type: legislation

text:
 19.1.2018
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 14/3
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2018/77 НА КОМИСИЯТА
 от 15 януари 2018 година
 относно класирането на някои стоки в Комбинираната номенклатура
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕС) No 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 9 октомври 2013 г. за създаване на Митнически кодекс на Съюза (1), и по-специално член 57, параграф 4 и член 58, параграф 2 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 С цел да се осигури еднакво прилагане на Комбинираната номенклатура, приложена към Регламент (ЕИО) No 2658/87 на Съвета (2), е необходимо да се приемат мерки относно класирането на стоките, посочени в приложението към настоящия регламент.
 (2)
 С Регламент (ЕИО) No 2658/87 се определят общите правила за тълкуване на Комбинираната номенклатура. Тези правила се прилагат също така и към всяка друга номенклатура, която изцяло или частично се основава на нея, с която се добавят допълнителни подраздели към нея и която е създадена със специални разпоредби на Съюза с оглед на прилагането на тарифни и други мерки, свързани с търговията със стоки.
 (3)
 В съответствие с тези общи правила стоките, описани в колона 1 от таблицата в приложението, следва да бъдат класирани в кода по КН, посочен в колона 2, на основание на посоченото в колона 3 от същата таблица.
 (4)
 Целесъобразно е да се предвиди обвързващата тарифна информация, която е издадена по отношение на обхванатите от настоящия регламент стоки и която не е в съответствие с него, да може да продължи да се ползва от титуляря за известен срок по силата на член 34, параграф 9 от Регламент (ЕС) No 952/2013. Този срок следва да бъде три месеца.
 (5)
 Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета по Митническия кодекс,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Стоките, описани в колона 1 от таблицата в приложението, се класират в Комбинираната номенклатура в кода по КН, посочен в колона 2 от същата таблица.
 Член 2
 Обвързващата тарифна информация, която не е в съответствие с настоящия регламент, може да продължи да се ползва по силата на член 34, параграф 9 от Регламент (ЕС) No 952/2013 за срок от три месеца от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
 Член 3
 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 15 януари 2018 година.
 За Комисията,
 от името на председателя,
 Stephen QUEST
 Генерален директор
 Генерална дирекция „Данъчно облагане и митнически съюз“
 (1) ОВ L 269, 10.10.2013 г., стр. 1.
 (2) Регламент (ЕИО) No 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 г. относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (ОВ L 256, 7.9.1987 г., стр. 1).
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 Описание на стоките
 Класиране
 (Код по КН)
 Основания
 (1)
 (2)
 (3)
 Текстилно изделие с форма на паралелепипед (т.нар. „калъф за матрак“), изработено от печатани текстилни тъкани от синтетични влакна (100 % полиестер), които могат да се перат, с размери 200 × 60 × 8 cm.
 Изделието се затваря с цип, разположен на едната от дългите страни, откъдето се вкарва матракът.
 На една от дългите страни е прикрепена текстилна дръжка.
 (Вж. изображението) (*1)
 6302 22 90
 Класирането се определя въз основа на общи правила 1 и 6 за тълкуване на Комбинираната номенклатура и на текстовете на кодове 6302 , 6302 22 и 6302 22 90 по КН.
 Изделието е изработено от материал, който може да се пере, и се затваря с цип, който служи за свалянето му от матрака по всяко време, и затова е подходящо за пране (вж. също Обяснителните бележки към Хармонизираната система (ОБХС) за позиция 6302 , първия параграф). Следователно то има обективните характеристики и свойства на спално бельо.
 Поради това изделието трябва да бъде класирано в код 6302 22 90 по КН като „спално бельо, различно от трикотажно или плетено, от синтетични влакна“.
 (*1) Изображението е само за информация.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 30.7.2015
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 202/36
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 185/2014
 af 25. september 2014
 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen [2015/1253]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens direktiv 2014/18/EU af 29. januar 2014 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF for så vidt angår listen over forsvarsrelaterede produkter (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag II til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led indsættes i punkt 3q (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF) i kapitel XIX i bilag II til EØS-aftalen:
 »—
 32014 L 0018: Kommissionens direktiv 2014/18/EU af 29. januar 2014 (EUT L 40 af 11.2.2014, s. 20).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af direktiv 2014/18/EU, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 26. september 2014, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (2).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 25. september 2014.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Kurt JÄGER
 Formand
 (1) EUT L 40 af 11.2.2014, s. 20.
 (2) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 29.11.2014
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 344/3
 KÄÄNNÖS
 Euroopan unionin ja Malin tasavallan välinen kirjeenvaihtona tehty sopimus Malissa toteutettavan Euroopan unionin YTPP-operaation (EUCAP Sahel Mali)
 ASEMASTA
 Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 2014
 Arvoisa Herra
 Unioni käynnisti helmikuussa 2013 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkansa puitteissa Malin asevoimien kouluttamiseen tarkoitetun sotilasoperaation (EUTM Mali). Huhtikuussa 2014 unioni on käynnistänyt vastaavalla tavalla Malin sisäisestä turvallisuudesta vastaavia joukkoja tukevan siviilioperaation (EUCAP Sahel Mali). EUCAP Sahel Malin ja sen henkilöstön asemasta on tehtävä Euroopan unionin ja Malin tasavallan välinen kansainvälinen sopimus.
 Kuten muistatte, Malin tasavalta teki 4 päivänä huhtikuuta 2013 sopimuksen EUTM Malin asemasta Malin tasavallassa. Tämän sopimuksen määräykset on täysin mukautettu EUCAP Sahel Malin tarpeisiin tiettyjä määräyksiä lukuun ottamatta. Näin ollen ehdotan, että kaikkia mainitun sopimuksen määräyksiä (1–19 artikla), lukuun ottamatta 1 artiklan 3 kohdan e alakohtaa ja 13 artiklan 2–5 kohtaa, sovelletaan EUCAP Sahel Maliin seuraavasti:
 —
 kaikki EUTM Malia koskevat maininnat katsotaan viittauksiksi EUCAP Sahel Maliin;
 —
 1 artiklan 3 kohdan a alakohdassa oleva ilmaus ”sotilasesikuntia” korvataan ilmauksella ”EUCAP Sahel Malin esikuntia”;
 —
 1 artiklan 3 kohdan c alakohdassa oleva ”operaation komentajan” määritelmä korvataan seuraavalla määritelmällä: ”’operaation johtajalla’ EUCAP Sahel Malin operaatioalueella toimivaa operaation johtajaa”;
 —
 korvataan 9 artiklan 2 kohdassa ilmaus ”sotilashenkilöstö” ilmauksella ”henkilöstö”;
 —
 korvataan 10 artiklan 3 kohdassa ilmaus ”isäntävaltion omille asevoimille” ilmauksella ”isäntävaltion edustajille tai siviilikouluttajille”.
 Pyydän Teitä ilmoittamaan, hyväksyttekö nämä ehdotukset.
 Jos vastauksenne on myönteinen, tämä kirje yhdessä vastauksenne kanssa muodostaa EUCAP Sahel Malin asemaa koskevan Euroopan unionin ja Malin tasavallan välisen oikeudellisesti sitovan kansainvälisen sopimuksen, joka tulee voimaan vastauskirjeenne vastaanottamispäivänä.
 Vastaanottakaa, Arvoisa Herra, korkeimman kunnioitukseni vakuutus
 Euroopan unionin puolesta
 Bamakossa 31 päivänä lokakuuta 2014
 Arvoisa Rouva
 Kiitän Teitä 20 päivänä lokakuuta 2014 päivätystä kirjeestänne, joka koskee Malissa toteutettavan Euroopan unionin YTPP-operaation (EUCAP Sahel Mali) asemaa Malin tasavallan alueella ja jossa todetaan seuraavaa:
 ”Unioni käynnisti helmikuussa 2013 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkansa puitteissa Malin asevoimien kouluttamiseen tarkoitetun sotilasoperaation (EUTM Mali). Huhtikuussa 2014 unioni on käynnistänyt vastaavalla tavalla Malin sisäisestä turvallisuudesta vastaavia joukkoja tukevan siviilioperaation (EUCAP Sahel Mali). EUCAP Sahel Malin ja sen henkilöstön asemasta on tehtävä Euroopan unionin ja Malin tasavallan välinen kansainvälinen sopimus.
 Kuten muistatte, Malin tasavalta teki 4 päivänä huhtikuuta 2013 sopimuksen EUTM Malin asemasta Malin tasavallassa. Tämän sopimuksen määräykset on täysin mukautettu EUCAP Sahel Malin tarpeisiin tiettyjä määräyksiä lukuun ottamatta. Näin ollen ehdotan, että kaikkia mainitun sopimuksen määräyksiä (1–19 artikla), lukuun ottamatta 1 artiklan 3 kohdan e alakohtaa ja 13 artiklan 2–5 kohtaa, sovelletaan EUCAP Sahel Maliin seuraavasti:
 —
 kaikki EUTM Malia koskevat maininnat katsotaan viittauksiksi EUCAP Sahel Maliin;
 —
 1 artiklan 3 kohdan a alakohdassa oleva ilmaus ’sotilasesikuntia’ korvataan ilmauksella ’EUCAP Sahel Malin esikuntia’;
 —
 1 artiklan 3 kohdan c alakohdassa oleva ’operaation komentajan’ määritelmä korvataan seuraavalla määritelmällä: ’’operaation johtajalla’ EUCAP Sahel Malin operaatioalueella toimivaa operaation johtajaa’;
 —
 korvataan 9 artiklan 2 kohdassa ilmaus ’sotilashenkilöstö’ ilmauksella ’henkilöstö’;
 —
 korvataan 10 artiklan 3 kohdassa ilmaus ’isäntävaltion omille asevoimille’ ilmauksella ’isäntävaltion edustajille tai siviilikouluttajille’.
 Pyydän Teitä ilmoittamaan, hyväksyttekö nämä ehdotukset.
 Jos vastauksenne on myönteinen, tämä kirje yhdessä vastauksenne kanssa muodostaa EUCAP Sahel Malin asemaa koskevan Euroopan unionin ja Malin tasavallan välisen oikeudellisesti sitovan kansainvälisen sopimuksen, joka tulee voimaan vastauskirjeenne vastaanottamispäivänä.”
 Minulla on kunnia ilmoittaa Teille, että hyväksyn kirjeessänne esittämänne ehdot.
 Vastaanottakaa, Arvoisa Rouva, korkeimman kunnioitukseni vakuutus
 Malin tasavallan puolesta


type: wikipedia

text:
Ação Popular (esquerda cristã), grupo clandestino brasileiro (1962-1970).
 Access point, Ponto de Acesso em redes sem fio.
 Amapá, estado do Brasil.
 Antes do Presente, termo arqueológico.
 Ap. (Boletim ) Aprovado.
 Apartamento.
 Associated Press, agência de notícias.
 Ascoli Piceno (província), província de Itália.
 Autoridade Nacional Palestiniana, Autoridade Palestiniana (em Portugal) ou Autoridade Palestina (no Brasil).
 Assembleia Paraense, clube situado no Pará, estado do Brasil.
 Volkswagen AP, motor produzido pela Volkswagen.
 Desambiguações de siglas


type: caselaw

text:
 24.6.2014
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 194/20
 Απόφαση του Γενικού Δικαστηρίου της 30ής Απριλίου 2014 — Euris Consult κατά Κοινοβουλίου
 (Υπόθεση T-637/11) (1)
 ([Δημόσιες συμβάσεις παροχής υπηρεσιών - Διαδικασία διαγωνισμού - Παροχή υπηρεσιών μεταφράσεως προς τη μαλτέζικη γλώσσα - Κανόνες περί των λεπτομερειών διαβιβάσεως των προσφορών - Απόρριψη της προσφοράς διαγωνιζομένου - Μη τήρηση των σχετικών με την υποβολή των προσφορών κανόνων που αποβλέπουν στην κατοχύρωση της εμπιστευτικότητας του περιεχομένου των προσφορών πριν από την αποσφράγισή τους - Ένσταση περί ανεφαρμόστου - Αναλογικότητα - Ίση μεταχείριση - Δικαιώματα άμυνας - Υποχρέωση αιτιολογήσεως - Άρθρο 41 του Χάρτη των Θεμελιωδών Δικαιωμάτων της Ευρωπαϊκής Ένωσης - Άρθρο 98, παράγραφος 1, του κανονισμού (ΕΚ, Ευρατόμ) 1605/2002 - Άρθρο 143 του κανονισμού (ΕΚ, Ευρατόμ) 2342/2002])
 2014/C 194/25
 Γλώσσα διαδικασίας: η αγγλική
 Διάδικοι
 Προσφεύγουσα: Euris Consult Ltd (Floriana, Μάλτα) (εκπρόσωπος: F. Moyse, δικηγόρος)
 Καθού: Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο (εκπρόσωποι: L. Darie και F. Poilvache)
 Παρεμβαίνουσα υπέρ του καθού: Ευρωπαϊκή Επιτροπή (εκπρόσωποι: R. Lyal και F. Dintilhac)
 Αντικείμενο
 Αίτημα περί ακυρώσεως της αποφάσεως του Κοινοβουλίου της 18ης Οκτωβρίου 2011, με την οποία απορρίφθηκε η προσφορά που υπέβαλε η προσφεύγουσα στο πλαίσιο της διαδικασίας συνάψεως της διοργανικής δημόσιας συμβάσεως παροχής υπηρεσιών MT/2011/EU, όσον αφορά την παροχή υπηρεσιών μεταφράσεως προς τη μαλτέζικη γλώσσα.
 Διατακτικό
 Το Γενικό Δικαστήριο αποφασίζει:
 1)
 Απορρίπτει την προσφυγή.
 2)
 Καταδικάζει την Euris Consult Ltd στα δικαστικά έξοδα.
 (1) ΕΕ C 32 της 4.2.2012.


text:
 29.10.2005
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 271/27
 Εκλογή του Προέδρου του Δικαστηρίου Δημόσιας Διοίκησης
 (2005/C 271/51)
 Κατόπιν συνεδριάσεως της 6ης Οκτωβρίου 2005, οι δικαστές του Δικαστηρίου Δημόσιας Διοίκησης εξέλεξαν, σύμφωνα με το άρθρο 3 της αποφάσεως του Συμβουλίου, της 22ας Ιουλίου 2005, για τον διορισμό των δικαστών του Δικαστηρίου Δημόσιας Διοίκησης της Ευρωπαϊκής Ενώσεως (1), και με το άρθρο 4, παράγραφος 1, του παραρτήματος I του πρωτοκόλλου περί του Οργανισμού του Δικαστηρίου (2), τον P. J. Mahoney ως πρόεδρο του εν λόγω δικαστηρίου, για την περίοδο από 6 Οκτωβρίου 2005 έως 5 Οκτωβρίου 2008.
 (1) EE L 197 της 28ης Ιουλίου 2005, σ. 28
 (2) ΕΕ L 333 της 9ης Νοεμβρίου 2004, σ. 9


text:
 11/Sv. 016
 HR
 Službeni list Europske unije
 283
 22004D0015
 L 116/68
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 06.02.2004.
 ODLUKA ZAJEDNIČKOGA ODBORA EGP-A
 br. 15/2004
 od 6. veljače 2004.
 o izmjeni Priloga XXII. (Pravo trgovačkih društava) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je izmijenjen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, u daljnjem tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Prilog XXII. Sporazumu izmijenjen je Odlukom Zajedničkoga odbora EGP-a br. 176/2003 od 5. prosinca 2003. (1).
 (2)
 Uredbu Vijeća (EZ) br. 1435/2003 od 22. srpnja 2003. o Statutu europskih zadruga (SCE) (2) trebalo bi unijeti u Sporazum,
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 Iza točke 10.b (Uredba (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća) Priloga XXII. Sporazumu umeće se sljedeća točka:
 „10.c
 32003 R 1435: Uredba Vijeća (EZ) br. 1435/2003 od 22. srpnja 2003. o Statutu europskih zadruga (SCE) (SL L 207, 18.8.2003., str. 1.).”
 Članak 2.
 Tekstovi Uredbe (EZ) br. 1435/2003 na islandskom i norveškom jeziku, koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenog lista Europske unije, vjerodostojni su.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 7. veljače 2004. pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene Zajedničkom odboru EGP-a (3).
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u Odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenog lista Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu 6. veljače 2004.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 P. WESTERLUND
 (1) SL L 88, 25.3.2004., str. 53.
 (2) SL L 207, 18.8.2003., str. 1.
 (3) Ustavni zahtjevi su navedeni.


type: other

text:
Κεντρική Κοινωνική Υπηρεσία ΚΛΙΜΑΚΑ: Εγγραφή στον ΟΑΕΔ : Γιατί είναι απαραίτητη η κάρτα ανεργίας, Διαδικασία, Δικαιολογητικά.
 Η κάρτα ανεργίας στις μέρες μας είναι απαραίτητη σε όλους όσοι είναι άνεργοι και ανασφάλιστοι, διότι μέσω αυτής έχουν τη δυνατότητα να συμμετάσχουν σε διαγωνισμούς πρόσληψης ανέργων, σε επιδοτούμενα σεμινάρια κατάρτισης, αλλά και πρόσβαση σε ιατροφαρμακευτική περίθαλψη.
 Για το θέμα της ασφάλισης ανέργων, μπορείτε να ανατρέξετε σε παλαιότερη ανάρτησή μας με τίτλο : "Επιδόματα Ανεργίας και Ασφάλιση Ανέργων". Στη συγκεκριμένη ανάρτηση θα δείτε τη διαδικασία και τις προϋποθέσεις ασφάλισης μακροχρόνια ανέργων, κάθε ηλικίας.
 Επομένως, όσοι άνεργοι δεν έχουν εκδώσει έως τώρα κάρτα ανεργίας, καλό θα ήταν να το κάνουν το συντομότερο δυνατό. Τα δικαιολογητικά που απαιτούνται για εγγραφή στον ΟΑΕΔ , προκειμένου να εκδοθεί το δελτίο ανεργίας είναι τα ακόλουθα:
 Το τελευταίο εκκαθαριστικό σημείωμα φορολογίας
 εισοδήματος, ή ελλείψει αυτού, αντίγραφο κατατεθειμένης δήλωσης φορολογίας
 εισοδήματος – Ε1, ή Υπεύθυνη Δήλωση θεωρημένη από τη Δ.Ο.Υ. εφόσον δεν
 υποχρεούται να υποβάλει φορολογική δήλωση.
 Λογαριασμό ΔΕΚΟ ή εταιρείας σταθερής τηλεφωνίας, ή αντίγραφο
 συμφωνητικού μίσθωσης κατοικίας, κατατεθειμένου στην αρμόδια Δ.Ο.Υ.
 Παραστατικό ταυτοπροσωπίας σε ισχύ (Δελτίο ταυτότητας,
 Διαβατήριο κ.λ.π.)
 Άδεια διαμονής ή εργασίας προκειμένου περί ανέργων πολιτών
 υπηκόων τρίτων χωρών.
 Οι ελεύθεροι επαγγελματίες οι οποίοι έκαναν διακοπή της επιχειρηματικής τους δραστηριότητας, τώρα είναι άνεργοι και θέλουν να κάνουν εγγραφή στον ΟΑΕΔ, χρειάζονται τα εξής δικαιολογητικά για να εκδώσουν δελτίο ανεργίας:
 Διαβατήριο κ.λ.π.).
 Απόφαση Διακοπής της δραστηριότητας από την εφορία.
 Απόφαση Διακοπής από τον ΟΑΕΕ.
 Εγγραφή πραγματοποιείται μόνο στο ΚΠΑ2 αρμοδιότητας της περιοχής στην οποία
 υπάγεται ο άνεργος σύμφωνα με τη διεύθυνση κατοικίας του .
 Αναμένεται η ψήφιση νέου νομοσχέδιο που θα επιτρέπει την εγγραφή
 στον ΟΑΕΔ ιατρών, μηχανικών, νομικών.
 Οι φοιτητές, οι οποίοι παράλληλα αναζητούν εργασία ,δεν επιτρέπεται να
 κάνουν εγγραφή στον ΟΑΕΔ και να έχουν δελτίο ανεργίας. Δείτε το Νομικό Πλαίσιο που κατοχυρώνει την άρνηση παροχής αυτού του δικαιώματος:
 Σύμφωνα με τον Κανονισμό (ΕΚ) με αριθμό 1897/2000 (άρθρο 1, παράρτημα 1 και
 άρθρο 2) και το ν.1545/1985 (άρθρο 2,παρ.1εδαφ) ως «άνεργοι» θεωρούνται τα
 άτομα ηλικίας 15-74 ετών τα οποία α) δεν είχαν εργασία β) ήταν διαθέσιμα στην
 αγορά εργασίας και γ) αναζητούσαν ενεργά απασχόληση. Επίσης στον Κανονισμό
 ορίζεται ότι η εκπαίδευση και η κατάρτιση θεωρούνται ως μέσα βελτίωσης της
 απασχολησιμότητας αλλά δεν αποτελούν μεθόδους αναζήτησης εργασίας και ότι τα
 άτομα που συμμετέχουν σε σπουδές δεν θεωρούνται άνεργοι παρά μόνο εάν είναι
 «διαθέσιμα για εργασία» και «σε αναζήτηση εργασίας».Από τις ανωτέρω διατάξεις
 του Κανονισμού που αποτελούν ένα δεσμευτικό κοινοτικό νομικό πλαίσιο, σε συνδυασμό
 με τον ν.1545/1985 που αναφέρει ότι «μαθητές, σπουδαστές ή φοιτητές
 οποιασδήποτε εκπαιδευτικής βαθμίδας πρέπει να εγγραφούν στα μητρώα
 (νεοεισερχόμενων ανέργων) μέσα σε 3 μήνες από τη λήψη του τίτλου σπουδών τους»
 προκύπτει ότι α) η «εκπαίδευση» και η «κατάρτιση» αντιμετωπίζονται από τον
 κοινοτικό νομοθέτη ως μέσα βελτίωσης της απασχολησιμότητας και όχι ως μέθοδος
 αναζήτησης εργασίας επομένως οι φοιτητές δεν μπορούν να θεωρηθούν άνεργοι εκτός
 και εάν απασχολούνται ήδη στην αγορά εργασίας και στη συνέχεια βρεθούν εκτός
 εργασίας οπότε θεωρούνται «διαθέσιμοι για εργασία» και «σε αναζήτηση εργασίας
 και β) ο εσωτερικός νομοθέτης τους θεωρεί εμμέσως ως μη άνεργους εφόσον τους
 εντάσσει στους νεοεισερχόμενους στην αγορά εργασίας τρεις μήνες μετά τη λήψη του
 πτυχίου τους.
 Όσοι έχουν τελειώσει τις σπουδές τους και είναι στον πρώτο χρόνο άσκησης του
 μεταπτυχιακού τους, επίσης δεν έχουν δικαίωμα έκδοσης δελτίου ανεργίας:
 Σύμφωνα με τη υπ ́αριθμ. 721/26.7.04 διατύπωση γνώμη της Νομικής Υπηρεσίας ΟΑΕΔ
 που βασίζεται στον υπ ́αριθμ. 1897/2000 Κανονισμό Ε.Κ (παράγρ.2, παράρτ.1), ένας
 φοιτητής ή σπουδαστής δεν μπορεί να θεωρηθεί άνεργος και να εγγραφεί στα
 αντίστοιχα μητρώα του ΟΑΕΔ.
 Ο μεταπτυχιακός φοιτητής – ο οποίος επέλεξε να εκπαιδευτεί πρόσθετα του
 χρόνου των κανονικών σπουδών του – εντάσσεται στην ανωτέρω κατηγορία εκτός και
 εάν έχει δώσει προβάδισμα στην ένταξή του στην αγορά εργασίας. Θα πρέπει δηλαδή
 να έχει ήδη εργασθεί και να έχει βρεθεί στη συνέχεια χωρίς εργασία. Αν από αυτή
 την κατάσταση είναι ξανά διαθέσιμος και αναζητεί ενεργά απασχόληση μπορεί να
 εγγραφεί κατ ́ εξαίρεση στα μητρώα ανέργων του ΟΑΕΔ.
 Αναφορικά με όσους κάνουν διδακτορικό, κάθε περίπτωση θα εξετάζεται
 ξεχωριστά, λαμβάνοντας υπόψη τη χρονική δέσμευση αυτού που βρίσκεται σε διαδικασία
 λήψης διδακτορικού διπλώματος.
 Τα δικαιώματα που απορρέουν από την εγγραφή των ανέργων στον ΟΑΕΔ, είναι τα ακόλουθα:
 Σε περίπτωση απόλυσης, δικαίωμα λήψης επιδόματος
 ανεργίας: εάν διαπιστωθεί ότι ο απολυθείς άνεργος πληροί τις προϋποθέσεις προς
 επιδότηση (αν έχει συγκεντρώσει ένα συγκεκριμένο αριθμό ενσήμων), υποβάλλει
 αίτηση για τακτική επιδότηση ανεργίας.
 Υπόδειξη και παραπομπή σε θέση εργασίας αν διαπιστωθεί ότι
 υπάρχει κενή θέση ανάλογη των προσόντων του στο επάγγελμα που ενδιαφέρεται να
 απασχοληθεί ο άνεργος.
 Καταχώρηση βιογραφικού σημειώματος – διερεύνηση κατά τη
 συνέντευξη με τον αρμόδιο Υπάλληλο ΟΑΕΔ/ εξατομικευμένη
 προσέγγιση/ κατάρτιση ατομικού σχεδίου δράσης: προτάσεις για συμμετοχή του
 εγγεγραμμένου στο μητρώο ΟΑΕΔ - αναζητούντος εργασία σε
 δράσεις/ προγράμματα συμβουλευτικής, απασχόλησης ή κατάρτισης.
 Ο ΟΑΕΔ δε δημιουργεί θέσεις εργασίας. Αποστολή του είναι η
 ενεργός διαμεσολάβηση για μια επιτυχή σύζευξη των προσόντων των ανέργων με τις
 διαθέσιμες κενές θέσεις, η αναζήτηση περισσότερων κενών θέσεων από τις
 επιχειρήσεις, η ενεργοποίηση του ανέργου για την αναζήτηση θέσεων που θα
 εξασφαλίσει την ένταξη ή επανένταξή του στην αγορά εργασίας.
 Σε κάθε περίπτωση πάντως προτείνονται ενέργειες προώθησης στην απασχόληση,
 καθώς και ομάδες συμβουλευτικής για την ενεργοποίηση των ανέργων, εξεύρεση της
 κατάλληλης θέσης και ανάληψη επιχειρηματικών πρωτοβουλιών.
 Μετά την εγγραφή σας στον ΟΑΕΔ θα απευθυνθείτε
 σε έναν εργασιακό σύμβουλο του ΚΠΑ ώστε να περάσετε από την διαδικασία της
 Εξατομικευμένης προσέγγισης.
 Η Εξατομικευμένη Προσέγγιση είναι μια διαδικασία που βασίζεται στη μοναδικότητα
 του κάθε ατόμου που αναζητά εργασία η οποία προέρχεται από τα προσωπικά
 χαρακτηριστικά, τα ενδιαφέροντα, την επαγγελματική του εμπειρία, τις
 ιδιαιτερότητες, τις γνώσεις και δεξιότητές του. Κατά συνέπεια, η διερεύνηση
 αυτών των στοιχείων καθώς και η σύνταξη του Ατομικού Σχεδίου Δράσης οδηγεί σε
 διαφορετικές, ανάλογες με το προφίλ του κάθε ανέργου δράσεις, ενώ διευκολύνει
 την άμεση και επιτυχή σύζευξη των καταγεγραμμένων ανέργων με τις ανάλογες
 θέσεις εργασίας που προσφέρονται από τις επιχειρήσεις.
 Η διαδικασία της Εξατομικευμένης Προσέγγισης και η συνεργασία με τον εργασιακό
 σύμβουλο, που σας παρακολουθεί, αποτελεί βασική προϋπόθεση, ώστε να
 ενημερώνεστε για τις διαθέσιμες δράσεις και τα προγράμματα έγκυρα και έγκαιρα.
 Επίσης, το ίδιο ισχύει και για τις θέσεις εργασίας, που τυχόν προκύπτουν στην
 ευρύτερη περιοχή εποπτείας του ΚΠΑ στο οποίο απευθύνεστε. Στο σημείο αυτό, θα
 πρέπει να γίνει κατανοητό ότι:
 Ειδικά οι θέσεις εργασίας, επιδοτούμενες ή μη, ανακύπτουν
 από τις ανάγκες της ελεύθερης αγοράς και δεν είναι πάντα εφικτή η αντιστοίχιση
 της ειδικότητάς σας με τις υπάρχουσες κενές θέσεις εργασίας, που
 γνωστοποιούνται στον ΟΑΕΔ.
 Η αρχή στην οποία βασίζεται όλη η διαδικασία προώθησης στην
 απασχόληση βασίζεται στην αρχή της ισότιμης πρόσβασης στις παρερχόμενες
 υπηρεσίες καθώς και στην αρχή ίσης μεταχείρισης όλων των εξυπηρετούμενων
 Άλλες δράσεις του ΟΑΕΔ: Ο ΟΑΕΔ εκτός από τον διαμεσολαβητικό ρόλο που έχει σχετικά
 με την σύζευξη προσφοράς και ζήτησης εργασίας παρέχει και μια δέσμη ενισχυτικών
 συμβουλευτικών υπηρεσιών.
 Ο Επαγγελματικός Προσανατολισμός είναι μια δυναμική
 διαδικασία που έχει ως στόχοτην προσωπική και επαγγελματική ανάπτυξη του
 ατόμου. Απευθύνεται σε ανέργους :
 δεν έχουν επιλέξει επάγγελμα /ειδικότητα και δεν ξέρουν τι θέλουν να κάνουν.
 είχαν μία ειδικότητα αλλά δεν ζητείται πλέον από την αγορά εργασίας.
 για κάποιους προσωπικούς ή άλλους λόγους επιθυμούν να αλλάξουν επάγγελμα.
 Η Συμβουλευτική Αναζήτησης Εργασίας είναι μια ομαδική,
 δυναμική διαδικασία που έχει ως στόχο να ενεργοποιήσει και να κινητοποιήσει τα
 μέλη της ομάδας να αναζητήσουν τα ίδια και να επιτύχουν μια θέση εργασίας στο
 συντομότερο δυνατόν, χρονικό διάστημα. Απευθύνεται σε όλους/ες τους/τις
 ανέργους/ες :
 βρίσκονται σε διαδικασία αναζήτησης εργασίας,
 προσόντα τους ζητούνται από την αγορά εργασίας
 σαφή επαγγελματικό στόχο (ένα ή δύο).
 Η Συμβουλευτική ανάληψης επιχειρηματικών πρωτοβουλιών
 έχει στόχο την ενθάρρυνση και παροχή ολοκληρωμένης υποστήριξης για τη
 δημιουργία επιχείρησης με βιώσιμες προοπτικές.
 σε ανέργους που επιθυμούν να δημιουργήσουν δική τους επιχείρηση.
 συμβουλευτική ανάληψης επιχειρηματικών πρωτοβουλιών επιτρέπει στον
 ενδιαφερόμενο να μετατρέψει προοδευτικά την ιδέα του επιχειρηματικό σχέδιο και
 στη συνέχεια σε επιχείρηση με αυξημένες προοπτικές βιωσιμότητα.
 Καλό θα ήταν να αξιοποιηθούν στο έπακρο, όλες οι δυνατότητες που προσφέρει ο ΟΑΕΔ, από όλους τους ανέργους. Οι συνθήκες της αγοράς εύρεσης εργασίας, έχουν διαφοροποιηθεί πολύ, με αποτέλεσμα να απαιτούνται νέες μέθοδοι προσέγγισης των ελεύθερων θέσεων εργασίας.
 465 σχόλια:


text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,8.12.2016
 COM(2016) 779 final
 2016/0385(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS,
 millega võetakse vastu liidu seisukoht OECD riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe osaliste töörühmas seoses turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjadega
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 OECD riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkulepe (edaspidi „kokkulepe“) on mitteametlik kokkulepe Austraalia, Kanada, Euroopa Liidu, Jaapani, Korea (Vabariigi), Uus-Meremaa, Norra, Šveitsi ja Ameerika Ühendriikide vahel. Kuigi Brasiilia ei ole OECD liige, on ta osaline kokkuleppe sektorileppes tsiviilõhusõidukite ekspordikrediitide kohta.
 Kokkuleppe peamine eesmärk on luua raamistik riiklikult toetatava ekspordikrediidi korrakohasele kasutamisele. Praktikas tähendab see, et tagatakse võrdsed tingimused, mille kohaselt põhineb konkurents eksporditavate kaupade hinnal ja kvaliteedil, mitte ettenähtud finantseerimistingimustel. Lisaks soovitakse kokkuleppega kõrvaldada riiklikult toetatava ekspordikrediidiga seotud subsiidiumid ja kaubanduse moonutamine.
 Kokkulepe sõlmiti 1978. aastal ja see tugines mitme OECD riigi vahel 1976. aastal ekspordikrediidi küsimuses saavutatud „konsensusele“. Enne seda põhjustas eeskirjade puudumine olukorra, kus valitsused konkureerisid omavahel, et pakkuda kõige atraktiivsemaid finantseerimistingimusi kaubanduslepingute pärast konkureerivate eksportijate toetamiseks. See tõi kaasa rahalised toetused ja võimalikud kaubandusmoonutused. Kokkulepe seab piirangud riiklikult toetatava ekspordikrediidi tingimustele ja seotud abi andmisele. Kokkulepet ajakohastatakse korrapäraselt, võttes arvesse muu hulgas poliitilisi suundumusi ja ülemaailmsete finantsturgude arengut.
 Turu võrdlusalusel põhinevat hinnakujundust käsitlevates suunistes antakse juhiseid garantiipreemiate kehtestamiseks tehingute suhtes, milles osalevad 0 kategooria riikide, suure sissetulekuga OECD riikide ja suure sissetulekuga euroala riikide võlgnikud. Kokkuleppe praegused suunised turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse kohta võeti kasutusele osana Malzkuhn-Drysdale'i paketist, mis jõustus 2011. aasta septembris. Kuigi praegustes suunistes on esitatud eraturu hindade allalöömise vastane raamistik, on selles endiselt palju tõlgendamisruumi ning kokkuleppe osaliste seas on tekkinud palju eri tavasid. OECD sekretariaadi esitatud ettepanekus ning esimehe muudetud ettepanekus turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse kohta antakse selgemad suunised ja muudetakse tingimused OECDs seeläbi võrdsemaks.
 Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega
 Ettepanekuga asendatakse selle heakskiitmise korral kokkuleppe praegused suunised turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse kohta ja selles järgitakse kokkuleppe praegust struktuuri.
 Heakskiitva otsuse teeb riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe osaliste töörühm. Euroopa Liidu seisukohta väljendab komisjon.
 OECD kokkuleppe osalised lepivad esimehe muudetud ettepanekus turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjade kohta tõenäoliselt kokku 2016. aasta novembri keskel toimuval korralisel kohtumisel või kohtumisega tihedalt seotud kirjaliku menetluse teel ning võtavad vastu OECD kokkuleppe vajalikud muudatused eesmärgiga rakendada uusi eeskirju alates 1. veebruarist 2017. Kuna läbirääkimised on edukalt lõpetatud ja esimehe muudetud ettepanek turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjade kohta on esitatud otsuse tegemiseks, on äärmiselt oluline, et Euroopa Liidul oleks võimalik ametlikult heaks kiita käesolev ettepanek turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse ja OECD kokkuleppesse tehtavate muudatuste kohta.
 Kokkuleppe uus versioon lisatakse ELi õigustikku delegeeritud õigusaktiga. OECD kokkuleppel koos selle lisade ja muudatustega on liidus õiguslik toime Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1233/2011 alusel. Määruse (EL) nr 1233/2011 artiklis 2 sätestatakse, et „[k]omisjon võtab vastavalt artiklile 3 vastu delegeeritud õigusakte II lisa muutmiseks seoses kokkuleppe osaliste vahel kokku lepitud muudatustega suunistes“.
 Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega
 Ei kohaldata.
 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 Õiguslik alus
 OECD kokkulepe on ELi ja kaheksa muu osalise (Ameerika Ühendriigid, Kanada, Jaapan, Korea, Norra, Šveits, Uus-Meremaa ja Austraalia) mitteametlik kokkulepe. Kokkulepe koos selle lisade ja hilisemate muudatustega on inkorporeeritud ELi õigusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1233/2011 (mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ) artiklitega 1 ja 2. Seega on kokkuleppel koos selle lisade ja muudatustega õiguslik toime ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 tähenduses (vt Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas C-399/12, Saksamaa vs. nõukogu (OIV), punkt 63). Kokkuleppe eesmärk, nagu see on sätestatud kokkuleppe lõikes 1, on luua riiklikult toetatava ekspordikrediidi korrakohase kasutamise raamistik ning edendada võrdseid tingimusi ja ausat konkurentsi eksportijate vahel kogu maailmas. Sellest tulenevalt on kokkuleppe eesmärk samuti lihtsustada ja reguleerida rahvusvahelist kaubandust ning eelkõige ekspordipoliitikat ELi toimimise lepingu artikli 207 tähenduses. Sel põhjusel on Euroopa Liidu nimel OECD riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe osaliste rühmas vastuvõetava seisukoha kindlaksmääramiseks tarvis nõukogu otsust, mis põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 207 ja artikli 218 lõikel 9.
 Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)
 OECD kokkulepe on osa liikmesriikide kaubanduspoliitikast, mis kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse.
 Proportsionaalsus
 Ei kohaldata.
 Vahendi valik
 Ei kohaldata.
 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll
 Käesoleva ettepaneku mõju ei hinnatud, sest kavandatud muudatused on jätk ELi pikaajalisele ekspordikrediidi poliitikale ning kokkuleppe iga-aastased muudatused võetakse ELi õigusesse üle delegeeritud õigusaktiga. Nõukogu ekspordikrediidi töörühm kiitis ettepaneku sisu heaks 31. mai 2016. aasta koosolekul.
 Konsulteerimine sidusrühmadega
 Ei kohaldata.
 Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 Ei kohaldata.
 Mõjuhinnang
 Ei kohaldata.
 Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine
 Ei kohaldata.
 Põhiõigused
 Ei kohaldata.
 4.MÕJU EELARVELE
 Mõju eelarvele piirdub halduskuludega.
 5.MUU TEAVE
 Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord
 Ei kohaldata.
 Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)
 Ei kohaldata.
 Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus – OECD kokkuleppesse kavandatud muudatuste kokkuvõte ja Euroopa Liidu soovituslik seisukoht
 Ettepanek
 Ettepanek on esitatud nõukogu otsuse lisas.
 Soovituslik seisukoht
 Ettepanekut toetatakse.
 2016/0385 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS,
 millega võetakse vastu liidu seisukoht OECD riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe osaliste töörühmas seoses turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjadega
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Rahvusvahelise kaubanduse hõlbustamiseks ja võrdsete võimaluste loomiseks kogu maailmas on äärmiselt oluline kohaldada ekspordikrediidi korrakohase kasutamise rahvusvahelist raamistikku. Seda raamistikku tuleb korrapäraselt ajakohastada, näiteks turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjade kavandatud muudatuse kaudu, mida OECD riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe (edaspidi „OECD kokkulepe“) osalised on arutanud.
 (2)OECD ekspordikrediidi ja krediidigarantii töörühmas on turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjade üle peetud ulatuslikke arutelusid.
 (3)OECD kokkuleppe muudatused seoses turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjadega võetakse eeldatavasti vastu 1. veebruaril 2017.
 (5)OECD kokkuleppel koos selle lisade ja muudatustega on liidus õiguslik toime Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1233/2011
 1
 alusel. Määruse (EL) nr 1233/2011 artiklis 2 sätestatakse, et „[k]omisjon võtab vastavalt artiklile 3 vastu delegeeritud õigusakte II lisa muutmiseks seoses kokkuleppe osaliste vahel kokku lepitud muudatustega suunistes“.
 (6)Seetõttu on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 vaja määrata kindlaks seisukoht, mille liit võtab OECD ekspordikrediidi komiteedes seoses OECD kokkuleppe muudatustega.
 (7)Liidu esindajad OECD ekspordikrediidi komiteedes peaksid nõustuma OECD kokkuleppe muudatusega, lähtuvalt peamistest suundumustest esimehe muudetud ettepanekus turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjade kohta, mis on lisatud käesolevale otsusele. See võib hõlmata nõustumist konkreetsetes punktides tehtavate muudatustega, mis ei muuda peamisi suundumusi, ilma et selleks oleks vaja uut nõukogu otsust.
 (8)Käesoleva otsusega ettenähtud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev otsus jõustuma viivitamata,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Seisukoht, mille Euroopa Liit võtab OECD riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkulepe ekspordikrediidi ja krediidigarantii töörühmas, on toetada peamisi suundumusi esimehe muudetud ettepanekus turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjade kohta, mis on lisatud käesolevale otsusele, ja need vastu võtta.
 Artikkel 2
 Liidu esindajad OECD ekspordikrediidi komiteedes võivad nõustuda lisas esitatud ettepaneku peamisi suundumusi mitte muutvate konkreetsete punktide muudatustega ilma nõukogu täiendava otsuseta.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ (ELT L 326, 8.12.2011, lk 45).
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,8.12.2016
 COM(2016) 779 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: nõukogu otsus,
 millega võetakse vastu liidu seisukoht OECD riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe osaliste töörühmas seoses turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjadega
 LIIDE
 ETTEPANEK
 24.GARANTIIPREEMIA ALAMMÄÄR KREDIIDIRISKI KATTEKS
 Osalised nõuavad krediidiriski katteks sisse vähemalt kohaldatava garantiipreemia alammäära.
 a)Kohaldatav garantiipreemia alammäär arvutatakse järgmiste tegurite järgi:
 –kohaldatav riigi laenuriskide liigitus;
 –riskiperiood (st riskihorisont ehk HOR);
 –võlgniku valitud ostja riskide kategooria;
 –poliitilise ja kommertsriski katte osakaal ning riikliku ekspordikrediiditoote kvaliteet;
 –mis tahes kohaldatud riigi laenuriskide maandamise meede ning
 –mis tahes kohaldatud ostja riski krediidikvaliteedi parandamine.
 b)Garantiipreemia alammäärad väljendatakse protsentides krediidi põhisummast nii, nagu nõutaks garantiipreemiad täies ulatuses sisse krediidi esimesel väljavõtukuupäeval. Selgitus garantiipreemia alammäära arvutamise kohta koos matemaatiliste valemitega on esitatud IX lisas.
 c)Olenemata sihtriigist määratakse juhtumipõhiselt kindlaks garantiipreemiate määrad, mida osalised kohaldavad turu võrdlusalusest lähtuvate tehingute puhul, milles osalevad 0 kategooria riikide, suure sissetulekuga OECD riikide ja suure sissetulekuga euroala riikide
 1
 võlgnikud/garandid (st krediidiriski üksused). Tagamaks, et garantiipreemiate määrad, mida kohaldatakse selliste riikide võlgnikega (ja vajaduse korral garantidega) seotud tehingute suhtes, ei lööks alla hindasid eraturgudel, järgivad osalised asjaomaste võrdlushindade garantiipreemiaks ümberarvutamisel kokkulepitud tavadest lähtudes järgmist korda:
 1.Kui osaline annab riiklikku toetust osana sündikaatlaenu paketist, mis on struktureeritud kas varadega tagatud
 2
 või projektide finantseerimise
 3
 tehinguna, ei tohi riiklikult toetatava osa kogukulu olla väiksem kui sündikaatlaenu kommertsturuosalis(t)e poolt sisse nõutav kogukulu; samamoodi ei tohi kohaldatav garantiipreemia olla väiksem kui kommertsturuosalis(t)e kohaldatav garantiipreemia. Sündikaatlaenu paketi puhul peavad olema täidetud järgmised tingimused:
 –sündikaatlaenu paketist vähemalt 25 %
 4
 on kommertsturu laen(ud)/garantii(d) ilma kahe- või mitmepoolse toetuseta (nt ekspordikrediidi agentuur, välismaine otseinvesteering, rahvusvaheline finantseerimisasutus või mitmepoolne arengupank),
 5
 mille puhul kõigil finantseerimise osapooltel on samaväärsed finantseerimistingimused, sealhulgas tagatispakett; ning
 –tehingu finantseerimistingimused vastavad täielikult kokkuleppele, mida on muudetud käesolevate sätetega turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse kohta sündikaatlaenutehingutes.
 2.Kõikide muude turu võrdlusalusest lähtuvate tehingute puhul kohaldatakse järgmist korda.
 –Võttes arvesse turuteabe kättesaadavust ja alustehingu iseloomu, määravad osalised kohaldatava garantiipreemia määra kindlaks, võrreldes seda ühe või mitme turupõhise võrdlusalusega, mis on sätestatud X lisas, valides võrdlusaluse või -alused, mida peetakse konkreetse tehingu jaoks kõige sobivama(te)ks.
 –Garantiipreemiamäära kindlaksmääramisel määrab osaline võlgniku riski reitingu, võttes sealhulgas arvesse seda, kas võlgnikku hindab akrediteeritud reitinguagentuur
 6
 . Osaline võib anda akrediteeritud reitinguagentuuri reitingust ühe astme võrra parema reitingu (akrediteeritud reitinguagentuuri skaalal)
 7
 . Kui akrediteeritud reitinguagentuuri reiting puudub, ei või riski liigitus olla akrediteeritud reitinguagentuuri poolt võlgniku/garandi asukohariigile antud reitingust rohkem kui kahe astme võrra kõrgem (olla sellest soodsam). Kui osaline liigitab võlgniku/garandi akrediteeritud reitinguagentuuri parimast reitingust paremaks või kui akrediteeritud reitinguagentuuri reiting puudub; kui osaline liigitab tehingu kategooriasse CC2 või sellest paremasse kategooriasse või selle krediidireiting on AAA kuni A- või akrediteeritud reitinguagentuuri poolt võlgniku/garandi asukohariigile antud parima reitinguga võrdne või sellest soodsam, teatab osaline sellest punkti 48 kohaselt ette.
 –Olenemata eelmistest lõikudest nõuavad osalised sisse garantiipreemia määras, mis ei ole madalam vastavast TCMB-mudeliga (Through the Cycle Market Benchmark) kindlaksmääratud garantiipreemia määrast ning mis põhineb laenuriski liigitusel ja tehingu tähtajal, välja arvatud juhul, kui turu võrdlusalus tuletatakse nimelisest või seotud üksuse i) järelturul kaubeldavast võlakirjast või ii) krediidiriski vahetustehingust (CDS). Kui osaline kohaldab TCMB-mudeliga kindlaks määratud vastavast garantiipreemia määrast madalamat garantiipreemia määra, lähtudes turu võrdlusaluseks olevale nimelisele võlakirjale akrediteeritud reitinguagentuuri poolt antud reitingust,
 8
 teatab ta sellest punkti 48 kohaselt ette.
 d)Kategooriasse 7 kuuluvate „suurima riskiga“ riikide puhul nõutakse põhimõtteliselt selle kategooria suhtes kehtestatud garantiipreemiate alammääradele juurdemaksmist; kõnealused garantiipreemiamäärad määrab riiklikku toetust andev osaline.
 e)Tehingu garantiipreemia alammäära arvutamisel kohaldatakse riigi laenuriskide puhul võlgniku riigi liigitust ja ostja riski liigituse puhul võlgniku liigitust,
 9
 välja arvatud järgmistel juhtudel:
 –tagatise muutumatu, tingimusteta, nõudmisel põhineva, õiguslikult kehtiva ja jõustatava garantii vormis võla täieliku tagasimakse kohustuse kohta krediidi kogu kehtivusajaks annab kolmas isik, kes on tagatud võla suurust arvestades krediidivõimeline. Kolmanda isiku garantii korral võib osaline kohaldada ka selle riigi laenuriskide liigitust, kus asub garant, ning garandi ostja riskide kategooriat;
 10
 või
 –kui punktis 28 sätestatud mitmepoolne või piirkondlik institutsioon tegutseb tehingu puhul võlgniku või garandina, võib riigi laenuriski liigitusena ja ostja riskide kategooriana kohaldada konkreetse asjaomase mitmepoolse või piirkondliku institutsiooni liigitust.
 f)Kriteeriumid ja tingimused, millega reguleeritakse kolmanda isiku garantii kohaldamist vastavalt olukordadele, mida kirjeldatakse eespool alapunkti e esimeses ja teises taandes, on sätestatud XI lisas.
 g)Garantiipreemia alammäära arvutamisel kasutatav riskiperioodi pikkus on pool väljamaksetähtajast pluss terve tagasimaksetähtaeg ning eeldab korrapärast ekspordikrediidi tagasimakseprofiili, st tagasimaksmist kord poolaastas põhisumma võrdsete osamaksetena, millele kuue kuu möödumisel krediiditähtaja algusest lisandub kogunenud intress. Mittestandardse tagasimakseprofiiliga ekspordikrediidi puhul arvutatakse samaväärne tagasimakseperiood (mida väljendatakse kord poolaastas tehtavate võrdsete osamaksetena) järgmise valemi abil: samaväärne tagasimakseperiood = (tagasimakseperioodi kaalutud keskmine pikkus - 0,25) / 0,5.
 h)Osaline, kes kohaldab garantiipreemia alammäära, mis seondub kolmandast isikust garandiga, kes ei asu võlgnikuga samas riigis, teatab sellest punkti 47 kohaselt ette. Osaline, kes kohaldab garantiipreemia alammäära, mis seondub garandina tegutseva mitmepoolse või piirkondliku institutsiooniga, teatab sellest punkti 48 kohaselt ette.
 25.RIIGI LAENURISKIDE LIIGITAMINE
 Riigid liigitatakse vastavalt tõenäosusele, kas nad maksavad oma välisvõlga (st riigi krediidirisk), välja arvatud suure sissetulekuga OECD riigid ja suure sissetulekuga euroala riigid.
 a)Riigi krediidiriski viis tegurit on järgmised:
 –üldine tagasimaksete moratoorium, mille kuulutab välja võlgniku/garandi riigi valitsus või riigi see asutus, mille kaudu tagasimakse sooritatakse;
 –väljaspool teate saatnud osalise riiki toimuvad poliitilised sündmused ja/või tekkivad majandusraskused või väljaspool teate saatnud osalise riiki võetud seadusandlikud/halduslikud meetmed, mis takistavad või lükkavad edasi krediidiga seoses juba makstud vahendite ülekandmist;
 –võlgniku/garandi riigis vastu võetud õigusnormid, mille kohaselt kohalikus vääringus tehtud tagasimakseid käsitatakse võla kustutamisena, olenemata sellest, et vahetuskursside kõikumise tõttu ei kata sellised tagasimaksed krediidivääringusse ümber arvestatuna vahendite ülekandmise päeval enam võlasummat;
 –kõik muud mõne muu riigi valitsuse meetmed või otsused, mis takistavad krediidi tagasimaksmist, ning
 –vääramatu jõud, mis ilmneb väljaspool teate saatnud osalise riiki, st sõda (sh kodusõda), sundvõõrandamine, riigipööre, ülestõus, rahvarahutused, keeristormid, üleujutused, maavärinad, vulkaanipursked, hiidlained ja tuumaõnnetused.
 b)Riigid on liigitatud ühte kaheksast riigi laenuriski kategooriast (0–7). Garantiipreemia alammäärad on kehtestud 1.–7. kategooria kohta, kuid mitte 0 kategooria kohta, kuna riigi laenuriski taset loetakse sellesse kategooriasse kuuluvate riikide puhul tähtsusetuks. 0 kategooria riikide tehingutega seonduv krediidirisk on valdavalt seotud võlgniku/garandi riskiga.
 c)Riike liigitatakse
 11
 riigi laenuriskide liigitamise korra alusel, mis hõlmab järgmist:
 –riigi laenuriskide hindamismudel (edaspidi „mudel“), mille kasutamisel saadakse riigi maksejõuetuse riski kvantitatiivne hinnang, mille aluseks on iga riigi puhul kolm riskinäitajate rühma: osaliste maksekogemused, finantsolukord ja majanduslik olukord. Mudeli metoodika koosneb eri järkudest, nagu kolme riskinäitajate rühma hindamine ning nende rühmade ühendamine ja paindlik kaalumine;
 –mudeli abil saadud tulemuste kvalitatiivne hindamine riikhaaval, et võtta arvesse poliitilist riski ja/või muid mudeliga täielikult või osaliselt hõlmamata riskitegureid. Vajaduse korral võib see viia kvantitatiivsel mudelil põhineva hinnangu korrigeerimiseni, et väljendada riigi laenuriski lõpphinnangut.
 d)Riigi laenuriskide liigitust jälgitakse pidevalt ja vaadatakse vähemalt kord aastas läbi ning sekretariaat teatab viivitamata riigi laenuriskide liigitamise korrast tulenevatest muutustest. Kui riik liigitatakse ümber riigi laenuriski madalamasse või kõrgemasse kategooriasse, kohaldavad osalised hiljemalt viis tööpäeva pärast seda, kui sekretariaat on teatanud ümberliigitamisest, garantiipreemia määra, mis vastab riigi laenuriski uue kategooriaga seostatud garantiipreemia alammäärade tasemele või on sellest kõrgem.
 e)Sekretariaat avaldab kohaldatavad riigi laenuriskide liigitused.
 26.RIIGI MAKSEJÕUETUSRISKI HINDAMINE
 a)Kõikide riikide puhul, mis on liigitatud riigi laenuriskide liigitamise korra kohaselt vastavalt punkti 25 alapunktile d, hinnatakse riigi maksejõuetusriski selleks, et teha erandkorras kindlaks need riigid,
 –kes ei ole riigi kõige väiksema riskiga võlgnikud ja
 –kelle krediidirisk on oluliselt suurem kui riigi laenurisk.
 b)Eespool alapunktis a nimetatud kriteeriumidele vastavad riigid tehakse kindlaks riigi laenuriskide hindamise korra kohaselt, mille osalised on koostanud ja milles kokku leppinud.
 c)Eespool alapunktis a loetletud kriteeriumidele vastavate riikide loendit jälgitakse pidevalt, see vaadatakse vähemalt kord aastas läbi ning sekretariaat teatab viivitamata riigi maksejõuetusriskide liigitamise korrast tulenevatest muutustest.
 d)Alapunkti b kohaselt kindlaks tehtud riikide loendi avaldab sekretariaat.
 27.OSTJA RISKIDE LIIGITAMINE
 Võlgnikud ja kohastel juhtudel garandid riikides, mis on liigitatud 1.–7. kategooriasse, liigitatakse ühte ostja riskide kategooriasse, mis on kehtestatud võlgniku/garandi riigi kohta
 12
 . Ostja riskide kategooriate maatriks, kuhu liigitatakse võlgnikud ja garandid, on esitatud IX lisas. Ostja riskide kategooriate kvalitatiivne kirjeldus on esitatud XII lisas.
 a)Ostja riskide liigitus põhineb võlgniku/garandi kõrgema nõudeõiguse järguga tagatiseta laenude reitingul, mille on kindlaks määranud osaline.
 b)Ilma et see piiraks käesoleva punkti alapunkti a kohaldamist, võib tehinguid, mida toetatakse vastavalt VII lisas sätestatud tingimustele, ja tehinguid, mille krediidiväärtus on kuni 5 miljonit SDRi, liigitada tehingupõhiselt, st pärast seda, kui on kohaldatud ükskõik millist ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viisi, kuid selliste tehingute suhtes ei saa nende liigitusest olenemata teha ühtegi allahindlust ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viiside kohaldamisel.
 c)Riiklikud võlgnikud ja garandid liigitatakse ostja riskide kategooriasse SOV/CC0.
 d)Järgmistel juhtudel võib mitteriiklikke võlgnikke ja garante erandkorras liigitada ostja riskide kategooriasse „parem kui riik“ (SOV+)
 13
 :
 –akrediteeritud reitinguagentuur on andnud võlgnikule/garandile välisvaluutareitingu, mis on parem kui nende vastava riigi välisvaluutareiting (mille on andnud sama akrediteeritud reitinguagentuur), või
 –võlgnik/garant asub riigis, mille riigi maksejõuetusriski on hinnatud oluliselt kõrgemaks kui riigi laenuriski.
 e)Osaline teatab punkti 48 kohaselt ette tehingutest:
 –mitteriikliku võlgniku/garandiga, kui kohaldatav garantiipreemia on väiksem ostja riskide kategooriaga CC1 kehtestatud preemiast, st CC0 või SOV+;
 –mitteriikliku võlgniku/garandiga, mille krediidiväärtus on suurem kui 5 miljonit SDRi, juhul kui osaline hindab ostja riskide reitingut mitteriikliku võlgniku/garandi suhtes, keda on hinnanud akrediteeritud reitinguagentuur, ning hinnatud ostja riskide reiting on parem kui akrediteeritud reitinguagentuuri oma
 14
 .
 e)Konkreetse tehingu pärast konkureerimisel, kus konkureerivad osalised on liigitanud võlgniku/garandi eri ostja riskide kategooriatesse, püüavad konkureerivad osalised jõuda kokkuleppele ühises ostja riskide liigituses. Kui ühises liigituses kokkuleppele ei jõuta, ei keelata osalis(t)el, kes liigitas(id) võlgniku/garandi kõrgemasse ostja riski liigitusse, kohaldada madalamat ostja riskide liigitust.
 28.MITMEPOOLSETE JA PIIRKONDLIKE INSTITUTSIOONIDE LIIGITUS
 Mitmepoolsed ja piirkondlikud institutsioonid liigitatakse ühte kaheksast riigi laenuriski kategooriast (0–7)
 15
 ja vaadatakse läbi vastavalt vajadusele; sekretariaat avalikustab kõnealused kohaldatavad liigitused.
 29.RIIKLIKU EKSPORDIKREDIIDI PROTSENT JA KVALITEET
 Garantiipreemia alammäärad diferentseeritakse, et võtta arvesse osaliste pakutavate ekspordikrediidi toodete kvaliteedi ja garantiikatte protsendi erinevust, nagu sätestatud IX lisas. Diferentseerimine põhineb eksportija seisukohal (eksportijale/finantseerimisasutusele pakutavate toodete erinevast kvaliteedist tuleneva konkurentsi kõrvaldamiseks).
 a)Ekspordikrediidi toote kvaliteet näitab, kas tegemist on kindlustus-, garantii- või otselaenu/-finantseerimistootega, ning kindlustustoodete puhul seda, kas intresside kate tagatakse nõuete ooteajal (s.o ajavahemik võlgniku suhtes kehtiva maksetähtpäeva ja selle kuupäeva vahel, mil kindlustaja on kohustatud tegema eksportijale/finantseerimisasutusele tagasimakse) ilma lisamakseta.
 b)Kõik osaliste pakutavad ekspordikrediidi tooted liigitatakse ühte järgmisest kolmest tooterühmast:
 –standardtasemest allpool olev toode, st kindlustus, mis ei kata intresse ooteajal, ja kindlustus, mis katab intressid ooteajal asjakohase juurdemakse eest;
 –standardtoode, st kindlustus, mis katab intressid ooteajal juurdemakseta, ja otselaen või -finantseerimine ning
 –standardtasemest parem toode, st garantii.
 30.RIIGI LAENURISKIDE MAANDAMISE MEETMED
 a)Osalised võivad kasutada järgmisi riigi laenuriskide maandamise meetmeid, mille täpne kasutus on sätestatud XIII lisas:
 –offshore-futuuride voostruktuur kombinatsioonis offshore-tinghoiukontoga;
 –rahastamine kohalikus vääringus
 b)Osaline, kes kohaldab garantiipreemia alammäära, mis näitab riigi laenuriski maandamise kasutamist, teatab sellest punkti 47 kohaselt ette.
 31.OSTJA RISKI KREDIIDIKVALITEEDI PARANDAMISE VIISID
 a)Osalised võivad kasutada järgmisi ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viise, mis võimaldavad kohaldada krediidikvaliteedi parandamise tegurit, mis on suurem kui 0:
 –lepinguliste laekumiste või nõuete loovutamine;
 –varaline tagatis;
 –põhivaraline tagatis;
 –tinghoiukonto
 b)Ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viiside määratlused ja maksimaalsed krediidikvaliteedi parandamise teguri väärtused on esitatud XIII lisas.
 c)Krediidikvaliteedi parandamise viise võib kasutada kas eraldi või koos järgmiste piirangutega:
 –maksimaalne krediidikvaliteedi parandamise tegur, mille võib krediidikvaliteedi parandamise viiside kasutamisega saavutada, on 0,35;
 –varalist tagatist ja põhivaralist tagatist ei või ühes tehingus koos kasutada;
 –juhul kui kohaldatavat riigi laenuriski liigitust on parandatud, kasutades offshore-futuuride voostruktuuri kombinatsioonis offshore-tinghoiukontoga, ei tohi krediidikvaliteedi parandamise viise kasutada.
 d)tehingute puhul, kus osalevad turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirju järgivad võlgnikud, võib riski garantiipreemia suhtes, mis on tuletatud kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata nimeliste krediidiriski vahetustehingute ja võlakirjade turupõhisest võrdlusalusest või TCMB-mudelist, kohaldada järgmisi allahindlusi:
 –varalise tagatise puhul: allahindlus maksimaalselt 15 %;
 –põhivaralise tagatise puhul: allahindlus maksimaalselt 10 %;
 –tinghoiukonto (võla teenindamise reservide konto) puhul: allahindlus maksimaalselt 10 %;
 –krediidikvaliteedi parandamise tegurite kombinatsiooni puhul kokku: allahindlus maksimaalselt 25 %.
 e)Osalised teatavad eelnevalt kooskõlas punktiga 48 tehingutest mitteriikliku võlgniku/garandiga, mille krediidiväärtus on üle 5 miljoni SDRi, juhul kui krediidikvaliteedi parandamise viiside kasutamise tulemusel kohaldatakse 0st suuremat krediidikvaliteedi parandamise tegurit või kui krediidikvaliteedi parandamise viise kasutatakse turu võrdlusalusest lähtuvas tehingus, mille tulemusel on hind TCMB-mudeliga saadud vastavast garantiipreemia alammäärast väiksem.
 32.KREDIIDIRISKI GARANTIIPREEMIA ALAMMÄÄRADE KEHTIVUSE
 LÄBIVAATAMINE
 a)Garantiipreemiate alammäärade piisavuse hindamiseks ja vajaduse korral suurenduste või vähenduste võimaldamiseks kasutatakse rööpselt garantiipreemiaandmete allikaid (PFT, Premium Feedback Tool), et pidevalt jälgida ja kohandada garantiipreemiate alammäärasid.
 b)Garantiipreemiaandmete allikate abil hinnatakse garantiipreemiate alammäärade piisavust nii riiklikku ekspordikrediiti andvate asutuste tegelike kogemuste kui ka krediidiriski hindamisega seotud eraturu teabe mõistes.
 c)Kokkuleppe garantiipreemiaid käsitlevate eeskirjade kõik aspektid ja eriti turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjad vaadatakse põhjalikult läbi hiljemalt 31. detsembriks 2018.
 48.EELNEV TEATAMINE
 a)Osaline teatab kooskõlas VIII lisaga kõikidele teistele osalistele vähemalt kümme kalendripäeva enne nõusoleku andmist oma kavatsusest:
 1)anda toetust vastavalt punkti 10 alapunkti d punktile 3;
 2)toetada I kategooria riigi puhul tagasimaksetähtaega, mis on pikem kui viis aastat;
 3)anda toetust vastavalt punkti 13 alapunktile a;
 4)anda toetust vastavalt punkti 14 alapunktile d;
 5)kohaldada punkti 24 alapunkti c punkti 1 kohast garantiipreemia määra, kui tegemist on osalemisega sündikaatlaenu paketis;
 6)anda turu võrdlusalusest lähtuvas tehingus võlgnikule/garandile akrediteeritud reitinguagentuuri parimast reitingust parem reiting või akrediteeritud reitinguagentuuri reitingu puudumise korral liigitada tehing kategooriasse CC2 või sellest paremasse kategooriasse või anda sellele krediidireiting AAA kuni A- või sama soodne või soodsam reiting kui see, mille akrediteeritud reitinguagentuur on andnud võlgniku/garandi asukohariigile;
 7)kohaldada TCMB-mudeliga määratud vastavast garantiipreemiast madalamat garantiipreemiamäära kooskõlas punkti 24 alapunkti c punkti 2 kolmanda taandega;
 8)kohaldada garantiipreemiamäära kooskõlas punkti 24 alapunkti e teise taandega, mille kohaselt on garantiipreemia alammäära arvutamiseks kasutatud kohaldatav riigi laenuriski liigitus ja ostja riskide kategooria määratud kindlaks liigitatud mitmepoolse või piirkondliku institutsiooni võlgniku või garandina kaasamisega;
 9)kohaldada garantiipreemiamäära kooskõlas punkti 27 alapunktiga e, mille kohaselt tehingu garantiipreemia alammäära arvutamiseks kasutatud valitud ostja riskide kategooria:
 –on mitteriikliku võlgniku/garandi puhul madalam kui CC1 (st CC0 või SOV+);
 –on üle 5 miljoni SDRi krediiti saanud mitteriikliku võlgniku/garandi puhul parem kui akrediteeritud reitinguagentuuri reiting;
 10)kohaldada garantiipreemiamäära kooskõlas punkti 31 alapunktiga a, kui ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viiside kasutamise tulemusel kohaldatakse 0st suuremat krediidikvaliteedi parandamise tegurit või kui krediidikvaliteedi parandamise viise kasutatakse turu võrdlusalusest lähtuvas tehingus, mille tulemusel on hind TCMB-mudeliga saadud vastavast garantiipreemia alammäärast väiksem;
 11)anda toetust vastavalt II lisa punkti 8 alapunktile a;
 12)anda toetust vastavalt IV lisa punkti 10 alapunkti a punktile 1;
 13)anda toetust vastavalt V lisa punkti 5 alapunktile b;
 14)anda toetust vastavalt VI lisa punkti 4 alapunktile a.
 b)Kui teatamise algatanud osaline muudab oma kavatsust anda kõnealuse tehinguga seoses toetust või loobub sellisest kavatsusest, teatab ta sellest viivitamata kõikidele teistele osalistele.
 VIII LISA. TEATISTES ESITATAV TEAVE
 Allpool I jaos loetletud teave esitatakse kõigis kokkuleppe (sealhulgas selle lisade) kohaselt edastatavates teatistes. Lisaks sellele esitatakse vajaduse korral teatise konkreetsele tüübile vastavalt II jaos ette nähtud teave.
 I.TEAVE, MIS TULEB ESITADA KÕIKIDE TEATISTE PUHUL
 a)Põhiteave
 1.Teatist esitav riik
 2.Teatise esitamise kuupäev
 3.Teatist esitava asutuse/ameti nimi
 4.Viitenumber
 5.Esialgne teatis või eelmise teatise muudetud versioon (vajaduse korral muudetud versiooni number)
 6.Osamakse number (vajaduse korral)
 7.Krediidiliini viitenumber (vajaduse korral)
 8.Kokkuleppe punkt(id), mille alusel teatis esitatakse
 9.Kohandatava teatise viitenumber (vajaduse korral)
 10.Kohandatava toetuse kirjeldus (vajaduse korral)
 11.Sihtriik
 b)Ostja/laenuvõtja/garandi andmed
 12.Ostja riik
 13.Ostja nimi
 14.Ostja asukoht
 15.Ostja staatus
 16.Laenuvõtja riik (kui see erineb ostja omast)
 17.Laenuvõtja nimi (kui see erineb ostja omast)
 18.Laenuvõtja asukoht (kui see erineb ostja omast)
 19.Laenuvõtja staatus (kui see erineb ostja omast)
 20.Garandi riik (vajaduse korral)
 21.Garandi nimi (vajaduse korral)
 22.Garandi asukoht (vajaduse korral)
 23.Garandi staatus (vajaduse korral)
 c)Teave eksporditavate kaupade ja/või teenuste ja projekti kohta
 24.Eksporditavate kaupade ja/või teenuste kirjeldus
 25.Projekti kirjeldus (vajaduse korral)
 26.Projekti asukoht (vajaduse korral)
 27.Pakkumismenetluse lõpptähtaeg (vajaduse korral)
 28.Krediidiliini aegumiskuupäev (vajaduse korral)
 29.Toetatava(te) lepingu(te) väärtus tegeliku väärtusena (kõikide krediidiliinide ja projektide rahastamistehingute või üksikute vabatahtlike tehingute lõikes) või vastavalt järgmisele skaalale miljonites SDRides:
 Kategooria
 Alates
 Kuni
 I:
 0
 1
 II:
 1
 2
 III:
 2
 3
 IV:
 3
 5
 V:
 5
 7
 VI:
 7
 10
 VII:
 10
 20
 VIII:
 20
 40
 IX:
 40
 80
 X:
 80
 120
 XI:
 120
 160
 XII:
 160
 200
 XIII:
 200
 240
 XIV:
 240
 280
 XV:
 280
 *
 *Märkida SDR 40 miljoni kordsete arv, mis ületab 280 miljonit SDRi, nt 410 miljonit SDRi märgitakse kui kategooria XV + +3.
 30.Lepingu(te) vääring
 d)Riikliku ekspordikrediidi toetuse finantseerimistingimused
 31.Krediidi väärtus; tegelik väärtus krediidiliinide ja projektide rahastamise tehingute või üksikute vabatahtlike tehingutega seotud teatiste puhul või vastavalt SDR-skaalale
 32.Krediidi vääring
 33.Sissemakse (protsentidena toetatavate lepingute koguväärtusest)
 34.Kohalikud kulud (protsentidena toetatavate lepingute koguväärtusest)
 35.Krediiditähtaja algus ja viide punkti 10 kohaldatavale alapunktile
 36.Tagasimakseperioodi kestus
 37.Intressimäära baas
 38.Intressimäär või -marginaal
 II.LISATEAVE, MIS TULEB VAJADUSE KORRAL ESITADA SEOSES TEATISTEGA, MIS ON ESITATUD SEOSES KONKREETSETE SÄTETEGA
 a)Kokkulepe, punkti 14 alapunkti d punkt 5
 1.Tagasimaksegraafik
 2.Tagasimaksesagedus
 3.Krediiditähtaja alguse ja põhisumma esimese tagasimakse vaheline aeg
 4.Enne krediiditähtaja algust kapitaliseeritud intressi määr
 5.Tagasimakseperioodi kaalutud keskmine pikkus
 6.Selgitus toetuse mitteandmise põhjuse kohta kooskõlas punkti 14 alapunktidega a–c
 b)Kokkulepe, punktid 24, 27, 30 ja 31
 1.Võlgniku riigi laenuriski liigitus
 2.Võlgniku valitud ostja riskide kategooria
 3.Väljamaksetähtaja pikkus
 4.Riigi poliitilise (laenu)riski garantiimäär protsentides
 5.Äri-(ostja)riski garantiimäär protsentides
 6.Garantii kvaliteet (st standardtasemest madalam, standardtasemel, standardtasemest kõrgem)
 7.Garantiipreemia alammäär võlgniku riigi laenuriski liigituse alusel ilma kolmanda isiku garantiita, mitmepoolse/piirkondlikku asutuse kaasamiseta, riskide maandamiseta ja/või ostja riski suurendavate teguriteta
 8.Kohaldatav garantiipreemia alammäär
 9.Tegelikult kohaldatav garantiipreemiamäär (väljendatuna garantiipreemia alammäära vormis protsendina põhisummast)
 c)Kokkulepe, punkti 24 alapunkt c
 1.Akrediteeritud reitinguagentuuri välisvaluutareiting(ud) võlgniku suhtes
 2.Akrediteeritud reitinguagentuuri välisvaluutareiting(ud) riigi suhtes
 3.TCMB-mudeliga saadud vastav garantiipreemia alammäär, mis põhineb akrediteeritud reitinguagentuuri poolt võlgnikule antud parimal võimalikul välisvaluutareitingul
 4.Sündikaatlaenu hinna määramisel selle metoodika üksikasjalik kirjeldus, mida kasutatakse garantiipreemia määramiseks koondhinna alusel
 5.Nimeliste võlakirjade või krediidiriski vahetustehingute hinna määramiseks kasutatud metoodika üksikasjalik kirjeldus, üksikasjalik teave hinna asjakohasuse, sealhulgas selle kohta, kas hind on seotud tegeliku võlgniku või seotud üksusega, ning viimasel juhul kirjeldus sellest, kuidas on täidetud seotud üksuse kriteeriumid.
 X LISA. TURU VÕRDLUSALUSED TEHINGUTE KOHTA 0 KATEGOORIA RIIKIDES
 Ekspordikrediitide tagatiseta osa või sündikaatlaenu osa, mida ekspordikrediidi agentuur ei taga
 Hind, mida erapangad/-asutused näitavad kõnealuse ekspordikrediidi tagatiseta osa (või mõnikord sündikaatlaenu osa, mida ekspordikrediidi agentuur ei taga) kohta, võib väljendada parimat vastet ekspordikrediidi agentuuri tagatisele. Selliste tagatiseta osade või tagamata osade hinnakujundust tuleks kasutada ainult siis, kui need on esitatud kommertstingimustel (näiteks välistaks see rahvusvaheliste finantseerimisasutuste rahastatud osad).
 Nimelised ettevõtete võlakirjad
 Ettevõtete võlakirjad väljendavad nimega seotud krediidiriski. Ekspordikrediidi agentuuri lepingu tingimuste (näiteks lunastamistähtajad ja vääringu nimi) ning igasuguste krediidikvaliteedi viiside võrdemisel tuleb olla ettevaatlik. Kui kasutatakse esmakordselt emiteeritud ettevõtete võlakirju (st kogu tootlus emiteerimisel) või järelturul kaubeldavaid ettevõtete võlakirju (st optsiooniga korrigeeritud riskimarginaal asjakohase kõvera jooksul, mis on tavaliselt asjaomase vääringu vahetustehingu kõver), tuleks kõigepealt kasutada võlgniku omasid; kui need ei ole kättesaadavad, võib kasutada seotud üksuste esmakordselt emiteeritud või järelturul kaubeldavaid ettevõtete võlakirju.
 Nimelised krediidiriski vahetustehingud
 Krediidiriski vahetustehingud on üks viis kaitsta end maksekohustuste täitmatajätmise vastu. Krediidiriski vahetustehingu riskimarginaal on summa, mille krediidiriski vahetustehingute ostja maksab perioodi kohta protsendina põhisumma nimiväärtusest, ja seda väljendatakse enamasti baaspunktides. Krediidiriski vahetustehingute ostja ostab tõhusa kindlustuse maksekohustuste täitmatajätmise vastu, tehes krediidiriski vahetustehingute müüjale makseid vahetustehingu kestuse ajal või kuni krediidisündmuse toimumiseni. Kõigepealt tuleks kasutada krediidiriski vahetustehingu kõverat võlgniku puhul; kui see ei ole kättesaadav, võib kasutada seotud üksuste krediidiriski vahetustehingu kõverat.
 Laenude võrdlusalused
 Esmaste laenude võrdlusalused (st hind laenu andmisel) või edasilaenude võrdlusalused (st laenu pragune tootlus, mida eeldab finantseerimisasutus, kes ostab laenu teiselt finantseerimisasutuselt). Esmaste laenude võrdlusaluste puhul peavad olema teada kõik tasud, et saaks välja arvutada kogutootluse. Laenude võrdlusaluste kasutamise korral tuleks kõigepealt kasutada võlgniku omasid; kui need ei ole kättesaadavad, võib kasutada seotud üksuste omasid.
 Turukõverate võrdlus
 Võrreldavad turukõverad väljendavad kogu sektori või ostjate klassi krediidiriski. Selline turuteave võib olla asjakohane juhul, kui nimelised andmed ei ole kättesaadavad. Üldjoontes sõltub võrreldavaid turgusid iseloomustava teabe kvaliteet nende likviidsusest. Igal juhul tuleks vaadelda turuinstrumente, mis vastavad kõige paremini ekspordikrediidi agentuuri lepingu tingimustele, nagu tähtaeg, krediidireiting, lunastamistähtaeg ja vääringu nimetus.
 XV LISA. MÕISTETE LOETELU
 Kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid.
 a)Nõusolek: mis tahes vormis avaldus, millega teatatakse abi saavale riigile, ostjale, laenuvõtjale, eksportijale või finantseerimisasutusele tahtest või kavatsusest anda riiklikku toetust.
 b)Ühisseisukoht: osalistevaheline käsituslepe teatava tehingu kohta või teatavate asjaolude puhul riikliku toetuse konkreetsete finantseerimistingimuste kohta. Vastuvõetud ühisseisukohas sisalduvad eeskirjad asendavad kokkuleppe eeskirju üksnes ühisseisukohas nimetatud tehingu või asjaolude puhul.
 c)Seotud abi soodustustase: annetuste puhul on soodustustase 100 %. Laenude puhul on soodustustase laenu nimiväärtuse ja laenuvõtja tehtavate tulevaste laenuteenindusmaksete nüüdisväärtusest maha arvatud summa vahe. See vahe väljendatakse protsentides laenu nimiväärtusest.
 d)Tegevuse lõpetamine: tuumaelektrijaama sulgemine või demonteerimine.
 e)Ekspordilepingu väärtus: eksporditavate kaupade ja/või teenuste eest ostja või ostja nimel makstav kogusumma, st välja arvatud edaspidi määratletud kohalikud kulud. Liisingu puhul on välja arvatud see osa liisingumaksest, mis võrdub intressiga.
 f)Lõplik kulukohustus: ekspordikrediidi tehingu puhul (üksiktehingu või krediidiliini kujul) tekkib lõplik kulukohustus siis, kui osaline nõustub kas vastastikuse kokkuleppe või ühepoolse aktiga täpsete ja täielike finantseerimistingimustega.
 g)Algne kütuselaadung: algne kütuselaadung ei sisalda rohkem kui alguses paigaldatavat tuumareaktori südamikku ja kahte hilisemat uuesti laaditavat kogust, mis moodustavad kokku kõige rohkem kaks kolmandikku südamikust.
 h)Intressitoetus: valitsuse ja pankade või muude finantseerimisasutuste omavaheline kokkulepe, mis võimaldab finantseerida eksporti turuintressi viitemäära tasemel oleva või sellest kõrgema fikseeritud intressimääraga.
 i)Krediidiliin: ükskõik missugune ekspordikrediidi raamistik, mis hõlmab mitut tehingut, mis võivad olla, kuid ei pea olema seotud kindla projektiga.
 j)Kohalikud kulud: kulutused sellistele kaupadele ja teenustele ostja riigis, mida on vaja kas ekspordilepingu täitmiseks või sellise projekti lõpuleviimiseks, mille osaks on ekspordileping. Nende hulka ei kuulu vahendustasu, mida makstakse eksportija esindajale ostja riigis.
 k)Nimeline võlakiri või krediidiriski vahetustehing: nimeline võlakiri või krediidiriski vahetustehing piirdub üksnes selliste turu võrdlusalusega seotud instrumentidega, mis kuuluvad täpselt samale võlgnikule, kes osaleb toetatavas tehingus.
 l)Täiemahuline garantii: valitsuse poolt või nimel antav riiklik toetus üksnes ekspordikrediidi garantii või kindlustuse vormis, st mille juurde ei kuulu riiklik finantseerimistoetus.
 m)Seotud üksus: seotud üksust puudutavad viitemäärad on seotud laenuvõtja võrdlushinnaga seotud instrumendid, mitte täpselt sellesama laenuvõtja võrdlushinnaga seotud instrumendid, kes osaleb toetatavas tehingus. Kui võlgnikul ei ole noteeritud võlakirju või krediidiriski vahetustehinguid või kui võlgniku organisatsioonilises struktuuris on emaettevõtja, tütarettevõtja või sõsarettevõtja, kellel on turul lunastamata nimelisi võlakirju või krediidiriski vahetustehinguid, siis võib neid nimelisi võlakirju või krediidiriski vahetustehinguid seoses punkti 24 alapunktiga c kasutada nii, nagu oleks need välja andnud võlgnik ise; seda juhul, kui:
 1)akrediteeritud reitinguagentuur on emaettevõtjale, tütarettevõtjale või sõsarettevõtjale andnud samasuguse emitendi reitingu kui võlgnikule või
 2)täidetud on kõik järgmised kriteeriumid:
 a.Osalise võlgniku/garandi sisereiting vastab akrediteeritud reitinguagentuuri poolt seotud üksusele antud reitingule.
 b.Võlgnik/garant on emaettevõtja/valdusettevõtja peamine tegutsev äriühing, kellel on keskne ja lahutamatu osa kontserni äritegevuses.
 c.Akrediteeritud reitinguagentuuri reiting põhineb kontserni peamisel äritegevusel.
 d.Võlgnik/garant annab märkimisväärse osa kontserni tulust, pakkudes teatavaid kontserni põhitooteid/-teenuseid peamistele klientidele või omades ja hallates olulist osa emaettevõtja varadest.
 e.Võlgnikku/garanti oleks kontsernil väga raske müüa, ilma et see muudaks märkimisväärselt kontserni üldist struktuuri.
 f.Võlgniku/garandi makseviivituses kujutaks endast kontsernile suurt mainelanguse ohtu, kahjustaks selle frantsiisi ja ohustaks selle elujõulisust.
 g.Juhtimis- ja majandustegevus on väga integreeritud, kui kapitali ja rahastust pakub tavaliselt emaettevõtja või finantseeriv tütarettevõtja kontsernisiseste laenude kaudu ning kui emaettevõtja toetus on väljaspool kahtlust.
 n)Tagasimakse tähtaeg: ajavahemik, mis algab käesolevas lisas määratletud krediiditähtaja algusega ja lõpeb lepingujärgsel põhisumma lõppmakse kuupäeval.
 o)Krediiditähtaja algus:
 1)Osad või komponendid (vahetooted), sealhulgas seotud teenused: osade või komponentide puhul ei ole krediiditähtaja algus hilisem kui kaupade ostjapoolse vastuvõtmise tegelik kuupäev või kaupade (sealhulgas vajaduse korral teenuste) ostjapoolse vastuvõtmise kaalutud keskmine kuupäev või teenuste puhul arvete kliendile esitamise kuupäev või teenuste kliendipoolse vastuvõtmise kuupäev.
 2)Kvaasikapitalikaubad, sealhulgas seotud teenused – masinad või seadmed, üldjuhul võrdlemisi madala ühikuväärtusega, mis on mõeldud kasutamiseks tööstuslikus protsessis või tootmise või kaubanduse otstarbel: kvaasikapitalikaupade puhul ei ole krediiditähtaja algus hilisem kui kaupade ostjapoolse vastuvõtmise tegelik kuupäev või kaupade ostjapoolse vastuvõtmise kaalutud keskmine kuupäev, või kui eksportijal on kasutuselevõtmise kohustus, siis algab tähtaeg kasutuselevõtmisel, või teenuste puhul arvete kliendile esitamise kuupäev või teenuse kliendipoolse vastuvõtmise kuupäev. Teenuste osutamise lepingu puhul, mille kohaselt teenuse osutaja vastutab kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt kasutuselevõtmise päeval.
 3)Tootmisvahendid ja projektiteenused – hinnalised masinad või sisseseade, mis on ette nähtud kasutamiseks tööstuslikus protsessis või tootmise või äri otstarbel:
 –selliste tootmisvahendite müügilepingu puhul, mis koosnevad eraldi kasutatavatest osadest, algab krediiditähtaeg tegelikul päeval, mil ostja võtab kauba tegelikult oma valdusse, või kaalutud keskmisel kuupäeval, millal ostja võtab kauba tegelikult oma valdusse.
 –Täielike käitiste või tehaste tootmisvahendite müügilepingu puhul, kui tarnija ei vastuta kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt päeval, mil ostja peab kõik lepingu alusel tarnitavad tootmisvahendid (v.a varuosad) tegelikult oma valdusse võtma.
 –Kui eksportija vastutab kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt kasutuselevõtmise päeval.
 –Teenuste puhul algab krediiditähtaeg hiljemalt arvete kliendile esitamise või kliendi poolt teenuse vastuvõtmise kuupäeval. Teenuste osutamise lepingu puhul, mille kohaselt teenuse osutaja vastutab kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt kasutuselevõtmise päeval.
 4)Terviklikud vabrikud või tehased – hinnalised komplektsed tootmisüksused, mis nõuavad tootmisvahendite kasutamist:
 –terviklike käitiste või tehaste tootmisvahendite müügilepingu puhul, kui tarnija ei vastuta kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt päeval, kui ostja kõik lepingu alusel tarnitavad tootmisvahendid (v.a varuosad) tegelikult oma valdusse võtab.
 –Ehituslepingute puhul, mille kohaselt töövõtja ei vastuta kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt päeval, mil ehitamine jõuab lõpule.
 –Mis tahes lepingu puhul, mille kohaselt tarnija või töövõtja vastutab kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt päeval, mil tarnija või töövõtja on lõpule viinud paigaldus- või ehitustööd ja töövalmiduse kindlakstegemiseks vajalikud eelkatsetused. Seejuures ei ole oluline see, kas rajatis antakse nimetatud ajal lepingu tingimuste kohaselt ostjale üle või mitte, ega see, kas on olemas mõni jätkuv kohustus, mis tarnijal või tööettevõtjal võib olla, nt tõrgeteta toimimise tagamine või kohalike töötajate koolitamine.
 –Kui lepinguga nähakse ette projekti eri osade teostamine eraldi, algab krediiditähtaeg iga eri osa krediiditähtaja viimasel alguspäeval või nende alguspäevade keskmisel päeval või juhul, kui tarnija leping ei kata kogu projekti, vaid üht olulist osa sellest, võib krediiditähtaja alguseks lugeda päeva, mis on kogu projekti puhul asjakohane.
 –Teenuste puhul algab krediiditähtaeg hiljemalt arvete kliendile esitamise või kliendi poolt teenuse vastuvõtmise kuupäeval. Teenuste osutamise lepingu puhul, mille kohaselt teenuse osutaja vastutab kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt kasutuselevõtmise päeval.
 p)Seotud abi: abi, mis on sisuliselt (õiguslikult või tegelikult) seotud doonorriigist ja/või piiratud hulgast riikidest kaupade ja/või teenuste hankimisega; selle hulka kuuluvad laenud, annetused või sidusfinantseerimine, mille soodustustase on suurem kui null protsenti.
 See määratlus kehtib olenemata sellest, kas „sidumine” toimub abi saava riigi ja doonorriigi vahelise ametliku lepingu või mis tahes vormis mitteametliku kokkuleppe alusel, või sellest, kas finantseerimine hõlmab kokkuleppe punktis 34 sätestatud vorme, mida ei saa vabalt ja täielikult kasutada abi saavast riigist, sisuliselt kõikidest muudest arengumaadest ja osaliste riikidest tehtud ostude finantseerimiseks, või meetmeid, mis on arenguabikomitee või osaliste arvates sellise sidumisega samaväärsed.
 q)Sidumata abi: abi, mis hõlmab laenusid või toetusi, mille laekumised on täielikult ja vabalt saadaval finantshangeteks mis tahes riigist.
 r)Tagasimakseperioodi kaalutud keskmine kestus: aeg, mis kulub krediidi põhisummast poole tagasimaksmiseks. Seda arvutatakse krediiditähtaja alguse ja põhisumma iga tagasimakse vahele jääva summaarse aja (aastates) väärtusena, mida on kaalutud igal tagasimaksekuupäeval tagasi makstud osaga põhisummast.
 (1)
 Riigi staatus vaadatakse igal aastal üle järgmiste tingimuste põhjal: 1) kas tegemist on suure sissetulekuga riigiga (nagu on määratlenud Maailmapank kord aastas kogurahvatulu alusel ühe inimese kohta); 2) kas riik on OECD liige ja 3) kas riik kuulub euroalasse. Riigi liigitamine suure sissetulekuga OECD riigiks või suure sissetulekuga euroala riigiks vastavalt punkti 25 alapunktile c ning sellise liigituse muutmine jõustub alles pärast seda, kui riigi sissetuleku liigitus (suure sissetulekuga riik või mitte) on jäänud kahel järjestikusel aastal samaks. Muudatus riigi liigituses suure sissetulekuga OECD riigiks või suure sissetulekuga euroala riigiks, samuti sellise liigituse muutmine seoses OECD liikmesusega või euroalasse kuulumisega jõustub riikide staatuse iga-aastase läbivaatamise ajal koheselt.
 (2)
 Varadega tagatud tehingu puhul peab finantseeritaval varal olema eelisjärjekorras rahuldatav koormatis ning liisingu korral loovutamiskohustus ja/või eelisjärjekorras rahuldatav koormatis seoses liisingumaksetega.
 (3)
 Projektide finantseerimise tehingu puhul peavad olema täidetud põhikriteeriumid, mis on sätestatud kokkuleppe VI lisa 1. liites.
 (4)
 Olenemata kõnealusest künnisest kohaldatakse turu võrdlusalusele vastavate ning V (raudteetaristu) või VI (projektide finantseerimine) lisas sätestatud tingimusi täitvate riikide tehingute suhtes kõnealuste lisade kohaseid asjakohaseid kommertslaenus osalemise miinimumnõudeid.
 (5)
 25 % kriteeriumi see osa võib olla täidetud, kui tehingu sularahata maksetega seotud osa, millega on seotud üks pank, kellel on ekspordikrediidi agentuuri tagatis, sisaldab vähemalt 25 %-list tagatiseta osa. Sellised tehingud peavad vastama kõikidele muudele alapunkti 1 tingimustele, sealhulgas käesolevas taandes esitatud samaväärsusnõuetele.
 (6)
 Selliste akrediteeritud reitinguagentuuride nimekirja koostab ja seda haldab sekretariaat.
 (7)
 Kui võlgnikku/garanti hindab mitu akrediteeritud reitinguagentuuri, kohaldatakse võlgniku (või garandi) suhtes parimat olemasolevat välisvaluutareitingut kõrgema nõudeõiguse järguga tagatiseta laenude põhjal.
 (8)
 Kui asjaomast nimelist turupõhise hinnakujundusega seotud üksust ei hinda akrediteeritud reitinguagentuur, loetakse saadav turuhind vastavast TCMB-mudeliga saadud hinnast väiksemaks ja sellest tuleb punkti 48 kohaselt ette teatada.
 (9)
 Garantiipreemiate määrade suhtes, mida kohaldatakse tehingutele, millel on kolmanda isiku garantii, mille on andnud suure sissetulekuga OECD riigi või suure sissetulekuga euroala riigi võlgnik, kohaldatakse punkti 24 alapunktis c sätestatud nõudeid.
 (10)
 Kolmanda isiku garantii korral peavad kohaldatav riigi laenuriskide liigitus ja ostja riskide kategooria olema seotud sama isikuga, st kas garandi või võlgnikuga.
 (11)
 Haldusotstarbel ei pruugita mõningaid riike, mida on võimalik liigitada ühte kaheksast riigi laenuriski kategooriast, liigitada juhul, kui need riigid üldiselt ei saa riiklikult toetatavat ekspordikrediiti. Selliste liigitamata riikide suhtes on osalistel õigus kohaldada sellist riigi laenuriskide liigitust, mida nad peavad sobivaks.
 (12)
 Ostjate liigitamisega seotud eeskirju tuleks tõlgendada viisil, mis toetab kõige soodsamat kohaldatavat liigitust, näiteks võib riikliku ostja liigitada vähem soodsasse ostja riskide liigitusse.
 (13)
 Garantiipreemiate alammäärad, mis seonduvad ostja riskide kategooriaga „parem kui riik“ (SOV+), on 10 % väiksemad kui garantiipreemiate alammäärad, mis seonduvad riikliku (CC0) ostja riskide kategooriaga.
 (14)
 Kui mitteriiklikku laenuvõtjat hindab mitu akrediteeritud reitinguagentuuri, on eelnev teatamine nõutav vaid siis, kui ostja riskide reiting on soodsam kõige paremast akrediteeritud reitinguagentuuri reitingust.
 (15)
 Ostja riskidega seoses liigitatakse mitmepoolsed ja piirkondlikud institutsioonid ostja riskide kategooriasse SOV/CC0.


text:
 16.5.2019
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 128/41
 DECIZIA NR. 142/2017 A COMITETULUI MIXT AL SEE
 No 142/2017
 din 7 iulie 2017
 de modificare a anexei II (Reglementări tehnice, standarde, încercări și certificare) și a anexei IV (Energia) la Acordul privind SEE [2019/749]
 COMITETUL MIXT AL SEE,
 având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolul 98,
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul (UE) 2016/2281 al Comisiei din 30 noiembrie 2016 de punere în aplicare a Directivei 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic, în ceea ce privește cerințele de proiectare ecologică aplicabile produselor pentru încălzirea aerului, produselor pentru răcire, răcitoarelor industriale cu temperaturi înalte și ventiloconvectoarelor (1) trebuie încorporat în Acordul privind SEE.
 (2)
 Prin urmare, anexele II și IV la Acordul privind SEE ar trebui modificate în consecință,
 ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
 Articolul 1
 În anexa II la Acordul privind SEE, capitolul IV, după punctul 6p [Regulamentul (UE) 2015/1188 al Comisiei] se inserează următorul punct:
 „6q.
 32016 R 2281: Regulamentul (UE) 2016/2281 al Comisiei din 30 noiembrie 2016 de punere în aplicare a Directivei 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic, în ceea ce privește cerințele de proiectare ecologică aplicabile produselor pentru încălzirea aerului, produselor pentru răcire, răcitoarelor industriale cu temperaturi înalte și ventiloconvectoarelor (JO L 346, 20.12.2016, p. 1).”
 Articolul 2
 În anexa IV la Acordul privind SEE, după punctul 26q [Regulamentul (UE) 2015/1188 al Comisiei] se inserează următorul punct:
 „26r.
 32016 R 2281: Regulamentul (UE) 2016/2281 al Comisiei din 30 noiembrie 2016 de punere în aplicare a Directivei 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic, în ceea ce privește cerințele de proiectare ecologică aplicabile produselor pentru încălzirea aerului, produselor pentru răcire, răcitoarelor industriale cu temperaturi înalte și ventiloconvectoarelor (JO L 346, 20.12.2016, p. 1).”
 Articolul 3
 Textele Regulamentului (UE) 2016/2281 în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.
 Articolul 4
 Prezenta decizie intră în vigoare la 8 iulie 2017, cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (*1) sau la data intrării în vigoare a Deciziei Comitetului mixt al SEE de încorporare a Regulamentului (UE) 2016/2282 în Acordul privind SEE, oricare dintre aceste date este mai recentă.
 Articolul 5
 Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.
 Adoptată la Bruxelles, 7 iulie 2017.
 Pentru Comitetul mixt al SEE
 Președintele
 Sabine MONAUNI
 (1) JO L 346, 20.12.2016, p. 1.
 (*1) ( Nu au fost semnalate obligații constituționale.