási rendelet XII. mellékletét. Az új szabályok előírják, hogy a gazdasági szereplőknek az (EU) 2015/2447 bizottsági rendelet (6) 57., 58. és 59. cikkével összhangban igazolniuk kell a szabad forgalomba bocsátásra szánt áruk származását.
 (3)
 Ez a követelmény 2021. június 1-jétől, az (EU) 2021/760 végrehajtási rendelet hatálybalépését követő első engedélykérelmezési időszak megnyitásának napjától alkalmazandó.
 (4)
 Tekintettel azokra a nehézségekre, amelyekkel a harmadik országok hatóságai szembesültek az új szabályoknak megfelelő származási bizonyítványok kiállítása során, egyes gazdasági szereplők nem tudták benyújtani a szükséges okmányokat a vámhatóságnál, és az árukat nem lehetett szabad forgalomba bocsátani az Európai Unióban.
 (5)
 Az áruk vámkezelés szintjén történő zökkenőmentes áramlásának biztosítása érdekében az új szabályoktól bizonyos ideig el kell térni, amennyiben egyes harmadik országok vagy gazdasági szereplők nem tudják bizonyítani az áruk származását az (EU) 2015/2447 rendelet 57., 58. és 59. cikkével összhangban.
 (6)
 Az eltérést az (EU) 2021/760 végrehajtási rendelet 1. cikke alkalmazásának kezdőnapjától kell alkalmazni, mely cikk módosította az (EU) 2020/761 végrehajtási rendelet XII. mellékletét.
 (7)
 Az (EU) 2020/761 végrehajtási rendelet XIV.5. mellékletének (tej és tejtermékek) B1. része meghatározza az Amerikai Egyesült Államok által megnyitott kiviteli kontingenseket, megadva azokat a mennyiségeket, amelyeket az uniós gazdasági szereplők e kontingensek keretében exportálhatnak az USA-ba.
 (8)
 2021. július 6-án az Egyesült Államok közzétette az Egyesült Államok hivatalos nyilvántartásában (7) a sajtra vonatkozó behozatali vámkontingenseknek az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépését követően kiigazított új mennyiségeit. Ezért a 2021. szeptember 1-jén kezdődő engedélykérelmezési időszak előtt módosítani kell az (EU) 2020/761 végrehajtási rendelet XIV.5. mellékletének B1. részében szereplő vámkontingensekre vonatkozó mennyiségeket.
 (9)
 Az (EU) 2020/761 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
 (10)
 mivel sürgősen végre kell hajtani az (EU) 2020/761 végrehajtási rendelettől való eltérést és a rendelet módosítását, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján hatályba kell lépnie.
 (11)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Eltérés az (EU) 2020/761 végrehajtási rendelettől
 Az (EU) 2020/761 végrehajtási rendelet XII. mellékletében a 09.4410, 09.4411 és 09.4420 rendelésszámú vámkontingensek tekintetében megállapított, a szabad forgalomba bocsátáshoz szükséges származási igazolásra vonatkozó szabálytól eltérve a vámhatóságok a termékek származásának igazolásához bármilyen alternatív bizonyítékot kérhetnek, amennyiben a gazdasági szereplők a 2021. június 1. és december 31. közötti időszakban nem tudják bemutatni az (EU) 2015/2447 rendelet 57., 58. és 59. cikkében említett származási bizonyítványt.
 2. cikk
 Az (EU) 2020/761 végrehajtási rendelet módosítása
 Az (EU) 2020/761 rendelet XIV.5. mellékletében a B1. részben szereplő táblázat helyébe az e rendelet mellékletében szereplő táblázat lép.
 3. cikk
 Hatálybalépés és alkalmazás
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
 Az 1. cikket 2021. június 1-jétől kell alkalmazni.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2021. augusztus 26-án.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) HL L 347., 2013.12.20., 671. o.
 (2) HL L 347., 2013.12.20., 549. o.
 (3) HL L 150., 2014.5.20., 1. o.
 (4) A Bizottság (EU) 2020/761 végrehajtási rendelete (2019. december 17.) az 1306/2013/EU, az 1308/2013/EU és az 510/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az engedélyhez kötött vámkontingensek kezelési rendszere tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 185., 2020.6.12., 24. o.).
 (5) A Bizottság (EU) 2021/760 végrehajtási rendelete (2021. május 7.) az (EU) 2020/761 és az (EU) 2020/1988 végrehajtási rendelet egyes engedélyhez kötött vámkontingensek kezelési rendszere tekintetében történő módosításáról és az (EU) 2020/991 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 162., 2021.5.10., 25. o.).
 (6) A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).
 (7) https://www.federalregister.gov/public-inspection/2021-14344/modification-of-united-states-tariff-rate-quotas-and-the-harmonized-tariff-schedule.
 MELLÉKLET
 „A termékcsoport megjelölése az USA harmonizált tarifajegyzékének 4. árucsoportjához tartozó kiegészítő megjegyzések szerint
 A kontingens azonosítója
 Rendelkezésre álló éves mennyiség
 A termékcsoport száma
 A termékcsoport leírása
 kg
 (1)
 (2)
 (3)
 (4)
 16
 Not specifically provided for (NSPF) (Külön meg nem határozott)
 16-Tokió
 835 712
 16-Uruguay
 3 168 597
 17
 Blue Mould (kék penészes)
 17-Uruguay
 347 095
 18
 Cheddar
 18-Uruguay
 333 480
 20
 Edami/Gouda
 20-Uruguay
 1 100 000
 21
 Italian type (olasz típusú)
 21-Uruguay
 2 025 000
 22
 Swiss or Emmenthaler cheese other than with eye formation (erjedési lyukak nélküli svájci vagy emmentáli sajt)
 22-Tokió
 393 006
 22-Uruguay
 380 000
 25
 Swiss or Emmenthaler cheese with eye formation (svájci vagy emmentáli sajt erjedési lyukakkal)
 25-Tokió
 4 003 172
 25-Uruguay
 2 420 000 ”


text:
 |
 52013PC0736
 Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp maksimālo gada iemaksas summu 2015. gadam, gada iemaksas summu 2014. gadam un pirmo maksājumu 2014. gadam /* COM/2013/0736 final - 2013/0352 (NLE) */
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 Iekšējā nolīgumā un 10. EAF
 finanšu regulā ir paredzēta procedūra aicinājumiem
 dalībvalstīm veikt iemaksas EAF finansēšanai. Saskaņā
 ar 10. EAF finanšu regulas 57. panta 2. punktu šis priekšlikums
 attiecas uz:
 –
 maksimālo gada iemaksas summu 2015. gadam;
 –
 gada iemaksas summu 2014. gadam;
 –
 iemaksas pirmās daļas summu 2014. gadam.
 2. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
 ASPEKTI
 Saskaņā ar 10. EAF finanšu regulas 57. panta
 2. punktu Padomei jāpieņem lēmums par šo priekšlikumu līdz
 2013. gada 15. novembrim, un dalībvalstīm jāveic
 maksājumu pirmā daļa vēlākais līdz 2014. gada
 21. janvārim.
 Saskaņā ar 10. EAF finanšu regulas 57. panta
 7. punktu ikreiz tiek precizēta Komisijas un EIB
 pārvaldītā summa.
 Saskaņā ar 10. EAF finanšu regulas 58. panta
 2. punktu, aicinot veikt iemaksas, vispirms viena pēc otras būtu
 jāizlieto summas, kas norādītas iepriekšējos EAF.
 Ņemot vērā, ka EIB neizteica aicinājumu veikt pirmās
 daļas iemaksu, šis priekšlikums attiecas vienīgi uz summām, kas
 saskaņā ar 10. EAF maksājamas Komisijai.
 Saskaņā ar 10. EAF finanšu regulas 145. pantu
 EIB nosūtīja Komisijai tās atjauninātās saistību
 un maksājumu tāmes par tās pārvaldītajiem
 instrumentiem.
 Saskaņā ar 10. EAF finanšu regulas 60. pantu,
 ja iemaksas daļa netiek samaksāta noteiktajā termiņā,
 attiecīgajai dalībvalstij ir jāmaksā procenti par
 nesamaksāto summu; procentu maksāšanas kārtība ir noteikta
 tajā pašā pantā.
 2013/0352 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par finanšu iemaksām, kas jāveic
 dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu,
 tostarp maksimālo gada iemaksas summu 2015. gadam, gada iemaksas
 summu 2014. gadam un pirmo maksājumu 2014. gadam
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par
 Eiropas Savienības darbību,
 ņemot vērā Padomē
 sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo
 nolīgumu par Kopienas palīdzības finansēšanu
 saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2008. gada
 līdz 2013. gadam atbilstīgi ĀKK un EK partnerattiecību
 nolīgumam un par finansiālās palīdzības
 piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz ko attiecas
 EK līguma ceturtā daļa, un jo īpaši tā 7. pantu,
 ņemot vērā Padomes 2008. gada
 18. februāra Regulu (EK) Nr. 215/2008 par Finanšu regulu, ko
 piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam (turpmāk tekstā
 „10. EAF finanšu regula”), un jo īpaši tās 57 panta 5. punktu,
 ņemot vērā Komisijas
 priekšlikumu,
 tā kā:
 (1) Saskaņā ar 10. EAF
 finanšu regulas 57. līdz 61. pantā noteikto procedūru
 Komisijai līdz 2013. gada 15. oktobrim būtu jāiesniedz
 priekšlikums, ar ko precizē maksimālo gada iemaksas summu, kas
 dalībvalstīm jāiemaksā Eiropas Attīstības
 fondā (EAF) 2015. gadā, gada iemaksas summu 2014. gadam un
 pirmo maksājumu 2014. gadam.
 (2) Saskaņā ar 10. EAF
 finanšu regulas 145. panta pirmo daļu EIB nosūtīja
 Komisijai tās atjauninātās saistību un maksājumu
 tāmes par tās pārvaldītajiem instrumentiem.
 (3) Saskaņā ar 10. EAF
 finanšu regulas 58. panta 2. punktu, aicinot veikt iemaksas, vispirms
 vienu pēc otras būtu jāizlieto summas, kas norādītas
 iepriekšējos EAF. Ņemot vērā ka EIB neizteica
 aicinājumu veikt pirmās daļas iemaksu, šis priekšlikums attiecas
 vienīgi uz summām, kas saskaņā ar 10. EAF ir
 maksājamas Komisijai.
 (4) Padome pēc Komisijas
 priekšlikuma 2012. gada 19. novembrī pieņēma
 lēmumu dalībvalstu iemaksu EAF maksimālās summas 2014. gadam
 Komisijas daļu noteikt 3 250 000 000 euro apmērā
 un EIB daļu — 360 000 000 euro apmērā,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Maksimālā dalībvalstu EAF gada
 iemaksas summa 2015. gadam Komisijai ir noteikta 3 300 000 000
 euro apmērā un Eiropas Investīciju bankai — 300 000 000
 euro apmērā.
 2. pants
 Dalībvalstu EAF gada iemaksas summa 2014. gadam
 Komisijai ir noteikta 3 100 000 000 euro apmērā un
 Eiropas Investīciju bankai – 150 000 000 euro apmērā.
 3. pants
 Atsevišķās EAF iemaksas, ko
 dalībvalstis veic Komisijai un Eiropas Investīciju bankai kā
 iemaksu pirmo daļu 2014. gadam, ir norādītas pielikumā
 iekļautajā tabulā.
 4. pants
 Šis lēmums ir adresēts
 dalībvalstīm.
 Briselē,
 Padomes
 vārdā —
 priekšsēdētājs
 PIELIKUMS
 2014. gada EAF iemaksu pirmā
 daļa (tūkstošos euro)
 || || sadalījums || sadalījums || 1. daļa
 || || 9. || 10. || maksājama || maksājama
 || DALĪBVALSTIS || EAF || EAF || EIB || Komisijai
 || || % || % || 9. EAF || 10. EAF
 || BEĻĢIJA || 3,92 || 3,53 || 0 || 70 600
 || DĀNIJA || 2,14 || 2,00 || 0 || 40 000
 || VĀCIJA || 23,36 || 20,50 || 0 || 410 000
 || GRIEĶIJA || 1,25 || 1,47 || 0 || 29 400
 || SPĀNIJA || 5,84 || 7,85 || 0 || 157 000
 || FRANCIJA || 24,30 || 19,55 || 0 || 391 000
 || ĪRIJA || 0,62 || 0,91 || 0 || 18 200
 || ITĀLIJA || 12,54 || 12,86 || 0 || 257 200
 || LUKSEMBURGA || 0,29 || 0,27 || 0 || 5 400
 || NĪDERLANDE || 5,22 || 4,85 || 0 || 97 000
 || AUSTRIJA || 2,65 || 2,41 || 0 || 48 200
 || PORTUGĀLE || 0,97 || 1,15 || 0 || 23 000
 || SOMIJA || 1,48 || 1,47 || 0 || 29 400
 || ZVIEDRIJA || 2,73 || 2,74 || 0 || 54 800
 || APVIENOTĀ KARALISTE || 12,69 || 14,82 || 0 || 296 400
 || Starpsumma ES -15 || 100 || 96,38 || 0 || 1 927 600
 || BULGĀRIJA || || 0,14 || || 2 800
 || ČEHIJA || || 0,51 || || 10 200
 || IGAUNIJA || || 0,05 || || 1 000
 || KIPRA || || 0,09 || || 1 800
 || LATVIJA || || 0,07 || || 1 400
 || LIETUVA || || 0,12 || || 2 400
 || UNGĀRIJA || || 0,55 || || 11 000
 || MALTA || || 0,03 || || 600
 || POLIJA || || 1,30 || || 26 000
 || RUMĀNIJA || || 0,37 || || 7 400
 || SLOVĒNIJA || || 0,18 || || 3 600
 || SLOVĀKIJA || || 0,21 || || 4 200
 || Starpsumma ES -12 || || 3,62 || || 72 400
 || KOPĀ ES-27 || 100 || 100 || || 2 000 000


text:
 Narodenia
 31. august – Daniel Adam z Veleslavína, český spisovateľ a vydavateľ († 1599)
 14. december – Tycho Brahe, dánsky astronóm † 1601)
 Thomas Digges, anglický astronóm († 1595)
 Úmrtia
 18. február – Martin Luther, nemecký teológ, kazateľ a reformátor, zakladateľ protestantizmu (* 1483)
 3. august – Antonio da Sangallo mladší, taliansky renesančný architekt (* 1484)
 1. november – Giulio Romano, taliansky maliar (* 1499)
 1546


text:
Nr C 108/2 SV I Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5.4.97
 DOMSTOLENS DOM DOMSTOLENS DOM
 ( sjätte avdelningen ) ( sjätte avdelningen )
 av den 6 februari 1997 av den 6 februari 1997
 i mål C-80/95 (begäran om förhandsafgörande från Höge i mål C-247/95 (begäran om förhandsavgörande): Finanz
 Raad der Nederlanden): Harnas & Helm CV mot Staats amt Augsburg-Stadt mot Marktgemeinde Welden ( 1 )
 secretaris van Financién (')
 ("Sjätte mervärdesskattedirektivet - Uthyrning av fast
 ("Mervärdesskatt - Tolkning av artiklarna 4, 13 och 17 i egendom - Myndighet ")
 sjätte direktivet 77/388/EEG - Skattskyldig person - För
 värv och innehav av obligationer ") ( 97/C 108/03 )
 ( 97/C 108/02 )
 (Rättegångsspråk: tyska)
 (Rättegångsspråk: nederländska)
 (Preliminär översättning; den slutgiltiga översättningen
 (Preliminär översättning; den slutgiltiga översättningen
 kommer att publiceras i "Rättsfallssamling från Europeiska
 kommer att publiceras i "Rättsfallssamling från Europeiska
 gemenskapernas domstol och förstainstansrätt ")
 gemenskapernas domstol och förstainstansrätt ")
 Domstolen, sjätte avdelningen ( avdelningsordföranden Domstolen, sjätte avdelningen ( avdelningsordföranden
 G. F. Mancini (referent) samt domarna C. N. Kakouris, G. F. Mancini, samt domarna J. L. Murray, C. N. Kakou
 P. J. G. Kapteyn, G. Hirsch och H. Ragnemalm; generalad ris, P. J. G. Kapteyn och H. Ragnemalm, referent; general
 vokat: N. Fennelly; justitiesekreterare : byrådirektören advokat: A. La Pergola; justitiesekreterare: R. Grass ), har
 H. A. Rühl ), har den 6 februari 1997 avkunnat dom i mål den 6 februari 1997 avkunnat dom i mål C-247/95 an
 C-80/95, angående en begäran enligt artikel 177 i EG-för gående en begäran enligt artikel 177 i EG-fördraget, från
 draget, från Höge Raad der Nederlanden, att domstolen Bundesfinanzhof (Tyskland ), att domstolen skall meddela
 skall meddela ett förhandsavgörande i det vid den natio ett förhandsavgörande i det vid den nationella domstolen
 nella domstolen anhängiga målet mellan Harnas & Helm anhängiga målet mellan Finanzamt Augsburg-Stadt och
 CV och Staatssecretaris van Financién, angående tolknin Marktgemeinde Welden avseende tolkningen av artikel
 gen av artiklarna 4.2, 13 B d punkt 5 och 17.3 c i rådets 4.1 , 4.2 och 4.5 samt artikel 13 B och 13 C i rådets sjätte
 sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om har direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonise
 monisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande om ring av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättnings
 sättningsskatter - Gemensamt system för mervärdesskatt: skatter - Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig
 enhetlig beräkningsgrund ( EGT nr L 145, 13.6.1977, s . 1 ). beräkningsgrund (EGT nr L 145, 13.6.1977, s . 1 ). Dom
 Domslutet i denna dom har följande lydelse : slutet i denna dom har följande lydelse :
 Artikel 4.2 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den Artikel 4.5 fjärde stycket i rådets sjätte direktiv 77/388/
 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lag EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlems
 stiftning rörande omsättningsskatter - Gemensamt system staternas lagstiftning rörande omsättningsskatter - Gemen
 för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund, skall tolkas samt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund,
 så, att det förhållandet att det endast föreligger ett förvärv skall tolkas sä, att medlemsstaterna kan betrakta de i
 av egendom och ett innehav av obligationer som inte an artikel 13 i samma direktiv angivna verksamheterna såsom
 vänds för någon annan företagsverksamhet, och ett uppbä verksamheter som offentligrättsliga organ bedriver i egen
 rande av därtil hänförliga intäkter, inte är att anse som skap av myndigheter, även om verksamheterna bedrivs på
 ekonomisk verksamhet som innebär att den person som motsvarande sätt som när sådana verksamheter bedrivs i
 utför dessa transaktioner skall betraktas som skattskyldig ett privat företag.
 person.
 (') EGT nr C 268 , 14.10.1995 .
 O EGT nr C 119, 13.5.1995 .


type: other

text:
3. Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény módosítása
 5. A közvetítői tevékenységről szóló 2002. évi LV. törvény módosítása
 7. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény módosítása
 8. A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény módosítása
 9. A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény módosítása
 10. A korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény módosítása
 11. Az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvény módosítása
 12. Az egyes törvényeknek és törvényi rendelkezéseknek a jogrendszer túlszabályozottságának megszüntetése érdekében szükséges technikai deregulációjáról szóló 2012. évi LXXVI. törvény módosítása
 13. Az egyes törvényeknek a központi költségvetésről szóló törvény megalapozásával összefüggő, valamint egyéb célú módosításáról szóló 2012. évi CCVIII. törvény módosítása
 az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról *
 1. § A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény (a továbbiakban: Kjtv.) 18. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
 „(3) Ha a közjegyzői szolgálat előreláthatólag azért szűnik meg, mert a közjegyző betölti azt a kort, amikor a törvény alapján a közjegyzői szolgálata megszűnik, a megüresedő közjegyzői állásra a pályázatot legkésőbb a szolgálat megszűnésének várható időpontját fél évvel megelőzően kell meghirdetni.”
 2. § A Kjtv. 20. § (2) bekezdésének második mondata helyébe a következő rendelkezés lép:
 „Nincs helye kölcsönös áthelyezésnek a közjegyző kinevezését követő 3 éven belül és azon időpontot megelőző 5 éven belül, amikor a közjegyző betölti azt a kort, amikor a törvény alapján a közjegyzői szolgálat megszűnik.”
 3. § A Kjtv. 22. § (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
 „d) a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvényben meghatározott öregségi nyugdíjra jogosító legmagasabb öregségi nyugdíjkorhatár, de legalább a 65. életév közjegyző általi betöltésének, vagy”
 4. § A Kjtv. 24. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
 „a) a 22. § (1) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott esetekben, valamint ha a közjegyzői szolgálat megszűnésére azért kerül sor, mert a közjegyző betölti a megszűnési okként megjelölt kort, a közjegyzői szolgálat megszűnésének időpontjától kezdődően,”
 5. § A Kjtv. a következő 178. §-sal egészül ki:
 6. § Hatályát veszti a Kjtv. 177. § (2) bekezdése.
 7. § A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 234. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki:
 „(2) Ha a végrehajtói szolgálat előreláthatólag a 239. § (1) bekezdés d) pontja alapján szűnik meg, a megüresedő végrehajtói állásra a pályázatot legkésőbb a szolgálat megszűnésének várható időpontját fél évvel megelőzően kell meghirdetni.”
 8. § Hatályát veszti a Vht. 306. §-a.
 9. § Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 11/A. § (3) bekezdésében és 13. § (8) bekezdésében a „Bjt. 90. § ha) pontja szerinti rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatár” szövegrész helyébe a „felmentési okként meghatározott életkor” szöveg lép.
 10. § (1) A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) 83/B. § (1) bekezdésének harmadik mondata helyébe a következő rendelkezés lép:
 „E § alkalmazása során a fizetendő nyugdíjjárulék alapjába nem számít bele a 83/C. § (1) bekezdése szerinti jogviszonyból származó, a szünetelés időtartama alatt szerzett kereset, jövedelem.”
 (2) A Tny. a következő 102/J. §-sal egészül ki:
 „102/J. § A 18. § (2) bekezdés c) pontja, (2a) bekezdés b) pontja, a 83/C. § és a 102/I. § a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvény alapján rendelkezési állományba helyezett bíróra, valamint a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló törvény alapján rendelkezési állományba helyezett ügyészre nem alkalmazható az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésétől 2022. december 31-ig.”
 11. § (1) A Tny. 83/C. § (1) bekezdésében a „közszolgálati jogviszonyban” szövegrész helyébe a „köztisztviselőként vagy közszolgálati ügykezelőként közszolgálati jogviszonyban” szöveg lép.
 (2) A Tny. 83/A. § (1) bekezdésében hatályát veszti a „Tbj. 5. §-a szerinti biztosítási jogviszonyban álló” szövegrész.
 12. § A közvetítői tevékenységről szóló 2002. évi LV. törvény
 a) 38/A. § (1) bekezdésében a „bírósági titkár” szövegrész helyébe a „bírósági titkár és rendelkezési állományba helyezett bíró” szöveg,
 b) 38/B. § (4) bekezdésében a „bírósági titkár” szövegrész helyébe a „bírósági titkár vagy rendelkezési állományba helyezett bíró” szöveg
 13. § Az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról, illetve módosításáról szóló 2010. évi XC. törvény 9. § (3) bekezdése a következő c) és d) ponttal egészül ki:
 „c) a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvénynek a 33/2012. (VII. 17.) AB határozattal megsemmisített 90. § ha) alpontja alapján felmentett bíró számára a jogviszony jogellenes megszüntetésével kapcsolatosan törvény vagy bírósági határozat alapján szerzett bevétel,
 d) a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel hatályon kívül helyezett 160. §-a alapján megszűnt szolgálati jogviszonyú ügyészek és a 2013. január 1. napja és az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépése között a rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatár betöltése miatt megszűnt szolgálati jogviszonyú ügyészek esetében a jogviszony jogellenes megszüntetésével kapcsolatosan törvény vagy bírósági határozat alapján szerzett bevétel.”
 14. § (1) A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.)
 a) 90. § (2) bekezdés f) pontjában a „bírói felső korhatárt,” szövegrész helyébe a „felmentési okként meghatározott életkort” szöveg,
 b) 103. § (3) bekezdés l) pontjában a „felső korhatár” szövegrész helyébe a „felmentési okként meghatározott életkor” szöveg
 (2) Hatályát veszti a Bszi. 86. § (3) bekezdés b) pontjában a „meghatalmazás alapján” szövegrész.
 15. § A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény (a továbbiakban: Bjt.) 4. § (2) bekezdése a következő h) és i) ponttal egészül ki:
 (Nem nevezhető ki bíróvá az a személy,)
 „h) akinek a részére öregségi nyugdíjat, korhatár előtti ellátást vagy olyan más pénzbeli ellátást folyósítanak, amelyet a nyugdíjkorhatár betöltésekor hivatalból öregségi nyugdíjként kell továbbfolyósítani,
 i) aki betöltötte a 90. § ha) alpontjában meghatározott életkort.”
 16. § A Bjt. 4. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
 „(4) A 3. § (4) bekezdése szerinti esetben az OBH elnöke a kinevezésre vonatkozó javaslatának felterjesztése előtt megvizsgálja a kinevezési feltételeknek való megfelelést is. Ha a kinevezésre vonatkozó javaslatra a bírói szolgálati viszony megszűnését követő 3 hónapon belül kerül sor, a kinevezésre javasolt személy mentesül a 12. § (1) bekezdés b) pontja szerinti igazolás bemutatásának kötelezettsége alól. A kinevezésre javasolt személy mentesül a 12. § (1) bekezdés c) pontja szerinti igazolás bemutatásának kötelezettsége alól.”
 17. § A Bjt. 40. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
 „(6) A bíró nem veheti igénybe öregségi nyugdíj, korhatár előtti ellátás, vagy más olyan pénzbeli ellátás folyósítását, amelyet a nyugdíjkorhatár betöltésekor hivatalból öregségi nyugdíjként kell továbbfolyósítani.”
 18. § A Bjt. 42. §-a a következő (4)-(8) bekezdéssel egészül ki:
 „(4) A 40. §-ban szabályozott összeférhetetlenségi esetekben a bíró az összeférhetetlenségi okot a kinevezésétől, ha az összeférhetetlenségi ok a tisztsége gyakorlása során merült fel, az ok felmerülésétől számított 30 napon - a 40. § (6) bekezdésében foglalt esetben 60 napon - belül köteles megszüntetni. Ennek megtörténtéig - ide nem értve a 40. § (6) bekezdésében foglalt összeférhetetlenségi okot - a bíró olyan tevékenységet nem folytathat, amely kizárólag bírói hatáskörbe tartozik.
 (5) Ha a bíró a (4) bekezdésben írt kötelezettségének az előírt ideig nem tesz eleget, a munkáltatói jogkör gyakorlója a határidő lejártától számított 5 napon belül határozatban állapítja meg az összeférhetetlenség fennállását és kezdeményezi a bíró felmentését.
 (6) A bíró a határozattal szemben 15 napon belül a szolgálati bírósághoz fordulhat. A szolgálati bíróság a fegyelmi eljárás szabályainak megfelelő alkalmazásával eljárva soron kívül dönt az összeférhetetlenségről. Az összeférhetetlenség megállapítása esetén a szolgálati bíróság határozatot hoz a felmentési ok fennállásáról. Az összeférhetetlenségről hozott határozat ellen a fegyelmi határozatra vonatkozó szabályok szerint van helye fellebbezésnek és másodfokú eljárásnak.
 (7) A 40. § (6) bekezdése szerinti okból hozott munkáltatói határozattal szemben indított eljárásban a szolgálati bíróság első- és másodfokon is 15 napon belül jár el.
 (8) Ha a bíró az eljárás ideje alatt a vele szemben fennálló összeférhetetlenségi okot megszünteti, az összeférhetetlenség megállapítását - különös méltánylást érdemlő okból - mellőzni lehet.”
 19. § (1) A Bjt. 90. § h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
 hb) a felmentési okként meghatározott életkor betöltése előtt, maga kéri nyugállományba helyezését a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) 18. § (2) vagy (2a) bekezdésében foglalt feltételek fennállására hivatkozással,”
 (2) A Bjt. 90. §-a a következő p) ponttal egészül ki:
 „p) ha az összeférhetetlenséget jogerős határozat megállapította.”
 20. § A Bjt. a következő 91. §-sal egészül ki:
 „91. § Az Alaptörvény 26. cikk (2) bekezdésében meghatározott általános öregségi nyugdíjkorhatár a Tny.-ben meghatározott öregségi nyugdíjra jogosító legmagasabb öregségi nyugdíjkorhatár, de legalább a 65. életév.”
 21. § A Bjt. 94. § (3) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(3) Nyugállományba helyezés, valamint a felmentési okként meghatározott életkor betöltése esetén a bíró felmentési ideje 6 hónap. A bírót a munkavégzési kötelezettség alól 3 hónapra mentesíteni kell. A bíró kérelmére az OBT a munkavégzési kötelezettség alóli mentesítés idejét 3 hónapnál rövidebb tartamban is megállapíthatja, illetve - a bíró kérelmére - dönthet úgy, hogy a bíró a munkavégzési kötelezettség alól nem mentesül.”
 22. § A Bjt. 96. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(2) Ha a bíró felmentésére azért kerül sor, mert betöltötte a felmentési okként meghatározott életkort, az előterjesztést olyan időpontban kell megtenni, hogy a felmentési idő ennek az életkornak a betöltését megelőzően járjon le.”
 23. § A Bjt. 101. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
 „101. § A bírák fegyelmi és az ezzel összefüggő kártérítési ügyeiben, továbbá a bíró munkájának szakmai értékeléséből és vezetői munkájának értékeléséből eredő jogvitákban, valamint a 42. § (6)-(8) bekezdése szerinti összeférhetetlenségi eljárásban a Budapest területén működő ítélőtábla mellett elsőfokú szolgálati bíróság (a továbbiakban: elsőfokú szolgálati bíróság), a Kúria mellett másodfokú szolgálati bíróság (a továbbiakban: másodfokú szolgálati bíróság; a továbbiakban együtt: szolgálati bíróság) jár el.”
 24. § A Bjt. 145. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, egyidejűleg a § a következő (4)-(7) bekezdéssel egészül ki:
 „(3) Ha a bíróság megállapítja, hogy a bíró szolgálati jogviszonya jogellenesen került megszüntetésre, a bíró kérheti a bírói tisztségbe való visszahelyezését, és a felmentését megelőző beosztási helyén történő továbbfoglalkoztatását. Ha tanácselnök bírói szolgálati jogviszonya került jogellenesen megszüntetésre, őt a tanácselnöki tisztségébe is vissza kell helyezni.
 (4) Ha határozott időre kinevezett bírósági vezető bírói szolgálati jogviszonya került jogellenesen megszüntetésre és a (3) bekezdés szerinti visszahelyezéskor az a bírósági vezetői tisztség, amelyből felmentették, még nincs betöltve, őt kérelmére e bírósági vezetői tisztségébe kell visszahelyezni. A vezetői tisztségének tartama az eredeti kinevezés szerinti időtartamig tart. Ha a visszahelyezés a korábbi vezetői tisztségbe történik, a (6) bekezdésben meghatározott vezetői pótlék megtérítésére a visszahelyezés időpontjáig terjedően kerül sor.
 (5) A szolgálati jogvita alapján nem helyezhető vissza bírói tisztségbe az, aki a határozat meghozatalakor a bírói kinevezési feltételeknek nem felel meg.
 (6) A (3) bekezdésben foglalt esetben meg kell téríteni a bíró elmaradt illetményét és egyéb járandóságait, ideértve a határozott idejű bírósági vezetői kinevezés időtartamára járó vezetői pótlékot is, meg kell téríteni továbbá - a munkáltató kártérítési felelősségére vonatkozó szabályok szerint - a jogviszony jogellenes megszüntetésével összefüggésben felmerült kárát is. Nem kell megtéríteni az illetménynek (egyéb járandóságnak) azt a részét, amely máshonnan megtérült. A határozott idejű bírósági vezetői kinevezés időtartamára járó vezetői pótléknak a visszahelyezésig elmaradt részét egy összegben kell megtéríteni a visszahelyezéskor; a határozott idejű kinevezésből a visszahelyezést követő időszakra járó vezetői pótlék havonta az illetménybe épül be akként, hogy az egyébként esetlegesen járó vezetői pótlék összege beleszámít.
 (7) Ha a bírói szolgálati viszony (3) bekezdésben foglalt módon történő jogellenes megszüntetése esetén a bíró a bírói tisztségbe való visszahelyezését nem kéri, vagy a bíróság az (5) bekezdésben meghatározott okból mellőzi a bírói tisztségbe való visszahelyezést, a bíróság a (6) bekezdésben foglaltakon felül - az eset összes körülményeinek, így különösen a jogsértés és annak következményei súlyának mérlegelésével, valamint a máshonnan megtérülő károk figyelembevételével - legalább két-, legfeljebb tizenkét havi illetményének megfelelő összegű átalány-kártérítést állapít meg a bíró számára.”
 25. § A Bjt. a következő 232/B-232/K. §-sal egészül ki:
 „232/B. § (1) E törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel megállapított 4. § (2) bekezdés i) pontját 2023. január 1-jétől kell alkalmazni. 2022. december 31-ig a 4. § (2) bekezdés i) pontja helyett a (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni. A (2) bekezdésben foglaltakat az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő pályázati eljárásokban alkalmazni kell.
 (2) Nem nevezhető ki bíróvá az a személy, aki betöltötte a 232/C. §-ban meghatározott korhatárt.
 232/C. § E törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel megállapított 91. §-át 2023. január 1-jétől kell alkalmazni. 2022. december 31-ig az Alaptörvény 26. cikk (2) bekezdésében foglalt korhatár alatt a következőket kell érteni:
 a) az 1945. január 1-je előtt született bíró tekintetében a 70. életév,
 b) az 1945-ben vagy 1946-ban született bíró tekintetében a 69. életévének betöltését követő 183. nap,
 c) az 1947-ben vagy 1948-ban született bíró tekintetében a 69. életév,
 d) az 1949-ben vagy 1950-ben született bíró tekintetében a 68. életévének betöltését követő 183. nap,
 e) az 1951-ben született bíró tekintetében a 68. életév,
 f) az 1952-ben született bíró tekintetében a 67. életévének betöltését követő 183. nap,
 g) az 1953-ban született bíró tekintetében a 67. életév,
 h) az 1954-ben született bíró tekintetében a 66. életévének betöltését követő 183. nap,
 i) az 1955-ben született bíró tekintetében a 66. életév,
 j) az 1956-ban született bíró tekintetében a 65. életévének betöltését követő 183. nap,
 k) az 1957-ben született bíró tekintetében a 65. életév.
 232/D. § (1) A bírói szolgálati jogviszony fennállása esetén e törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel megállapított 40. § (6) bekezdésében meghatározott összeférhetetlenségi ok megszüntetésére rendelkezésre álló határidőt az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésétől kell számítani.
 (2) E törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel megállapított 4. § (2) bekezdés h) pontját az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő pályázati eljárásokban is alkalmazni kell.
 (3) E törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel megállapított 145. § (3)-(7) bekezdését az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
 232/E. § Ha a bíró a 90. § hb) alpontja alapján nem kérte a felmentését, kérheti a Tny. 18. § (1) bekezdésében meghatározott társadalombiztosítási öregségi nyugdíjra jogosító öregségi nyugdíjkorhatár betöltését követő időszakra, hogy a bírói szolgálati jogviszonya fenntartása mellett az OBH elnöke helyezze rendelkezési állományba.
 232/F. § A rendelkezési állományba helyezett bírákra a törvény rendelkezéseit a 232/G-232/I. §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
 232/G. § (1) A rendelkezési állományba helyezett bíró az utolsó beosztási helye szerinti bíróság rendelkezési állományába kerül. A rendelkezési állományba helyezett bíró igazságszolgáltatási tevékenységet - a 232/H. §-ban foglalt kivétellel - nem végez. A rendelkezési állományba helyezett bíró nem lehet bírósági vezető, a bírói tanács és a szolgálati bíróság tagja. A rendelkezési állományba helyezett bíró jogosult a korábbi bírói beosztására utaló, az elért vagy adományozott címére utaló vagy a korábbi vezetői beosztására utaló elnevezés használatára a „rendelkezési állományba helyezett” előtaggal.
 (2) A rendelkezési állományba helyezett bíró - a 232/I. § (3) bekezdésében foglalt kivétellel - nem jogosult alap- és pótszabadságra, valamint fizetés nélküli szabadságra.
 (3) A rendelkezési állományba helyezett bíró - a 232/I. § (2) bekezdésében foglalt kivétellel - a rendelkezési állományt közvetlenül megelőzően őt megillető, a vezetői pótlék nélküli illetménye 80%-át kitevő összeg és nyugdíja különbözetére jogosult. A rendelkezési állományba helyezett bíró jubileumi jutalomra a 65. életév betöltéséig jogosult, cafetéria-juttatás nem illeti meg.
 (4) A rendelkezési állományba helyezett bírót bejelentési kötelezettség terheli minden olyan körülményre vonatkozóan, ami a jogviszonyára és beosztására kihatással lehet.
 232/H. § (1) A rendelkezési állományba helyezett bírót az OBH elnöke hivatalból vagy az érintett bíróság elnökének vagy a rendelkezési állományba helyezett bírónak a kezdeményezésére - a (4) bekezdésben meghatározott okból - háromévenként legfeljebb két évre beoszthatja igazságszolgáltatási feladatra az utolsó beosztási helye szerinti bíróságra vagy olyan más bíróságra, ahonnan lakóhelyére naponta vissza tud utazni, továbbá igazgatási feladatok ellátására az OBH-ba, ha onnan a lakóhelyére naponta vissza tud utazni. Az igazgatási feladatok ellátására történő beosztáshoz a bíró hozzájárulása szükséges.
 (2) Ha a rendelkezési állomány várható tartama rövidebb mint három év, a beosztás (1) bekezdés szerinti tartama arányosan csökken.
 (3) Az igazságszolgáltatási feladatra vagy az igazgatási feladatokra való beosztást (a továbbiakban: munkavégzésre beosztás) a bíróval - annak megkezdése előtt legalább 30 nappal - írásban közölni kell, megjelölve a munkavégzésre beosztás indokát, helyét, kezdetét és időtartamát. A munkavégzésre beosztás időtartama a bíró kezdeményezésére vagy előzetes hozzájárulásával módosítható.
 (4) Az (1) bekezdés szerinti munkavégzésre beosztásra
 a) kimagasló ügyhátralék csökkentése érdekében,
 b) tartósan távollévő bírák helyettesítése érdekében,
 c) bírósági közvetítői tevékenység végzése érdekében,
 d) rendkívüli állapot, szükségállapot idején,
 e) központi igazgatási feladatok ellátása érdekében
 (5) A rendelkezési állományba helyezett bíró az ítélkezési tevékenységre való beosztása idején az összbírói értekezleten, továbbá a kúriai, az ítélőtáblai és a törvényszéki beosztása szerinti kollégium munkájában tanácskozási joggal vehet részt.
 (6) A rendelkezési állományba helyezett bíró esetében nem alkalmazható
 a) a 4. § (2) bekezdés h) pontja,
 b) a 40. § (6) bekezdése,
 c) a 68. §.
 232/I. § (1) A rendelkezési állományba helyezett bíró két éven túl vagy három éven belül két évet meghaladóan ismételten vagy a 232/H. § (2) bekezdése szerinti időtartamot meghaladóan csak hozzájárulásával osztható be munkavégzésre. Nem osztható be munkavégzésre a bíró a 232/C. §-ban meghatározott korhatár betöltését megelőző 6 hónapban.
 (2) A munkavégzésre beosztott bíró a rendelkezési állományt közvetlenül megelőzően őt megillető, a vezetői pótlék nélküli illetménye és nyugdíja különbözetére, valamint a munkavégzéshez kötődő költségtérítésre jogosult.
 (3) A munkavégzésre beosztott bírót, ha a munkavégzés tartama az egy évet eléri, 20 nap alapszabadság illeti meg. Ha a munkavégzés ideje egy évnél kevesebb, az alapszabadság az időtartammal arányos mértékben csökken.
 (4) A munkavégzésre beosztás időszakára eső keresőképtelenség időtartamával a munkavégzésre beosztás időtartama meghosszabbodik. A keresőképtelenség időtartamára a 232/G. § (3) bekezdése szerinti javadalmazás jár.
 232/J. § (1) Ha a bíró felmentésére a 33/2012. (VII. 17.) AB határozattal megsemmisített 90. § ha) alpont alapján került sor, a bíró az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésétől számított 30 napon belül nyilatkozik az OBH elnökének arról, hogy kéri-e a bírói tisztségbe való visszahelyezését. A 30 napos határidő jogvesztő.
 (2) Ha a bíró az (1) bekezdésben meghatározott nyilatkozatában kéri a bírói tisztségbe való visszahelyezését, az OBH elnöke megteszi a törvény alapján szükséges további intézkedéseket, valamint intézkedik a bíró elmaradt illetményének (egyéb járandóságainak) - ideértve a határozott idejű bírósági vezetői kinevezés időtartamára járó vezetői pótlékot is - megtérítése iránt. A határozott idejű bírósági vezetői kinevezés időtartamára járó vezetői pótléknak a visszahelyezésig elmaradt részét egy összegben kell megtéríteni a visszahelyezéskor; a határozott idejű kinevezésből a visszahelyezést követő időszakra járó vezetői pótlék havonta az illetménybe épül be akként, hogy az egyébként esetlegesen járó vezetői pótlék összege beleszámít. A 232/E. §-ban foglaltak választása esetén a határozott idejű bírósági vezetői kinevezés időtartamára járó vezetői pótléknak a visszahelyezésig elmaradt része jár. Nem kell megtéríteni az illetménynek (egyéb járandóságnak) azt a részét, amely máshonnan megtérült. A bírót a felmentését megelőző beosztási helyén kell továbbfoglalkoztatni. Ha tanácselnök bírói szolgálati jogviszonya került jogellenesen megszüntetésre, őt a tanácselnöki tisztségébe is vissza kell helyezni.
 (3) Ha olyan határozott időre kinevezett bírósági vezető bírói tisztségből való felmentésére került sor a 33/2012. (VII. 17.) AB határozattal megsemmisített 90. § ha) alpont alapján, aki az (1) bekezdésben meghatározott nyilatkozatában kéri a bírói tisztségbe való visszahelyezését, és a kérelem előterjesztésekor az a bírósági vezetői tisztség, amelyből felmentették, még nincs betöltve, őt kérelmére e bírósági vezetői tisztségébe kell visszahelyezni. A vezetői tisztségének tartama az eredeti kinevezés szerinti időtartamig tart. Ha a visszahelyezés a korábbi vezetői tisztségbe történik, a (2) bekezdésben meghatározott vezetői pótlék megtérítésére a visszahelyezés időpontjáig terjedően kerül sor.
 (4) Ha a bíró a bírói tisztségbe való visszahelyezését kéri, valamint ha a bírót az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépését megelőzően jogerős ítélettel a bíróság a bírói tisztségébe visszahelyezte, megfelelően alkalmazni kell a 232/E. §-ban foglaltakat. Ha a bíró a bírói tisztségbe való visszahelyezését kéri, az (1) bekezdés szerinti nyilatkozatának a 232/E. §-ban meghatározottakra is ki kell terjednie.
 (5) Akit a 33/2012. (VII. 17.) AB határozattal megsemmisített 90. § ha) alpont alapján történt felmentésére tekintettel indított perében hozott jogerős ítélet helyezett vissza a bírói tisztségbe, annak a 232/E. §-ban meghatározott nyilatkozatot az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépését követő 30 napon belül kell megtennie. Ha a bíróság a járulékos kérdésekben nem hozott még jogerős ítéletet, az OBH elnöke intézkedik a (2) bekezdésben foglaltak megtérítése iránt. A jogerős ítélettel visszahelyezett bíró az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésétől számított 30 napon belül előterjesztett nyilatkozatában kérheti a visszahelyezés mellőzését vagy a 90. § hb) alpontja szerinti felmentését. Ez esetben a (6) bekezdésben foglaltakat megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy ha a bíróság az átalány-kártérítés megfizetése előtt a járulékos kérdésekben jogerős ítéletet hozott, az átalány-kártérítés összegébe a jogerős ítélettel megállapított kártérítés összegét be kell számítani. Felmentés esetében a felmentési idő 1 hónap azzal, hogy nincs helye a munkavégzés alóli mentesítésnek.
 (6) Ha a bíró az (1) bekezdésben meghatározott nyilatkozatában nem kéri a bírói tisztségbe való visszahelyezését, az OBH elnöke intézkedik számára 12 havi illetményének megfelelő összegű átalány-kártérítés megfizetése iránt. A bíró ezt meghaladó vagyoni kárát bíróság előtt érvényesítheti.
 (7) Aki az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépése előtt betöltötte vagy az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépését követő 6 hónapon belül betölti a 232/C. § a) pontjában meghatározott korhatárt, az (1) bekezdés szerinti nyilatkozat alapján a bírói tisztségbe nem helyezhető vissza, részére a (6) bekezdésben meghatározottak szerint átalány-kártérítés megfizetése iránt intézkedik az OBH elnöke. A bíró ezt meghaladó vagyoni kárát bíróság előtt érvényesítheti.
 232/K. § (1) Ha a 33/2012. (VII. 17.) AB határozattal megsemmisített 90. § ha) alpont alapján felmentett bírót a 232/J. § alapján a bírói tisztségébe vissza kell helyezni, a köztársasági elnök a felmentést megelőző kinevezés szerinti határozott vagy határozatlan idejű kinevezést ad.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti esetben az OBH elnöke a kinevezésre vonatkozó javaslatának felterjesztése előtt megvizsgálja a kinevezési feltételeknek való megfelelést is. Ha a kinevezésre vonatkozó javaslatra a bírói szolgálati viszony vagy az igazságügyi alkalmazotti jogviszony megszűnését követő 3 hónapon belül kerül sor, a kinevezésre javasolt személy mentesül a 12. § (1) bekezdés b) pontja szerinti igazolás bemutatásának kötelezettsége alól. A kinevezésre javasolt személy mentesül a 12. § (1) bekezdés c) pontja szerinti igazolás bemutatásának kötelezettsége alól.”
 26. § A Bjt. 68. §-ában a „bíróra irányadó öregségi nyugdíjkorhatár” szövegrész helyébe a „felmentési okként meghatározott életkor” szöveg lép.
 27. § A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban: Üjt.) 11. §-a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
 „(4a) Nem nevezhető ki ügyésznek az a személy,
 a) akinek a részére öregségi nyugdíjat, korhatár előtti ellátást vagy olyan más pénzbeli ellátást folyósítanak, amelyet a nyugdíjkorhatár betöltésekor hivatalból öregségi nyugdíjként kell továbbfolyósítani vagy
 b) aki betöltötte az Alaptörvény 29. cikk (3) bekezdése szerinti általános öregségi nyugdíjkorhatárt.”
 28. § Az Üjt. 24. § (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
 „c) az Alaptörvény 29. cikk (3) bekezdése szerinti általános öregségi nyugdíjkorhatár betöltésével;”
 29. § Az Üjt. a 24. §-t követően a következő 24/A. §-sal egészül ki:
 „24/A. § Az Alaptörvény 29. cikk (3) bekezdésében meghatározott általános öregségi nyugdíjkorhatár a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvényben (a továbbiakban: Tny.) meghatározott öregségi nyugdíjra jogosító legmagasabb öregségi nyugdíjkorhatár, de legalább a 65. életév.”
 30. § Az Üjt. 34. § d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
 „d) az Alaptörvény 29. cikk (3) bekezdése szerinti általános öregségi nyugdíjkorhatár betöltésével;”
 31. § Az Üjt. 43. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
 „(1a) Ha az ügyész a határozat meghozatalakor nem felel meg az ügyészi kinevezési feltételeknek, a bíróság nem helyezheti vissza az eredeti munkakörébe.”
 32. § Az Üjt. a következő 45/A. §-sal egészül ki:
 „45/A. § Az ügyész nem veheti igénybe öregségi nyugdíj, korhatár előtti ellátás, vagy más olyan pénzbeli ellátás folyósítását, amelyet a nyugdíjkorhatár betöltésekor hivatalból öregségi nyugdíjként kell továbbfolyósítani.”
 33. § Az Üjt. 153. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(6) Ahol e törvény a „nyugdíjasnak minősül”, „öregségi nyugdíjra jogosult”, „öregségi nyugdíjra való jogosultság” kifejezést használja, e fogalmak tekintetében a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 294. § (1) bekezdés g) pontját kell alkalmazni. Nyugdíjasnak minősül az ügyészségi alkalmazott abban az esetben is, ha felmentését a Tny. 18. § (2) vagy (2a) bekezdése alapján szerzett jogosultságára hivatkozással maga kéri.”
 34. § Az Üjt. a következő 165/A-165/J. §-sal egészül ki:
 „165/A. § (1) E törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel megállapított 11. § (4a) bekezdés b) pontját 2023. január 1-jétől kell alkalmazni. 2022. december 31-ig a 11. § (4a) bekezdés b) pontja helyett a (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni. A (2) bekezdésben foglaltakat az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő pályázati eljárásokban és kinevezési eljárásokban alkalmazni kell.
 (2) Nem nevezhető ki ügyésszé az a személy, aki betöltötte a 165/C. §-ban meghatározott életkort.
 165/B. § (1) E törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel megállapított 24. § (1) bekezdés c) pontját és a 34. § d) pontját 2023. január 1-jétől kell alkalmazni. 2022. december 31-ig a 24. § (1) bekezdés c) pontja és a 34. § d) pontja helyett a (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.
 (2) A legfőbb ügyész helyettes megbízatása és a legfőbb ügyész által kinevezett ügyész ügyészségi szolgálati viszonya megszűnik a 165/C. §-ban meghatározott életkor betöltésével.
 165/C. § E törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel megállapított 24/A. §-át 2023. január 1-jétől kell alkalmazni. 2022. december 31-ig az Alaptörvény 29. cikk (3) bekezdésében foglalt korhatár alatt a következőket kell érteni:
 a) az 1945. január 1-je előtt született ügyész tekintetében a 70. életév,
 b) az 1945-ben vagy 1946-ban született ügyész tekintetében a 69. életévének betöltését követő 183. nap,
 c) az 1947-ben vagy 1948-ban született ügyész tekintetében a 69. életév,
 d) az 1949-ben vagy 1950-ben született ügyész tekintetében a 68. életévének betöltését követő 183. nap,
 e) az 1951-ben született ügyész tekintetében a 68. életév,
 f) az 1952-ben született ügyész tekintetében a 67. életévének betöltését követő 183. nap,
 g) az 1953-ban született ügyész tekintetében a 67. életév,
 h) az 1954-ben született ügyész tekintetében a 66. életévének betöltését követő 183. nap,
 i) az 1955-ben született ügyész tekintetében a 66. életév,
 j) az 1956-ban született ügyész tekintetében a 65. életévének betöltését követő 183. nap,
 k) az 1957-ben született ügyész tekintetében a 65. életév.
 165/D. § (1) Az ügyészségi szolgálati jogviszony fennállása esetén e törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel megállapított 45/A. §-ban meghatározott összeférhetetlenségi okot az ügyész az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésétől számított 60 napon belül köteles megszüntetni.
 (2) E törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel megállapított 11. § (4a) bekezdés a) pontját az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő pályázati eljárásokban és kinevezési eljárásokban is alkalmazni kell.
 (3) E törvénynek az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel megállapított 43. § (1a) bekezdését az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
 165/E. § Ha az ügyész a 36. § (6) bekezdése alapján nem kérte a felmentését, kérheti a Tny. 18. § (1) bekezdésében meghatározott társadalombiztosítási öregségi nyugdíjra jogosító öregségi nyugdíjkorhatár betöltését követő időszakra, hogy az ügyészi szolgálati jogviszonya fenntartása mellett a legfőbb ügyész helyezze rendelkezési állományba.
 165/F. § A rendelkezési állományba helyezett ügyészekre a törvény rendelkezéseit a 165/G-165/I. §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
 165/G. § (1) A rendelkezési állományba helyezett ügyész az utolsó szolgálati helye szerinti ügyészség rendelkezési állományába kerül. A rendelkezési állományba helyezett ügyész ügyészi tevékenységet - a 165/H. §-ban foglalt kivétellel - nem végez. A rendelkezési állományba helyezett ügyész nem tölthet be vezetői tisztséget, nem lehet ügyészi tanács, alkalmazotti tanács tagja. A rendelkezési állományba helyezett ügyész jogosult az elért vagy adományozott címére utaló elnevezés, a korábbi szolgálati helye szintjének megfelelő munkaköri elnevezés, a korábbi vezetői beosztására utaló elnevezés használatára a „rendelkezési állományba helyezett” előtaggal.
 (2) A rendelkezési állományba helyezett ügyész - a 165/I. § (3) bekezdésében foglalt kivétellel - nem jogosult alap- és pótszabadságra, valamint fizetés nélküli szabadságra.
 (3) A rendelkezési állományba helyezett ügyész - a 165/I. § (2) bekezdésében foglalt kivétellel - a rendelkezési állományt közvetlenül megelőzően őt megillető, a vezetői pótlék nélküli illetménye 80%-át kitevő összeg és nyugdíja különbözetére jogosult. A rendelkezési állomány alapján járó javadalmazás az ügyészt mindaddig nem illeti meg, amíg annak összege nem éri el az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel hatályon kívül helyezett 160. § (4) bekezdése alapján kifizetett átlagilletményt. A rendelkezési állományba helyezett ügyész jubileumi jutalomra a 65. életév betöltéséig jogosult, cafetéria-juttatás nem illeti meg.
 (4) A rendelkezési állományba helyezett ügyészt bejelentési kötelezettség terheli minden olyan körülményre vonatkozóan, ami a jogviszonyára és a munkavégzése elrendelésére kihatással lehet.
 165/H. § (1) A rendelkezési állományba helyezett ügyészt a legfőbb ügyész hivatalból vagy az érintett ügyészség vezetőjének vagy a rendelkezési állományba helyezett ügyésznek a kezdeményezésére - a (4) bekezdésben meghatározott okból - háromévenként legfeljebb két évre munkavégzésre kötelezheti ügyészi munkakörben, az utolsó ügyészi kinevezése szerinti szakágban. A munkavégzés helye az ügyész utolsó szolgálati helye szerinti ügyészség vagy olyan más ügyészség lehet, ahonnan lakóhelyére naponta vissza tud utazni.
 (3) A munkavégzés elrendelését az ügyésszel - annak megkezdése előtt legalább 30 nappal - írásban közölni kell, megjelölve a munkavégzés elrendelésének indokát, helyét, kezdetét és időtartamát. A munkavégzésre beosztás időtartama az ügyész kezdeményezésére vagy előzetes hozzájárulásával módosítható.
 (4) Az (1) bekezdés szerinti munkavégzés elrendelésére
 b) tartósan távollévő ügyészek helyettesítése érdekében,
 c) rendkívüli állapot, szükségállapot idején
 (5) A rendelkezési állományba helyezett ügyész a munkavégzés idején az összügyészi értekezleten tanácskozási joggal vehet részt.
 (6) A rendelkezési állományba helyezett ügyész esetében nem alkalmazható
 a) a 11. § (4a) bekezdés a) pontja,
 b) a 45/A. §,
 c) az 50. § (1) bekezdése.
 165/I. § (1) A rendelkezési állományba helyezett ügyész két éven túl vagy három éven belül két évet meghaladóan ismételten vagy a 165/H. § (2) bekezdése szerinti időtartamot meghaladóan csak hozzájárulásával kötelezhető munkavégzésre. Nem kötelezhető munkavégzésre az ügyész a 165/C. §-ban meghatározott korhatár betöltését megelőző 6 hónapban.
 (2) A munkavégzésre kötelezett ügyész a rendelkezési állományt közvetlenül megelőzően őt megillető, a vezetői pótlék nélküli illetménye és nyugdíja különbözetére, valamint a munkavégzéshez kötődő költségtérítésre jogosult.
 (3) A munkavégzésre kötelezett ügyészt, ha a munkavégzés tartama az egy évet eléri, 20 nap alapszabadság illeti meg. Ha a munkavégzés ideje egy évnél kevesebb, az alapszabadság az időtartammal arányos mértékben csökken.
 (4) A munkavégzés időszakára eső keresőképtelenség időtartamával a munkavégzés időtartama meghosszabbodik. A keresőképtelenség időtartamára a 165/G. § (3) bekezdése szerinti javadalmazás jár.
 165/J. § (1) Ha az ügyész felmentésére az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel hatályon kívül helyezett 160. § alapján került sor, vagy az ügyész ügyészségi szolgálati viszonya 2013. január 1. napja és az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépése között a rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatár betöltése miatt szűnt meg, az ügyész az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésétől számított 30 napon belül nyilatkozik a legfőbb ügyésznek arról, hogy kéri-e az ügyészi tisztségbe való visszahelyezését. A 30 napos határidő jogvesztő.
 (2) Ha az ügyész az (1) bekezdésben meghatározott nyilatkozatában kéri az ügyészi tisztségbe való visszahelyezését, a legfőbb ügyész megteszi a törvény alapján szükséges további intézkedéseket, valamint intézkedik az ügyész elmaradt illetményének (egyéb járandóságainak) megtérítése iránt az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel hatályon kívül helyezett 160. § (4) bekezdése alapján kifizetett átlagilletmény beszámítása mellett. Nem kell megtéríteni az illetménynek (egyéb járandóságnak) azt a részét, amely máshonnan megtérült.
 (3) Ha olyan ügyészségi vezető ügyészi tisztségből való felmentésére került sor az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvénnyel hatályon kívül helyezett 160. § alapján, aki az (1) bekezdésben meghatározott nyilatkozatában kéri az ügyészi tisztségbe való visszahelyezését, és a kérelem előterjesztésekor az az ügyészségi vezetői tisztség, amelyből felmentették, még nincs betöltve, őt kérelmére ezen ügyészségi vezetői tisztségébe kell visszahelyezni.
 (4) Ha az ügyész az ügyészi tisztségbe való visszahelyezését kéri, megfelelően alkalmazni kell a 165/E. §-ban foglaltakat. Ha az ügyész az ügyészi tisztségbe való visszahelyezését kéri, az (1) bekezdés szerinti nyilatkozatának a 165/E. §-ban meghatározottakra is ki kell terjednie.
 (5) Ha az ügyész az (1) bekezdésben meghatározott nyilatkozatában nem kéri az ügyészi tisztségbe való visszahelyezését, a legfőbb ügyész intézkedik számára 12 havi illetményének megfelelő összegű átalány-kártérítés megfizetése iránt. Az ügyész ezt meghaladó vagyoni kárát bíróság előtt érvényesítheti.
 (6) Aki az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépése előtt betöltötte vagy az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépését követő 6 hónapon belül betölti a 165/C. § a) pontjában meghatározott korhatárt, az (1) bekezdés szerinti nyilatkozat alapján az ügyészi tisztségbe nem helyezhető vissza, részére az (5) bekezdésben meghatározottak szerint átalány-kártérítés megfizetése iránt intézkedik a legfőbb ügyész. Az ügyész ezt meghaladó vagyoni kárát bíróság előtt érvényesítheti.
 (7) Az e § alapján ismételten kinevezésre kerülő ügyész esetében a legfőbb ügyész megvizsgálja a kinevezési feltételeknek való megfelelést is. A kinevezésre kerülő ügyész mentesül a 12. §-ban foglalt kötelezettség alól. Ha a kinevezésre az ügyészi szolgálati viszony megszűnését követő 3 hónapon belül kerül sor, a kinevezésre kerülő személy mentesül a 11. § (4) bekezdés a)-f) pontjában foglaltak igazolására vonatkozó kötelezettség alól.”
 35. § (1) Az Üjt.
 a) 36. § (1) bekezdés f) pontjában a „társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) 18. § (2a)” szövegrész helyébe a „Tny. 18. § (2) vagy (2a)” szöveg,
 b) 36. § (6) és (7) bekezdésében a „(2a)” szövegrész helyébe a „(2) vagy (2a)” szöveg,
 c) 121. § (2) bekezdésében az „(1)-(3) bekezdése” szövegrész helyébe az „(1)-(3) és (4a) bekezdése” szöveg, a „pontja, az 54.” szövegrész helyébe a „pontja, a 45/A. §, az 54.” szöveg,
 d) a 131. § felvezető szövegében a „45-47.” szövegrész helyébe a „45. §, a 46. § és a 47.” szöveg,
 e) 159. § (1) bekezdésében a „160-165. §-a” szövegrész helyébe a „161-165/J. §-a” szöveg
 (2) Hatályát veszti az Üjt. 160. §-a.
 36. § (1) A korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény (a továbbiakban: Kenytv.) 12. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
 „12. § (1) A korhatár előtti ellátás és a szolgálati járandóság folyósítását szüneteltetni kell, ha a jogosult
 c) a Hszt. 64. § (5) bekezdése vagy 264/C. § (1) bekezdés c) pontja alapján, vagy
 d) a Hjt. 69. § (5) bekezdése alapján
 (2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a korhatár előtti ellátás és a szolgálati járandóság a jogosult kérelmére csak akkor folyósítható újból, ha a jogosult igazolja szolgálati jogviszonyának megszűnését.”
 (2) Hatályát veszti a Kenytv. 11. § (2) bekezdése és 12. § (1) bekezdés c) és d) pontja.
 37. § Nem lép hatályba az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvény 45. § (4) bekezdése.
 38. § Hatályát veszti az egyes törvényeknek és törvényi rendelkezéseknek a jogrendszer túlszabályozottságának megszüntetése érdekében szükséges technikai deregulációjáról szóló 2012. évi LXXVI. törvény 84. §-a.
 39. § (1) Hatályát veszti az egyes törvényeknek a központi költségvetésről szóló törvény megalapozásával összefüggő, valamint egyéb célú módosításáról szóló 2012. évi CCVIII. törvény 84. § (7) bekezdésében az „, a 86. § d) pontja” szövegrész.
 (2) Nem lép hatályba az egyes törvényeknek a központi költségvetésről szóló törvény megalapozásával összefüggő, valamint egyéb célú módosításáról szóló 2012. évi CCVIII. törvény 86. § d) pontja.
 40. § (1) Ez a törvény - a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel - a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
 (2) A 36. § (2) bekezdése 2013. július 1-jén lép hatályba.
 41. § E törvény
 a) 14. §-a az Alaptörvény 25. cikk (7) bekezdése alapján,
 b) 15-26. §-a az Alaptörvény 25. cikk (7) bekezdése, valamint 26. cikk (1) és (2) bekezdése alapján,
 c) 27-32. §-a, 34. §-a, 35. § (1) bekezdés a) és b) pontja, valamint (2) bekezdése az Alaptörvény 29. cikk (7) bekezdése alapján
 A törvényt az Országgyűlés a 2013. március 11-ei ülésnapján fogadta el.