type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 7.3.2016
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 90/4
 Vorabentscheidungsersuchen des Naczelny Sąd Administracyjny (Polen), eingereicht am 17. November 2015 — Minister Finansów/Aviva Towarzystwo Ubezpieczeń na Życie S.A. w Warszawie
 (Rechtssache C-605/15)
 (2016/C 090/06)
 Verfahrenssprache: Polnisch
 Vorlegendes Gericht
 Naczelny Sąd Administracyjny
 Parteien des Ausgangsverfahrens
 Kläger: Minister Finansów
 Beklagter: Aviva Towarzystwo Ubezpieczeń na Życie S.A. w Warszawie
 Vorlagefragen
 1.
 Ist eine nationale Regelung über die Befreiung eines selbständigen Zusammenschlusses von Personen von der Mehrwertsteuer, die keine Bedingungen oder Verfahren betreffend die Erfüllung der Voraussetzung einer Wettbewerbsverzerrung vorsieht, mit Art. 132 Abs. 1 Buchst. f der Richtlinie 2006/112/EG des Rates vom 28. November 2006 über das gemeinsame Mehrwertsteuersystem (1) (im Folgenden: Mehrwertsteuerrichtlinie) in Verbindung mit Art. 131 der Mehrwertsteuerrichtlinie sowie den Grundsätzen der Effektivität, der Rechtssicherheit und des Vertrauensschutzes vereinbar?
 2.
 Nach welchen Kriterien ist zu beurteilen, ob die in Art. 132 Abs. 1 Buchst. f der Mehrwertsteuerrichtlinie vorgesehene Voraussetzung einer Wettbewerbsverzerrung erfüllt ist?
 3.
 Ist es für die Beantwortung der zweiten Frage von Bedeutung, dass der selbständige Zusammenschluss von Personen die Dienstleistungen Mitgliedern erbringt, die den Rechtsordnungen verschiedener Mitgliedstaaten unterliegen?
 (1) ABl. EU 2006, L 347, S. 1.


type: wikipedia

text:
Ο Διονύσης Διάκος (1794 - 1884) ήταν αγωνιστής κατά τη διάρκεια της Ελληνικής Επαναστάσεως του 1821.
 Βιογραφία
 Γεννήθηκε το 1794 στον Πύργο και καταγόταν από τη Μάνη. Ήταν δημογέροντας του Πύργου. Είχε λάβει μέρος στις μάχες κατά του Ιμπραήμ κατα την πολιορκία του Κάστρου Κυλλήνης. Με την άλωση όμως του φρουρίου αιχμαλωτίστηκε και απελευθερώθηκε με λύτρα. Το 1825 στις εμφύλιες διαμάχες σκότωσε τον Πέτρο Μήτζου στην αγορά του Πύργου. Ήταν ταγματάρχης της Φάλαγγος. Πέθανε το 1884 σε ηλικία 90 χρονών.
 Αγωνιστές του 1821
 Έλληνες αξιωματικοί της Βασιλικής Φάλαγγας
 Πρόκριτοι


type: other

text:
Hénart (Laurent) - Meurthe-et-Moselle (54)
 Les votes de Laurent Hénart
 Né(e) le 15/10/1968
 Adresse électronique : lhenart@assemblee-nationale.fr
 Site Internet : http://www.laurenthenart.com
 Projet de loi organique relatif au Défenseur des droits (deuxième lecture) : amendement n° 159 de Mme Hostalier à l'article 11 A (présidence, par le Défenseur des enfants, du collège chargé de son domaine de compétences)
 Projet de loi organique relatif au Défenseur des droits (deuxième lecture) : amendement n° 158 de Mme Hostalier à l'article 8 (mention des majeurs protégés)
 Projet de loi organique relatif au Défenseur des droits (deuxième lecture) : amendement n° 170 de Mme Antier à l'article 6 (coordination avec l'amendement dur l'article 5 sur la saisine du défenseur des droits ou ses adjoints)
 Projet de loi organique relatif au Défenseur des droits (deuxième lecture) : amendement n° 168 de Mme Antier à l'article 6 (coordination avec l'amendement à l'article 5 sur la saisine du défenseur des droits ou de ses adjoints)
 Projet de loi portant rénovation de la démocratie sociale et réforme du temps de travail : exception d'irrecevabilité opposée par M Ayrault


type: legislation

text:
 16.11.2017
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 299/1
 A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2093 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2017. november 15.)
 a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára az 1331/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek az Indiában feladott, akár Indiából származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatallal megvalósuló lehetséges kijátszására vonatkozó vizsgálat lezárásáról, valamint az (EU) 2017/272 végrehajtási rendelettel e behozatal tekintetében bevezetett nyilvántartásbavételi kötelezettség megszüntetéséről
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,
 mivel:
 1. ELJÁRÁS
 1.1. Meglévő intézkedések
 (1)
 Az 1331/2011/EU végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) a Tanács 71,9 %-os vámtétellel végleges dömpingellenes vámot vetett ki a rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében és I. mellékletében megnevezettektől eltérő minden más vállalat esetében a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára.
 (2)
 A továbbiakban ezekre az intézkedésekre a „hatályban lévő intézkedések”, az eredeti rendelettel bevezetett intézkedésekhez vezető vizsgálatra pedig az „eredeti vizsgálat” fordulattal hivatkozunk.
 1.2. A vizsgálat megindítása kérelem nyomán
 (3)
 A varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek uniós gazdasági ágazatának piacvédelmi bizottsága (a továbbiakban: kérelmező) 2017. január 3-án kijátszásellenes vizsgálat megindítását kérelmezte az Európai Bizottságnál arra hivatkozva, hogy a Kínából származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövekre bevezetett dömpingellenes intézkedéseket Indián keresztül kijátsszák.
 (4)
 A kérelem meggyőző bizonyítékokkal szolgált arról, hogy a hatályban lévő intézkedések bevezetését követően a Kínából és az Indiából az Unióba irányuló kivitel tekintetében jelentős mértékben megváltozott a kereskedelem szerkezete, amit valószínűsíthetően a hatályban lévő intézkedések bevezetése idézett elő. A kérelmező állítása szerint egy ilyen változásnak semmilyen más megfelelő magyarázata vagy indoka nem volt, mint a hatályban lévő intézkedések bevezetése.
 (5)
 A bizonyítékok továbbá azt is jelezték, hogy a kialakult helyzet a hatályban lévő intézkedések javító hatását a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt aláássa. A bizonyítékok arra utaltak, hogy az Indiából érkező megnövekedett behozatal az eredeti vizsgálatban megállapított kárt nem okozó árnál alacsonyabb árakon valósult meg.
 (6)
 Végezetül arra utaló bizonyíték is volt, hogy az Indiában feladott varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek a hasonló termék tekintetében az eredeti vizsgálat keretében meghatározott rendes értékhez képest dömpingáron érkeztek az Unióba.
 (7)
 Miután a tagállamok tájékoztatását követően megállapította, hogy elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 13. cikke szerinti vizsgálat megindításához, az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az (EU) 2017/272 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) vizsgálatot indított.
 (8)
 Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján a vizsgálatot megindító rendelet kötelezte az Unióban működő vámhatóságokat az Indiában feladott varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalának nyilvántartásba vételére.
 1.3. A vizsgálat
 (9)
 A Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítette Kína és India hatóságait, exportáló gyártóit és kereskedőit, az ismert érintett uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazatot. A Bizottság kérdőíveket küldött azoknak a kínai és indiai gyártóknak/exportőröknek, amelyeket ismert, illetve azoknak, amelyek a vizsgálatot megindító rendelet (15) preambulumbekezdésében megállapított határidőkön belül jelentkeztek. A Bizottság emellett az uniós importőröknek is küldött kérdőívet.
 (10)
 Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálatot megindító rendeletben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat és meghallgatást kérjenek. A Bizottság több meghallgatást is lehetővé tett a kérelmező számára, és egy ízben a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtt is került sor meghallgatásra.
 (11)
 Huszonkilenc indiai vállalat, egy kínai vállalat, kilenc független importőr, két, az érintett exportáló gyártókkal kapcsolatban álló importőr, egy ügynök és öt, az uniós gazdasági ágazathoz tartozó gyártó jelentkezett.
 (12)
 Huszonegy indiai vállalat küldte vissza kitöltve a kérdőívet, és kért mentességet az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően az esetlegesen kiterjesztendő intézkedések alól.
 (13)
 A Bizottság minden mentességi kérelmet egyedileg megvizsgált. A Bizottság ellenőrző látogatást tett tizennégy olyan vállalatnál, amely vagy jelentős mennyiségben exportált az Unióba, vagy pedig válasza előzetes elemzésének tanúsága szerint teljesítette azokat a feltételeket, amelyek alapján az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerint mentességre lehet jogosult.
 (14)
 Az Unióban működő független importőrök közül négy, a Kínában működő, az indiai gyártók mindegyikétől független exportáló gyártók közül pedig egy küldte vissza kitöltve a kérdőívet.
 (15)
 A következő indiai vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:
 —
 Arvind Pipes & Fittings Industries Private Limited,
 —
 ASR Mettech Private Limited,
 —
 Chandan Steel Limited,
 —
 Heavy Metal and Tubes Limited,
 —
 Krystal Steel Manufacturing Private Limited,
 —
 Maxim Tubes Company Private Limited,
 —
 MBM Tubes Private Limited,
 —
 Patels Airflow Limited,
 —
 Ratnamani Metals & Tubes Limited,
 —
 Remi Edelstahl Tubulars Limited,
 —
 Sandvik Asia Private Limited,
 —
 Suraj Limited,
 —
 Tubacex Prakash India Private Limited,
 —
 Universal Stainless.
 1.4. Vizsgálati időszak
 (16)
 A vizsgálati időszak 2009. április 1-jétől2016. szeptember 30-ig tartott (a továbbiakban: vizsgálati időszak). Annak elemzéséhez, hogy a behozatal aláássa-e a hatályban lévő intézkedések javító hatását, valamint hogy fennáll-e dömping, a Bizottság a 2015. október 1-jétől2016. szeptember 30-ig tartó időszak (a továbbiakban: adatszolgáltatási időszak) tekintetében gyűjtött részletesebb adatokat.
 2. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
 2.1. Általános szempontok
 (17)
 Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban a kijátszás megállapítása érdekében a Bizottság egymás után megvizsgálta a következő kérdéseket:
 —
 következett-e be változás a harmadik országok (India és Kína) és az Unió közötti kereskedelem szerkezetében,
 —
 ez a változás olyan gyakorlat, eljárás vagy munka eredményeként állt-e elő, amelynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nem volt,
 —
 e változás hatása a hasonló termék árait és/vagy mennyiségét illetően bizonyítottan kárt okozott-e, illetőleg aláásta-e a vám javító hatását,
 —
 voltak-e bizonyítékok a dömpingre a hasonló termék korábban – szükség esetén az alaprendelet 2. cikkével összhangban – megállapított rendes értékéhez viszonyítva.
 2.2. Az érintett termék és a hasonló termék
 (18)
 A lehetséges kijátszással érintett terméket (a továbbiakban: érintett termék) a Kínai Népköztársaságból származó, rozsdamentes acélból készült varrat nélküli csövek alkotják (a szerelvényekkel ellátott, gázok és folyadékok továbbítására alkalmas, polgári légi járművekben való használatra szolgáló ilyen csövek kivételével). Az érintett termék jelenleg az ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 és ex 7304 90 00 KN-kódok alá tartozik. A jelenleg hatályban lévő intézkedések erre a termékre vonatkoznak.
 (19)
 A vizsgált termék megegyezik az előző preambulumbekezdésben meghatározott „érintett termékkel”, de – akár Indiából származóként, akár nem ilyenként bejelentve – Indiában adták fel, és jelenleg ugyanazon KN-kódok alá tartozik, mint az érintett termék.
 (20)
 A vizsgálat kimutatta, hogy a Kínából az Unióba exportált varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek és az Indiában az Unióba feladott varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és felhasználási területeik is megegyeznek, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell őket tekinteni.
 2.3. Az együttműködés szintje
 (21)
 Az indiai exportáló gyártók nagyon magas szintű együttműködést tanúsítottak. A 21 együttműködő gyártó 92 %-ot képviselt a varrat nélküli rozsdamentes acélcsöveknek az adatszolgáltatási időszakban Indiából az Unióba érkező behozatalán belül.
 (22)
 A tizennégy ellenőrzött vállalat az együttműködő vállalatok teljes kivitelének 91 %-át adta, és 84 %-ot képviselt a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek Indiából az Unióba érkező teljes behozatalán belül.
 (23)
 A Bizottság egy indiai együttműködő exportáló gyártó esetében az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdését alkalmazta annyiban, amennyiben a szóban forgó exportáló gyártó nem szolgáltatott olyan adatokat, amelyek alapján megfelelő szinten értékelni lehetett volna a vele kapcsolatban álló vállalatok tevékenységét. Ennek megfelelően a Bizottság a szóban forgó vállalat által szolgáltatott adatokat kiegészítette a rendelkezésre álló legjobb tényekkel, és így határozott meg megbízható adatokat a vállalat által behozott és az Unióba kivitt mennyiségekre vonatkozóan.
 (24)
 A kínai gyártók/exportőrök alacsony szintű együttműködést tanúsítottak, közülük csupán egy exportáló gyártó küldött vissza kitöltött kérdőívet. Ezért a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek Kínából az Unióba, valamint Kínából Indiába irányuló kivitele tekintetében az Eurostat adatai és a kínai kereskedelmi statisztikák alapján kellett ténymegállapításokat megfogalmazni.
 2.4. A vélt kijátszást megvalósító gyakorlat, eljárás vagy munka jellege
 (25)
 A vélt kijátszást megvalósító gyakorlat a kérelemben leírtak szerint a gyártási folyamattal függ össze. A varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek gyártása két fő művelettel történik: meleg- és hidegalakítással.
 (26)
 Az előbbi, a melegalakítás, általában két módon végezhető: meleg kisajtolással vagy meleg lyukasztással.
 (27)
 Az így nyert melegen alakított cső közbenső termék, amely a végtermékként való felhasználhatóság előtt – egyes, a meleg kisajtolásos eljárással előállított melegen alakított csövek kivételével – további megmunkálást igényel.
 (28)
 A kérelmező azt állította, hogy a Kínából Indiába kivitt varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek már hidegen alakított csövek. Ezt az állítást alátámasztották a kínai exportstatisztikák, továbbá mellette szólt az a feltételezés is, hogy a kínai gyártók meleg lyukasztást alkalmaznak, amely után a csöveket azonnal és kötelezően hideg megmunkálásnak kell alávetni.
 (29)
 Miközben azonban a kínai exportstatisztikák szerint valóban csaknem valamennyi exportált varrat nélküli rozsdamentes acélcsövet hidegen alakított termékként állították vám elé, az Indiába való belépéskor hidegen alakított termékként vám elé állított csövek aránya csupán 2 % volt.
 (30)
 Az eltérés a Kínában alkalmazott héa-visszatérítési rendszerrel magyarázható, amelynek keretében a hidegen alakított varrat nélküli rozsdamentes acélcsövekre 13 % héa-visszatérítés igényelhető, míg a melegen alakított csövekre csupán 9 %.
 (31)
 Az ellenőrzések során a Bizottság meggyőződött arról, hogy az indiai gyártók csaknem kizárólag melegen alakított csöveket vásároltak, és a hidegalakítást Indiában végezték el.
 (32)
 A vizsgálat során az is megállapítást nyert, hogy a melegen alakított csövek a hidegalakítás előtt egyszerűen szállíthatók.
 (33)
 A Bizottság a vizsgálat során megállapította továbbá, hogy az Indiában végzett hidegalakítás a termék lényeges átalakítását jelenti, és hatására visszafordíthatatlanul módosulnak a termék alapvető tulajdonságai. A folyamat során megváltoznak a termék méretei, valamint fizikai, mechanikai és metallurgiai jellemzői.
 2.5. A kereskedelem szerkezetének megváltozása
 (34)
 Az 1. táblázat bemutatja, hogy hogyan alakult a vizsgálati időszakban a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek Kínából és Indiából az Unióba, valamint Kínából Indiába érkező behozatala:
 1. táblázat
 A varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatala a vizsgálati időszakban (tonna)
 Naptári év
 2009
 2010
 2011
 2012
 2013
 2014
 2015
 Adatszolgáltatási időszak
 Kínából az Unióba érkező behozatal
 17 094
 20 841
 15 279
 4 181
 2 437
 1 804
 1 951
 2 317
 Indiából az Unióba érkező behozatal
 5 173
 6 401
 7 601
 11 572
 13 531
 17 230
 18 911
 19 845
 Kínából Indiába irányuló kivitel
 23 555
 35 454
 37 824
 41 505
 40 146
 49 039
 43 364
 44 129
 Forrás: Eurostat (COMEXT), kínai kereskedelmi statisztikák
 (35)
 Az érintett termék Kínából az Unióba érkező behozatala jelentősen csökkent a vizsgálati időszakban, ezen belül is erős visszaesést mutatott a hatályban lévő intézkedések 2011-es bevezetése után.
 (36)
 A Kínából érkező behozatalnak az intézkedések bevezetése utáni visszaesését a későbbi években egyértelműen ellensúlyozta az Indiából érkező behozatal növekedése.
 (37)
 A kereskedelmi forgalom e változásai a kereskedelem szerkezetének változásaként értelmezhetők a két érintett ország és az Unió viszonylatában. A Kínából az Indiába érkező behozatal a vizsgálati időszakban stabil ütemű növekedést mutatott, és a növekedés java része már az intézkedések bevezetése előtt bekövetkezett.
 (38)
 A fenti adatok azt mutatják, hogy az eredeti vizsgálat 2010-es megindítása és a hatályban lévő intézkedések 2011. decemberi bevezetése után a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek Indiából érkező behozatala javarészt kiváltotta az érintett termék Kínából az Unióba érkező behozatalát.
 2.6. A dömpingellenes vám kivetésén kívüli megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok hiánya
 (39)
 A Bizottság megvizsgálta, hogy az állításoknak megfelelően a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye volt-e, amelynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata és gazdasági indoka nincs.
 2.6.1. A Kínából Indiába érkező behozatal elemzése
 (40)
 Az alábbi táblázat bemutatja az indiai együttműködő vállalatok Kínából érkező behozatalait teljes értékesítésükkel összehasonlítva, valamint az Unióba végrehajtott kivitelüket. A Bizottság megjegyzi, hogy – a (21) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően – ezek az adatok a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek Indiából az Unióba irányuló kivitelének túlnyomó részét lefedik.
 (41)
 A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy ezek az adatok az Unióba irányuló kivitel tekintetében elegendően reprezentatívak az érintett indiai gazdasági ágazat szempontjából.
 2. táblázat
 A Kínából Indiába érkező behozatal (együttműködő vállalatok) és a teljes indiai értékesítés (tonna)
 Indiai pénzügyi év
 2009
 2010
 2011
 2012
 2013
 2014
 2015
 Adatszolgáltatási időszak
 Teljes indiai értékesítés (A)
 19 367
 27 431
 32 684
 32 547
 36 881
 42 217
 36 245
 39 061
 Kínából Indiába érkező behozatal (B)
 7 852
 15 146
 14 284
 17 465
 18 246
 21 914
 17 313
 19 640
 A Kínából Indiába érkező behozatal és a teljes indiai értékesítés hányadosa (C = B/A)
 41 %
 55 %
 44 %
 54 %
 49 %
 52 %
 48 %
 50 %
 Indiából az Unióba irányuló kivitel (D)
 4 252
 6 631
 9 697
 12 759
 14 715
 19 090
 16 825
 18 581
 Forrás: Az együttműködő vállalatok kérdőívre adott válaszai
 (42)
 A Kínából Indiába érkező behozatal jóval kisebb mértékben nőtt, mint az Indiából az Unióba érkező behozatal. Az eredeti vizsgálat megindításának éve (2010) és az adatszolgáltatási időszak között az együttműködő indiai exportáló gyártók a kínai behozatalukat 15,1 ezer tonnáról 19,6 ezer tonnára (+ 29 %), míg az Unióba irányuló kivitelüket 6,6 ezer tonnáról 18,6 ezer tonnára (+ 180 %) növelték.
 (43)
 A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a Kínából érkező behozatal alakulása szorosabb korrelációt mutatott a teljes értékesítés alakulásával, mint az Indiából az Unióba irányuló kivitelével.
 (44)
 Amikor az Indiából az Unióba irányuló kivitel meghatározó kezd lenni az értékesítések szempontjából, logikus, hogy korrelációt mutat a Kínából érkező behozatal növekedésével. Ugyanez következett volna be akkor is, ha az értékesítés a belföldi piacon vagy egy másik exportpiacon nőtt volna hasonlóan.
 (45)
 Annak ellenére, hogy az Unióba irányuló kivitelnek a teljes értékesítésen belüli részaránya a 2009–2010-es 25 %-ról az adatszolgáltatási időszakra 51 %-ra nőtt, a Kínából érkező behozatal és a teljes indiai értékesítés aránya stabilan 50 % körüli értéket mutatott.
 (46)
 Ez egyértelműen annak a jele, hogy az indiai gyártók következetesen kombinálták a Kínából és a más forrásokból származó nyersanyagokat, és erre az eredeti vám kivetése nem gyakorolt jelentős hatást.
 2.6.2. Az üzleti modellek elemzése
 (47)
 Az Unióba irányuló kivitel túlnyomó részét adó vállalatok üzleti modellje a vám kivetése óta nem változott. Ezek a vállalatok a kérdéses gyakorlatot a Kínával szembeni eredeti vizsgálat 2010. szeptemberi megindítása előtt kezdték.
 (48)
 A vizsgálati időszak alatt ennek a gyakorlatnak megfelelő gazdasági indoka volt, amit az jelez, hogy a szóban forgó vállalatok már az eredeti vizsgálat megindítása előtt nyereségesek voltak, és nyereségesek is maradtak az adatszolgáltatási időszak végéig.
 (49)
 Fontos megjegyezni, hogy a hidegen alakított csövek gyártása jelentős tárgyieszköz-beruházást igényel, és e tárgyi eszközök értékét több éven keresztül írják le. A vállalatok többsége már az eredeti vizsgálat megindítása előtt rendelkezett a szükséges tárgyi eszközökkel.
 2.6.3. A kínai kivitelre vonatkozó hatályos intézkedések hatása az Unióba irányuló indiai kivitelre
 (50)
 Az Unióba behozott indiai varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek átlagára az eredeti vizsgálat megindítása előtt 10 %-kal kisebb volt a Kínából behozott varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek áránál. Miután az eredeti vizsgálat nyomán kivetésre került a vám, az indiai behozatal a legolcsóbb importforrás maradt az uniós piacon. A Bizottság megjegyzi, hogy az átlagárak a behozatal termékszerkezetében fennálló esetleges eltérések miatt nem hasonlíthatók össze egymással közvetlenül. Az ugyanakkor elmondható, hogy jól jelzik az árszinteket.
 (51)
 Az intézkedések bevezetése és a kínai behozatal árának jelentős megnövekedése után az uniós kereslet természetes módon más exportáló országok felé fordult, és a versenyképes árú indiai termékek jó helyzetben voltak ahhoz, hogy ezt a lehetőséget kihasználják.
 (52)
 Mindamellett, hogy az Unióba irányuló kivitel részaránya a vizsgálati időszak alatt megnőtt, az uniós piac már az eredeti vizsgálat megindítása előtt is fontos exportpiaca volt az indiai gyártóknak.
 (53)
 Ennélfogva a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett, a 2.3.3. pontban ismertetett változásnak megvoltak a Kínából származó varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára vonatkozó vámok kivetésétől eltérő, megfelelő gazdasági indokai.
 3. AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA
 (54)
 Valamennyi érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérést kapott észrevételeinek megtételére. A kérelmező a végső nyilvánosságra hozatal nyomán megfogalmazott észrevételeiben további információkkal szolgált.
 (55)
 A kérelmező megkérdőjelezte a Bizottság azon döntését, hogy az egyetlen együttműködő kínai gyártónál nem végez ellenőrzést. A Bizottság azért nem ellenőrizte az együttműködő kínai gyártó által szolgáltatott adatokat, mert a szóban forgó gyártó Indiába irányuló kivitele elhanyagolható részt képvisel az Indiába irányuló teljes kínai kivitelen belül, így az ellenőrzésnek a vizsgálat szempontjából nem lett volna hozzáadott értéke. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította.
 (56)
 A kérelmező kifogásolta, hogy a Bizottság nem vette figyelembe azt a körülményt, hogy az USA-ba irányuló kínai kivitel zömét hidegen alakított termékként jelentik be. A Bizottság megerősítette, hogy az USA-ba irányuló kínai kivitel nem tárgya a vizsgálatnak, és hogy a Bizottság a jelen ügy szempontjából nem látja relevánsnak az USA-ba irányuló kínai kivitelt. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította.
 (57)
 A kérelmező azt is felvetette, hogy egyes indiai gyártók esetében az általuk alkalmazott gyártóberendezések csak azt teszik lehetővé, hogy a gyártó hidegen alakított csövekből kiindulva állítsa elő a vizsgált terméket. Az indiai exportáló gyártók termelőlétesítményeiben végzett ellenőrzések során kiderült, hogy az indiai exportáló gyártók képesek az Unióba kivitt varrat nélküli rozsdamentes acélcsöveket melegen alakított csövekből előállítani. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította.
 (58)
 A kérelmező megkérdőjelezte továbbá a Bizottság azon következtetését, amely szerint az Unióba irányuló kivitel túlnyomó részét adó exportáló gyártók üzleti modellje nem változott. A Bizottság ezt a felvetést elutasította, mert minden olyan ellenőrzött vállalat, amely az adatszolgáltatási időszakban exportált az Unióba (kivéve egy gyártót, amely csupán jelentéktelen mennyiséget értékesített az Unióban), a kérdéses gyakorlatot – nevezetesen hogy Kínából melegen alakított csöveket vásárol, és varrat nélküli rozsdamentes acélcsöveket gyárt és értékesít a belföldi piacon és exportra – az eredeti vizsgálat megindítása előtt kezdte el követni.
 (59)
 A kérelmező azt is előadta, hogy a Bizottság a Kínából Indiába behozott termékek besorolására vonatkozó ténymegállapításait az indiai importadatok, nem pedig a kínai exportstatisztikák alapján fogalmazta meg. Mint a fentiekben láttuk, a kínai statisztikákban hidegen alakított csövek kivitele szerepel, az indiai statisztikákban pedig melegen alakított csövek behozatala. A kérelmező azzal érvelt, hogy amennyiben a Bizottság az indiai importstatisztikákból kiindulva fogalmazta meg következtetéseit, meg kellett volna állapítania a hatályban lévő intézkedések kijátszását, mert 2015-ben a Kínából Indiába behozott hasonló termék 45 %-át vezetékcsőként jelentették be. A kérelmező szerint Indiában semmilyen olyan feldolgozást nem lehet végezni, amely változtatna e csövek kínai származásán. Végezetül a kérelmező azt is észrevételezte, hogy a Bizottság nem végzett további kutatást és nem fogalmazott meg következtetést az indiai importstatisztikákban található adatok helytállóságára vonatkozóan.
 (60)
 mivel a kínai export- és az indiai importstatisztikák adatai között ellentmondás volt, a Bizottság nem ezekből a statisztikai adatokból kiindulva fogalmazta meg ténymegállapításait. A nagyon magas szintű együttműködés módot adott arra, hogy a Bizottság a következtetéseit az együttműködő indiai gyártók által szolgáltatott ellenőrzött információk alapján fogalmazza meg. A vizsgálat a vállalati szintű tényleges adatokra, ezen belül is az indiai üzemekbe belépő félkész termékek jellegének és az ezen üzemekben elvégzett feldolgozásuk szintjének, valamint e tevékenység gazdasági indokának megerősítésére összpontosított.
 (61)
 A származási szabályokat megállapító vámjogszabályokkal kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy a kijátszásellenes vizsgálat figyelembe veszi ugyan a vámjogszabályokat, de nem kizárólag azokra támaszkodik annak meghatározásakor, hogy megvalósul-e vagy sem a hatályban lévő intézkedések kijátszása. Továbbá a kérelmező kizárólag a Kínából Indiába behozott vezetékcsövekre utal. A valóságban Indiából az Unióba csaknem 90 %-kal kevesebb vezetékcső érkezik, mint Kínából Indiába, amire a kérelmező utal. A vizsgálat azonban nem tárt fel arra utaló bizonyítékokat, hogy ezzel az Indiából az Unióba érkező korlátozott mennyiségű vezetékcsővel az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében kijátszás valósulna meg. Ezért a Bizottság ezeket a felvetéseket elutasította.
 (62)
 A kérelmező azt állította, hogy a Bizottság azon következtetése, hogy az indiai gyártók csaknem kizárólag melegen alakított csöveket vásároltak, kizárólag e gyártók megrendelésein alapult. A Bizottság ezt az állítást elutasította, mert következtetéseit az összes rendelkezésére álló információ alapján fogalmazta meg, nem csupán a megrendelések alapján. Az Indiában végzett ellenőrzés során a Bizottság minden egyes ellenőrzött indiai gyártónál megvizsgálta a félkész nyersanyagot, valamint a gyártási folyamatot és a végterméket. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította.
 (63)
 A kérelmező továbbá azt is előadta, hogy a Bizottság nem talált arra utaló bizonyítékot, hogy a kínai gyártók által szállított meleg lyukasztással előállított csöveken nem végezték el már Kínában az első hidegalakítási műveletet, és ha ez így van, akkor az Indiában ezt követően végzett feldolgozás nem elegendő a származás megalapozásához. Mivel a kínai exportáló gyártók lényegében egyáltalán nem tanúsítottak együttműködést a vizsgálatban, a Bizottság az indiai gyártók által Kínából beszerzett félkész termékek feldolgozottsági szintjével kapcsolatos ténymegállapításait az indiai gyártók által szolgáltatott, ellenőrzött információk alapján fogalmazta meg. A Bizottság nem talált arra utaló bizonyítékot, hogy ezeken a termékeken Kínában már végeztek hidegalakítási műveletet. Továbbá a kérelmező állításának ellentmond az ellenőrzött indiai gyártási folyamatok jellege (ideértve a hidegalakításra való képességet is), valamint az a körülmény, hogy a kínai gyártók készek a melegen alakított félkész csöveket Indiába értékesíteni.
 (64)
 Emellett még akkor is, ha bizonyítható a kérelmező azon állítása, hogy egyes Indiába szállított félkész csöveken előzetesen korlátozott mértékű hidegalakítást végeztek Kínában, ez a feldolgozás csak korlátozott hatással lenne az Indiában végzett munkára. Ahogyan a fentiekben bemutattuk, a Bizottság megállapította, hogy minden Indiában működő ellenőrzött exportáló gyártó végrehajtott lényeges átalakítást Indiában, és bizonyította tevékenységének gazdasági indokát. Ezért a Bizottság ezeket a felvetéseket elutasította.
 (65)
 A kérelmező bemutatott egy, az egyik indiai gyártóra vonatkozó jelentést, amely kijelentette, hogy egyes, a gyártó által Kínából melegen alakítottként behozott csöveken bizonyosan végeztek hidegalakítást is, mert ilyen csöveket lyukasztó ferdehengerléssel végzett melegalakítással nem lehet előállítani. A jelentés a szóban forgó egyetlen indiai gyártó által Kínából behozott termékek részletes adatain alapul.
 (66)
 A Bizottság észrevételezte, hogy az állítás csak a meleg lyukasztással előállított csövekre vonatkozik. A kínai gyártók azonban egyaránt alkalmaznak meleg lyukasztást és meleg kisajtolást. Emellett a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az indiai exportáló gyártók kisajtolással és lyukasztással előállított csöveket egyaránt importálnak. Ezért ez a felvetés nem foglalkozik azzal az eshetőséggel, hogy az adott indiai gyártó által behozott csövek meleg kisajtolással készültek. Emellett az adott gyártó importstatisztikáit a Bizottság csak a végső nyilvánosságra hozatal után kapta kézhez, így azokat nem volt módja ellenőrizni. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította.
 (67)
 A kérelmező bemutatott egy olyan, két kiválasztott kínai exportáló gyártótól származó visszaigazoló elektronikus levelet, amelyben az exportáló gyártók kijelentik, hogy nem hajlandóak meleg lyukasztással előállított csöveket szállítani, ugyanakkor azonban készek hidegen alakított csövekre ajánlatot tenni.
 (68)
 Először: figyelembe véve a Kínában működő exportáló gyártók jelentős számát (az eredeti vizsgálatban 31 exportáló gyártói csoport tanúsított együttműködést), olyan információkból, amelyek közülük csak kettőre vonatkoznak, nem lehet következtetéseket levonni. Másodszor: a Bizottság észrevételezte, hogy a felvetés nem azzal foglalkozik, hogy az indiai exportáló gyártók képesek-e előállítani az általuk az Unióba kivitt terméket, hanem csupán rávilágít az érintett két kínai exportáló gyártó értékesítési politikájára. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította.
 (69)
 A kérelmező azt állította, hogy Indiában nincs olyan üzem, amely képes volna 4 hüvelyknél nagyobb átmérőjű csöveket meleg lyukasztással előállítani, és megjegyezte, hogy a Bizottság ezt a kérdést nem elemezte.
 (70)
 A Bizottság rámutatott arra, hogy az indiai exportáló gyártók által az Unióba kivitt varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek mind Indiából, mind Kínából származó melegen alakított csövekből előállíthatók. Az indiai exportáló gyártók a rendelkezésükre álló berendezésekkel képesek a 4 hüvelyknél nagyobb átmérőjű kínai melegen alakított csöveket hidegalakításnak alávetni. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította.
 (71)
 A kérelmező megkérdőjelezte a Bizottságnak a lényeges átalakításra vonatkozó, a (33) preambulumbekezdésben ismertetett következtetését, amely szerint a hidegalakítás visszafordíthatatlanul módosítja a termék alapvető tulajdonságait, és azt állította, hogy a költségeket tekintve nincs szó lényeges átalakításról.
 (72)
 A Bizottság észrevételezte, hogy a kérelmező nem vitatta, hogy a hidegalakítás során a terméknek megváltoznak a méretei, valamint fizikai, mechanikai és metallurgiai jellemzői. Értékelésében a Bizottság rámutatott arra, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében vett kijátszás megvalósulásának hiányára vonatkozó ténymegállapítás ez esetben azon alapult, hogy az Indiában végzett feldolgozási tevékenységnek megfelelő magyarázata és gazdasági indoka volt. Emiatt nem volt szükség az átalakítás költségének kvantitatív értékelésére. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította.
 (73)
 A kérelmező egy másik felvetése szerint a Bizottság nem vette figyelembe, hogy a Kínával szembeni intézkedések bevezetése előtt az Indiából az Unióba érkező behozatal zömét egyetlen uniós gyártó leányvállalatának termékei adták, és azt javasolta, hogy a Bizottság igazítsa ki az 1. táblázatot oly módon, hogy ezeket a behozatalokat levonja az adatokból, aminek az lenne a hatása, hogy az intézkedések bevezetése után az Indiából érkező behozatal nagyobb ütemű növekedést mutatna. A kérelmező azt állította továbbá, hogy e kivitel nélkül nem tekinthető úgy, hogy az eredeti vizsgálat megindítása előtt az Unió fontos exportpiaca volt az indiai exportáló gyártóknak.
 (74)
 A szóban forgó uniós gyártó leányvállalatától az Unióba irányuló, a vizsgálati időszakban viszonylag stabilnak mutatkozó kivitel figyelmen kívül hagyása nem változtatná meg az Indiából az Unióba irányuló kivitel növekedésének értékelését. Az Indiából az Unióba irányuló kivitel jelentős maradt, és a kereskedelem szerkezetének a (36) és a (37) preambulumbekezdésben ismertetett megváltozását eredményezte. Az uniós piac vonzerejével kapcsolatban a Bizottság felhívja a figyelmet az eredeti vizsgálat keretében elvégzett elemzésre.
 (75)
 A kérelmező felvetette továbbá, hogy ellentétben a Bizottság azon ténymegállapításával, amely szerint a Kínából Indiába érkező behozatal az intézkedések bevezetése előtt nőtt meg, a valóságban a Kínából Indiába érkező behozatal megnövekedése időben egybeesett a vizsgálat megindításával.
 (76)
 A Bizottság az eredeti vizsgálatot 2010. szeptember 30-án indította meg. Mivel a varrat nélküli rozsdamentes acélcsöveket jellemzően rendelésre gyártják, nem pedig raktárról értékesítik, a Kína és India közötti tengeri árufuvarozás időigényét is figyelembe véve valószínűtlen, hogy az Indiába irányuló kínai kivitel 2009-es és 2010-es megnövekedése az eljárás megindítása után következett volna be. A konkrét esetben ez nem változtatja meg a Bizottság azon következtetését, hogy a Kínából Indiába érkező behozatal jóval az intézkedések bevezetése előtt nőtt meg, sem pedig a (37) és a (38) preambulumbekezdésben foglalt azon következtetést, amelyben a Bizottság egyébként egyetért a kérelmezővel, hogy a kereskedelem szerkezete megváltozott.
 (77)
 A kérelmező felvetette, hogy az Indiából az Unióba irányuló kivitel és a Kínából Indiába érkező behozatal aránya a vizsgálati időszakban megnőtt. A 2. táblázat adatai alapján valóban elmondható, hogy ez az arány (D/B) 54 %-ról 95 %-ra nőtt. A kérelmező álláspontjával ellentétben azonban ez nem az indiai gyártók üzleti modelljének megváltozását jelzi, hanem csupán azt, hogy az indiai gyártók számára fontosabb lett az uniós piac.
 (78)
 Annak megállapításához, hogy megváltozott-e az indiai gyártók üzleti modellje, az indiai gyártók tevékenységének teljes egészét kellett elemezni, nem csupán az általuk az Unióba értékesített mennyiségeket. Ezen elemzés céljára a Bizottság a Kínából Indiába érkező behozatal és az együttműködő indiai vállalatok teljes indiai értékesítése közötti összehasonlítást használta fel. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította.
 (79)
 A kérelmező azt is felvetette, hogy a hideghúzás nem igényel jelentős tárgyieszköz-beruházást, és megkérdezte a Bizottságtól, ellenőrizte-e, hogy a vizsgálati időszak előtt, az adatszolgáltatási időszak kezdetéig hogyan alakult a kapacitáskihasználás.
 (80)
 A Bizottság ellenőrizte az együttműködő indiai exportáló gyártók kapacitáskihasználását, és megállapította, hogy általában véve a termelési kapacitás a vizsgálati időszakban mindvégig meghaladta a tényleges termelést. Ezt támasztja alá a (49) preambulumbekezdésben foglalt azon ténymegállapítás is, hogy a vállalatok többsége már az eredeti vizsgálat megindítása előtt rendelkezett a szükséges tárgyi eszközökkel. Továbbá a Bizottság megállapította, hogy minden olyan ellenőrzött exportáló gyártó, amely az adatszolgáltatási időszakban exportált az Unióba, rendelkezett pilgerhengersorral és használta is azt. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította, és fenntartotta a jelentős beruházásigényre vonatkozó, a (49) preambulumbekezdésben ismertetett ténymegállapítását.
 (81)
 Az (50) preambulumbekezdésben ismertetett ténymegállapításokkal kapcsolatos észrevételeiben a kérelmező összehasonlítást végzett az Eurostat adatain, és felfedezte, hogy 2014-ig az Indiából érkező behozatal átlagos ára magasabb volt, mint a Kínából kiinduló kivitel ára.
 (82)
 Az (50) preambulumbekezdésben a Bizottság a 2009-es átlagárakat hasonlította össze egymással a 627/2011/EU bizottsági rendelet (4) 4. és 17. táblázatában közzétett statisztikai adatok alapján, és alacsonyabb árat állapított meg India esetében. Mindazonáltal a kérelmező nem vitatja, hogy a Kínával szembeni dömpingellenes vám kivetése után az indiai behozatal vált a legolcsóbb importforrássá az uniós piacon. Ezért a Bizottság ezt a felvetést is elutasította.
 4. A VIZSGÁLAT LEZÁRÁSA
 (83)
 A fenti ténymegállapítások alapján a folyamatban lévő kijátszásellenes vizsgálatot helyénvaló lezárni.
 (84)
 A vizsgálat rámutatott arra, hogy a hidegalakítás a termék lényeges átalakítását jelenti, és a Kína, India és az Unió közötti kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változásoknak megfelelő, a vám elkerülésétől eltérő magyarázata és gazdasági indoka van.
 (85)
 Ennélfogva a 13. cikk (1) bekezdésében foglalt, a kijátszás megállapításának alapjául szolgáló feltételek nem teljesülnek, és a Kínából származó érintett termék behozatalára bevezetett hatályban lévő intézkedéseket nem indokolt kiterjeszteni az Indiában feladott, akár Indiából származóként, akár nem ilyenként bejelentett azonos termék behozatalára.
 (86)
 Az (EU) 2017/272 végrehajtási rendelettel az Indiában feladott, akár Indiából származóként, akár nem ilyenként bejelentett vizsgált termék behozatala tekintetében bevezetett nyilvántartásbavételi kötelezettséget helyénvaló megszüntetni.
 (87)
 Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A Bizottság lezárja a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 és ex 7304 90 00 KN-kódok (TARIC-kódok: 7304110011, 7304110019, 7304220021, 7304220029, 7304240021, 7304240029, 7304410091, 7304491091, 7304499391, 7304499591, 7304499991 és 7304900091) alá tartozó, rozsdamentes acélból készült egyes varrat nélküli csövek behozatalára az 1331/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek az Indiában feladott, akár Indiából származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatallal megvalósuló lehetséges kijátszására vonatkozóan az (EU) 2017/272 végrehajtási rendelettel megindított vizsgálatot, és megszünteti az e behozatal tekintetében bevezetett nyilvántartásbavételi kötelezettséget.
 2. cikk
 A vámhatóságok a behozatalnak az (EU) 2017/272 végrehajtási rendelet 2. cikkében előírt nyilvántartásba vételét megszüntetik.
 3. cikk
 Az (EU) 2017/272 végrehajtási rendelet hatályát veszti.
 4. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2017. november 15-én.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) HL L 176., 2016.6.30., 21. o.
 (2) HL L 336., 2011.12.20., 6. o.
 (3) HL L 40., 2017.2.17., 64. o.
 (4) HL L 169., 2011.6.29., 1. o.


text:
 Σημαντική ανακοίνωση νομικού περιεχομένου
 |
 52006PC0151
 Πρόταση απόφασης του Συμβουλίου για την ισοδυναμία της επίσημης εξέτασης των ποικιλιών που διεξάγεται στην Κροατία /* COM/2006/0151 τελικό */
 [pic] | ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ |Βρυξέλλες, 4.4.2006COM(2006) 151 τελικόΠρότασηΑΠΟΦΑΣΗΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥγια την ισοδυναμία της επίσημης εξέτασης των ποικιλιών που διεξάγεται στην Κροατία(υποβληθείσα από την Επιτροπή)ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗΗ οδηγία 2002/53/ΕΚ του Συμβουλίου περί του κοινού καταλόγου ποικιλιών καλλιεργούμενων φυτικών ειδών προβλέπει ότι το Συμβούλιο διαπιστώνει αν οι επίσημες εξετάσεις των ποικιλιών που πραγματοποιήθηκαν σε τρίτη χώρα παρέχουν τις ίδιες εγγυήσεις με τις εξετάσεις στα κράτη μέλη.Γίνεται αναφορά στην αξιολόγηση των απαιτήσεων της διάκρισης, της σταθερότητας και της ομοιογένειας και στην καλλιεργητική αξία και χρήση των ποικιλιών, έτσι ώστε να γίνουν δεκτές για συμπερίληψη στον επίσημο κατάλογο ποικιλιών καλλιεργούμενων φυτικών ειδών.Η Κροατία ζήτησε αναγνώριση από την Κοινότητα όσον αφορά την επίσημη εξέταση των ποικιλιών από άποψη διάκρισης, σταθερότητας και ομοιογένειας. Μια πρώτη επιστολή απεστάλη στην Γενική Διεύθυνση Υγείας και Προστασίας των Καταναλωτών στις 8 Δεκεμβρίου 2004. Έκτοτε, διάφορες επαφές έλαβαν χώρα σε επίπεδο υπηρεσιών. Κατάλληλη τεκμηρίωση τέθηκε στη διάθεση των υπηρεσιών της Επιτροπής. Η τεκμηρίωση αυτή περιορίσθηκε σε τρία είδη δημητριακών, δηλαδή το σιτάρι, το κριθάρι και τον αραβόσιτο. Πρέπει να σημειωθεί ότι η Κροατία έγινε μέλος της Διεθνούς Ένωσης για την Προστασία των Νέων Ποικιλιών Φυτών (UPOV) από το 2001, πράγμα το οποίο συνεπάγεται διεθνή αναγνώριση της ικανότητας της Κροατίας να διεξάγει επίσημη εξέταση των ποικιλιών από άποψη διάκρισης, σταθερότητας και ομοιογένειας.Η Σλοβενία υποστηρίζει με σθένος μια ευνοϊκή έκβαση του αιτήματος της Κροατίας.Κατόπιν εξέτασης του φακέλου, οι υπηρεσίες της Επιτροπής κρίνουν ότι η Κροατία παρέχει τις απαιτούμενες εγγυήσεις.Με την παρούσα πρόταση θα θεσπιστεί η εν λόγω ισοδυναμία και θα επιτραπεί στην Επιτροπή να επικαιροποιήσει τα τεχνικά στοιχεία της απόφασης, όπως προβλέπεται στα παραρτήματα, λαμβάνοντας υπόψη τη γνώμη της μόνιμης επιτροπής σπόρων και πολλαπλασιαστικού υλικού γεωργικών, δενδροκομικών και δασικών φυτικών ειδών. ΠρότασηΑΠΟΦΑΣΗΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥγια την ισοδυναμία της επίσημης εξέτασης των ποικιλιών που διεξάγεται στην Κροατία(Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ,Έχοντας υπόψη:τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας,την οδηγία 2002/53/ΕΚ του Συμβουλίου, της 13ης Ιουνίου 2002, περί του κοινού καταλόγου ποικιλιών καλλιεργούμενων φυτικών ειδών[1], και ιδίως το άρθρο 22 παράγραφος 1 στοιχείο α),την πρόταση της Επιτροπής,Εκτιμώντας τα ακόλουθα:1. Η οδηγία 2002/53/ΕΚ προβλέπει ότι το Συμβούλιο διαπιστώνει αν οι επίσημες εξετάσεις των ποικιλιών που πραγματοποιήθηκαν σε τρίτη χώρα παρέχουν τις ίδιες εγγυήσεις με τις εξετάσεις στα κράτη μέλη.2. Οι κανόνες σχετικά με την επίσημη εξέταση των ποικιλιών που διεξάγονται στην Κροατία για το σιτάρι, το κριθάρι και τον αραβόσιτο προβλέπουν ότι η αποδοχή των ποικιλιών όσον αφορά τη διάκριση, τη σταθερότητα και την ομοιογένεια είναι το αποτέλεσμα επίσημων εξετάσεων, ιδίως κατά την καλλιέργεια, και αφορούν επαρκή αριθμό χαρακτηριστικών ώστε να καταστεί δυνατή η περιγραφή της ποικιλίας.3. Μια εξέταση των εν λόγω κανόνων και του τρόπου με τον οποίο εφαρμόζονται στην Κροατία όσον αφορά τα τρία παραπάνω αναφερόμενα είδη έδειξε ότι οι σχετικές εξετάσεις παρέχουν τις ίδιες εγγυήσεις με τις εξετάσεις στα κράτη μέλη, εφόσον πληρούνται περαιτέρω προϋποθέσεις.4. Η απόφαση αυτή δεν εμποδίζει την ανάκληση των κοινοτικών πορισμάτων περί της ισοδυναμίας όταν δεν πληρούνται, ή παύουν να πληρούνται, οι προϋποθέσεις επί των οποίων βασίζονται τα πορίσματα.ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ:Άρθρο 1Οι επίσημες εξετάσεις όσον αφορά τη διάκριση, τη σταθερότητα και την ομοιογένεια των ποικιλιών των ειδών που εμφαίνονται στο παράρτημα I, οι οποίες διεξάγονται στην Κροατία από την αρχή που προσδιορίζεται στο παράρτημα I, θεωρείται ότι παρέχουν τις ίδιες εγγυήσεις με τις εξετάσεις στα κράτη μέλη, εφόσον πληρούνται οι προϋποθέσεις που προβλέπονται στο παράρτημα II.Άρθρο 2Οι τροποποιήσεις του παραρτήματος γίνονται σύμφωνα με τη διαδικασία που αναφέρεται στο άρθρο 3 παράγραφος 2.Άρθρο 31. Η Επιτροπή επικουρείται από τη μόνιμη επιτροπή σπόρων και πολλαπλασιαστικού υλικού γεωργικών, δενδροκομικών και δασικών φυτικών ειδών , στη συνέχεια αναφερόμενη ως «η επιτροπή».2. Στις περιπτώσεις που γίνεται αναφορά στην παρούσα παράγραφο, εφαρμόζονται τα άρθρα 4 και 7 της απόφασης 1999/468/ΕΚ.3. Η περίοδος που προβλέπεται στο άρθρο 4 παράγραφος 3 της απόφασης 1999/468/ΕΚ, ορίζεται σε ένα μήνα.4. Η επιτροπή θεσπίζει τον εσωτερικό κανονισμό της.Άρθρο 4Η παρούσα απόφαση απευθύνεται στα κράτη μέλη.Βρυξέλλες,Για το ΣυμβούλιοΟ ΠρόεδροςΠΑΡΑΡΤΗΜΑ IΑρχή | Είδη |Institute for Seed and Seedlings, Osijek | Hordeum vulgare Triticum aestivum Zea mays L. |ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ IIΠροϋποθέσεις1. Η αποδοχή των ποικιλιών όσον αφορά την αξιολόγηση της διάκρισης, της σταθερότητας και της ομοιογένειας είναι το αποτέλεσμα επίσημων εξετάσεων.2. Για να καθορισθεί η διάκριση, οι εξετάσεις καλλιέργειας πρέπει να αφορούν τουλάχιστον τις συγκρίσιμες διαθέσιμες ποικιλίες:- οι οποίες παρατίθενται στον κοινό κατάλογο των ποικιλιών καλλιεργούμενων φυτικών ειδών και- οι οποίες, χωρίς να παρατίθενται στον παραπάνω κατάλογο, έχουν γίνει αποδεκτές ή έχουν υποβληθεί προς αποδοχή σε κράτος μέλος της Κοινότητας, είτε προς πιστοποίηση και εμπορία είτε προς πιστοποίηση για άλλες χώρες.3. Τα ελάχιστα χαρακτηριστικά που πρέπει να καλύπτονται κατά την εξέταση και οι ελάχιστες προϋποθέσεις για την εξέταση των εν λόγω ποικιλιών ειδών καθορίζονται στην οδηγία 2003/90/EΚ[2] της Επιτροπής.[1] ΕΕ L 193 της 20.7.2002, σ. 1. Οδηγία όπως τροποποιήθηκε την τελευταία φορά με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1829/2003 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου (ΕΕ L 268 της 18.10.2003, σ.1).[2] ΕΕ L 254 της 8.10.2003, σ. 7.


text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52005PC0707
 Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 950/2001, įvedantį galutinį antidempingo muitą tam tikros aliuminio folijos, kurios kilmės šalis, inter alia, yra Rusija, importui /* KOM/2005/0707 galutinis */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 4.1.2006KOM(2005) 707 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 950/2001, įvedantį galutinį antidempingo muitą tam tikros aliuminio folijos, kurios kilmės šalis, inter alia, yra Rusija, importui(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (toliau – pagrindinis reglamentas), taikymu atliekant tyrimą dėl tam tikros Rusijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininės folijos importo. |120 | Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas yra pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą, ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |130 | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Reglamentu (EB) Nr. 950/2001[1] įvestas galutinis 14,9 % antidempingo muitas tam tikros Rusijos kilmės aliuminio folijos importui. Rusijos eksportuojančiam gamintojui Open Joint Stock Company Rusal Sayanal (toliau – Sayanal) priėmus įsipareigojimą, Komisijos sprendimu 2001/381/EB[2] šio eksportuotojo importas buvo atleistas nuo antidempingo muitų. |141 | Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Netaikoma. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |219 | Atliekant tyrimą, su šia procedūra susijusios suinteresuotosios šalys, remdamosi pagrindiniame reglamente numatytomis nuostatomis, turėjo galimybę ginti savo interesus. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |229 | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |230 | Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas yra parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nėra numatomas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka 2004 m. gruodžio mėn. Rusijos eksportuotojo Open Joint Stock Company Rusal Sayanal prašymu Komisija inicijavo tarpinę peržiūrą, kurios taikymo sritis ribojama dempingo tyrimu, remiantis tuo, kad gerokai sumažėjo dempingo skirtumas, kurio pagrindu taikomos priemonės. Tyrimas parodė, kad vidaus rinkoje tiriamos prekės atitinkama rūšis nebuvo parduodama, todėl reikėjo nustatyti normaliąją vertę. Todėl į eksportuojamos prekės rūšies gamybos sąnaudas buvo atsižvelgta tada, kai nepaprastai mažos energijos sąnaudos buvo prilygintos šalies, kuriose naudojami hidroelektrinės energijos šaltiniai, sąnaudoms. Pardavimo, bendrųjų sąnaudų bei pelno sumos buvo pagrįstos remiantis bendrovės pateiktais duomenimis. Palyginus svertinę normaliąją vertę su svertine eksporto kaina nustatyta, kad dempingas nebuvo taikomas. Todėl siūloma iš dalies keisti taikomas priemones, panaikinant tiriamai bendrovei taikomą muitą. Kalbant apie visus Rusijos eksportuotojus, šios priemonės bus išlaikytos. Buvo pasitarta su valstybėmis narėmis, kurios pritarė šiam pasiūlymui. Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą, kuris turėtų būti nedelsiant paskelbtas Oficialiajame leidinyje. |310 | Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004. |329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios(-ių) priežasties(-čių). |331 | Veiksmų pobūdis yra aprašomas pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. |332 | Nuoroda apie Bendrijai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ekonominių operacijų vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės ir administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui nėra taikoma. |Pasirinkta priemonė |341 | Siūloma priemonė: reglamentas. |342 | Kitos priemonės nelaikomos tinkamomis dėl šios(-ių) priežasties(-čių): pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente nenumatoma kitų galimybių. |POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |1. PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 950/2001, įvedantį galutinį antidempingo muitą tam tikros aliuminio folijos, kurios kilmės šalis, inter alia, yra Rusija, importuiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[3] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. PROCEDŪRA1. Galiojančios priemonės(1) Po tyrimo (toliau – pirminis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 950/2001[4] įvedė galutinį 14,9 % antidempingo muitą tam tikros Rusijos kilmės aliuminio folijos importui. Priėmus Rusijos eksportuojančio gamintojo Joint Stock „United Company Siberian Aluminium" , nuo to laiko pakeitusio pavadinimą[5] į Open Joint Stock Company Rusal Sayanal (toliau – Sayanal ) įsipareigojimą, Komisijos sprendimu 2001/381/EB[6] šio eksportuotojo importas buvo atleistas nuo antidempingo muito.2. Prašymas atlikti tarpinę peržiūrą(2) Pagal Reglamentą (EB) Nr. 950/2001 prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pateikė Sayanal , aliuminio folijos eksportuojantis gamintojas, kuriam taikomas įsipareigojimas dėl kainos ir kuris priklauso Russian Aluminium group bendrovėms (toliau – Rusal ).(3) Remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi prašyme Sayanal teigė, kad pasikeitė su dempingu susijusios aplinkybės, kuriomis remiantis buvo nustatytos galiojančios priemonės, o jų pokyčiai buvo ilgalaikiai. Sayanal tvirtino ir pateikė prima facie įrodymą, siekdama parodyti, kad palyginus normaliąją vertę, pagrįstą jo paties sąnaudomis ar vidaus kainomis, ir eksporto į Bendriją kainas, dempingas taptų ženkliai mažesnis už galiojančias priemones (14,9 %). Todėl jų teigimu toliau taikyti galiojančias priemones, kurios buvo pagrįstos anksčiau nustatyto dempingo dydžiu, ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą nebebūtina.3. Tyrimo pradžia(4) Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros iniciavimą, Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje [7] paskelbtu pranešimu pradėjo dalinę tarpinę peržiūrą, kurios taikymo sritis ribojama dempingo tyrimu pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, ir pradėjo tyrimą.(5) Komisija pareiškėjui ir eksportuojančios šalies atstovams oficialiai pranešė apie dalinės peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą surengti klausymą.(6) Komisija pareiškėjui nusiuntė klausimyną ir laiku gavo jo atsakymą. Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, laikomą būtina dempingui nustatyti, ir atliko patikrinimus šių bendrovių patalpose:- Sayanal, Sayanogorsk , Rusija, ir susijusios bendrovės Rusal grupėje:- SAZ, Sayanogorsk , Rusija (aluminio lydykla)- Rusal Sayanskaya Folga, Dmitrov , Rusija (mažų ritinių perdirbėjas)- Trading House Russian Foil , Maskva, Rusija- Trading House Safoil , Maskva, Rusija- Rual Trade (BVI) Limited , Maskva, Rusija- Sibirsky Aluminium GmbH , Diuseldorfas, Vokietija4. Peržiūros tyrimo laikotarpis(7) Dempingo tyrimas truko nuo 2003 m. spalio 1 d. iki 2004 m. rugsėjo 30 d. (toliau – tyrimo laikotarpis arba TL).B. TIRIAMA PREKĖ IR PANAŠI PREKĖ1. Tiriama prekė(8) Šioje peržiūroje tiriama prekė yra ta pati prekė, kaip apibrėžta pirminiame tyrime, t. y. tam tikra Rusijos kilmės aliuminio folija, kurios storis ne mažesnis kaip 0,009 mm ir ne didesnis kaip 0,018 mm, be pagrindo, toliau neapdorota, bet valcuota, suvyniota į ritinius, kurių plotis yra ne didesnis kaip 650 mm, kurios dabartinis KN kodas yra 7607 11 10.2. Panaši prekė(9) Skirtingai nei ankstesniame tyrime Sayanal ir susijusios bendrovės aliuminio foliją taip pat pardavė Rusijos vidaus rinkoje. EB parduodama tiriama prekė buvo suvyniota į didelius ritinius, o Rusijos vidaus rinkoje parduodama prekė suvyniota į mažus. Maži ritiniai padaromi iš didelių, supjausčius juos į mažesnio ilgio ritinius bei pakuojami parduoti galutiniams vartotojams. Tačiau nustatyta, kad į didelius bei mažus ritinius suvyniota aliuminio folija turi tas pačias fizinės ir cheminės savybės bei naudojama tais pačiais tikslais.(10) Taigi pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį Rusijos vidinėje rinkoje gaminama ir parduodama aliuminio folija bei ta, kuri yra eksportuojama į Bendriją, turi tas pačias pagrindines fizines ir chemines savybes ir naudojama tais pačiais tikslais, todėl turi būti laikoma panašia.C. TYRIMO REZULTATAI1. Normalioji vertė(11) Vidaus rinkoje Sayanal tiriamą prekę parduoda Rusal Sayanskaya Folga (toliau – RSF), kuri didelius ritinius perdirba į mažus ir po to juos parduoda nepriklausomiems pirkėjams Rusijoje, tarpininkaujant Trading House Russian Foil (toliau – THRF).(12) Dideli ritiniai neparduoti nepriklausomiems pirkėjams Rusijoje, o maži ritiniai tipiškai neparduoti nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje. Todėl nebuvo galima tinkamai palyginti prekių rūšių. Todėl remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi normalioji vertė buvo nustatyta prie bendrovės gamybos sąnaudų pridėjus pagrįstas pardavimo, bendrąsias ir administracines sąnaudas (toliau – PBA sąnaudos) bei pelną.(13) Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje teigiama, kad gamybos sąnaudos koreguojamos kai „svarstomos prekės gamybos ir pardavimų sąnaudos netinkamai atspindėtos suinteresuotosios šalies apskaitoje“.(14) Tyrimu nustatyta, kad susijusi lydykla už elektrą, kurią tiekė Sayano-Shushenskoe hidroelektrinė, mokėjo labai mažai, palyginti su kaina, mokama trečiosiose šalyse už elektrą, kurią tiekią panašios hidroelektrinės. Kainas nustato Regioninė energijos komisija. Šios kainos buvo nepaprastai mažos ir neatspindėjo įprastų sąnaudų. Todėl jos buvo pakoreguotos remiantis kitų reprezentacinių rinkų, kurių pramonėje suvartojama daug energijos, t. y. Norvegijos, 2004 m. elektros kaina, kuri buvo €14/MWh.(15) Kalbant apie PBA sąnaudas, jos buvo nustatytos remiantis bendrovės duomenimis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį. Tačiau, norint atspindėti faktą, kaip teigiama 12 konstatuojamojoje dalyje, kad bendrovė EB ir Rusijos rinkoje parduoda ne vienodą aliuminio folijos ritinio tipą ir kad šis tipas parduodamas skirtingu prekybos lygiu, reikėjo atlikti koregavimą.(16) Dėl tos pačios priežasties reikėjo pakoreguoti vidaus rinkoje gautą pelną. Siekiant pakoreguoti bei atsižvelgiant į vidaus perdavimo kainas, pelnui nustatyti buvo nuspręsta remtis pelno skirtumu (32.1%), kuris buvo nustatytas Rusal grupės patikrintose konsoliduotose ataskaitose bei išreikštas visų sąnaudų procentais.2. Eksporto kaina(17) Į ES parduodama per tam tikras pardavimų bendroves Rusal grupėje: THRF, Trading House Safoil (toliau – Safoil ), Rual Trade (BVI) Limited (toliau – Rual) ir Sibirsky Aluminium GmbH (toliau – SAG).(18) Tais atvejais, kai parduota buvo vykdomi per susijusį importuotoją Bendrijoje, eksporto kaina buvo nustatoma pagal perpardavimo nepriklausomiems vartotojams kainas. Visos sąnaudos, kurias minėtas importuotojas patyrė nuo importavimo iki perpardavimo, įskaitant PBA sąnaudas ir pagrįstą pelno skirtumą, buvo koreguojamos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Pastarasis buvo pagrįstas remiantis pelno skirtumu, nustatytu nesusijusiam importuotojui ankstesniame tyrime.(19) Jeigu parduota per susijusią bendrovę, kuri yra ne Bendrijoje, eksporto kaina buvo nustatyta remiantis perpardavimo kaina, kurią sumokėjo pirmasis nepriklausomas pirkėjas Bendrijoje.3. Palyginimas(20) Eksporto kaina ir nustatyta normalioji vertė buvo palygintos gamintojo kainos (ex-factory) pagrindu ir tuo pačiu prekybos lygiu. Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, buvo atsižvelgta į skirtingus veiksnius, kurie turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui. Atsižvelgiant į tai, prireikus ir pagrįstais atvejais buvo suteiktos išmokos padengti transporto, priežiūros, draudimo, mokesčių mokėjimo skirtumus. Koreguota taip pat buvo ir tais atvejais, kai pardavimas eksportui buvo vykdomas per susijusią bendrovę, veikiančią šalyje, kitoje nei suinteresuota šalis arba Bendrija, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą.4. Dempingo skirtumas(21) Kaip teigiama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, visų rūšių normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo lyginamas su susijusios prekės atitinkančių rūšių svertine gryna vidutine eksporto kaina ex-works .(22) Šis palyginimas parodė, kad jokio dempingo nėra.D. ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS(23) Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi taip pat buvo tiriama, ar pasikeitusios aplinkybės galėjo būti ilgalaikio pobūdžio.(24) Šiuo atveju visų pirma buvo nustatyta, kad įvedus priemones Sayanal, per Bendrijoje įsteigtą jai pavaldžią pardavimų bendrovę Sibirsky Aluminium GmbH (toliau – SAG), laikėsi įsipareigojimo dėl kainos. Taip pat Sayanal išlaikė didelę rinkos dalį Bendrijoje, o tai rodo, kad ji gali konkuruoti, taikydama ne dempingo kainas.(25) Taip pat buvo tiriamos trečiųjų šalių rinkoje parduotos tiriamos prekės kainos siekiant įvertinti bendrovės veiksmus tose rinkose, kuriose negalioja rinkos apsaugos priemonės. Nustatyta, kad šios kainos buvo tik šiek tiek mažesnės už dabartines eksporto į Bendriją kainas bei, kad dempingas šiose rinkose nenustatytas. Todėl nėra priežasties manyti, kad pasikeitusios aplinkybės ir išvados netaikant dempingo būtų neilgalaikio pobūdžio.E. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS(26) Atlikus tyrimą manoma, kad būtų tikslinga iš dalies pakeisti antidempingo priemones, taikomas aliuminio folijos importui iš Sayanal .(27) Suinteresuotosios šalys buvo informuotos apie esminius faktus ir išvadas, kuriomis remiantis ketinama siūlyti dalinį Tarybos reglamento (EB) Nr. 950/2001 pakeitimą ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti pastabas. Jų pastabos buvo svarstytos ir prireikus į jas atsižvelgta,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisTarybos reglamento (EB) Nr. 950/2001 1 straipsnio 2 dalies lentelė pakeičiama taip:Šalis | Bendrovė | Muito norma (%) | Papildomas TARIC kodas |KLR | Visos bendrovės | 15,0 | - |Rusija | Open Joint Stock Company Rusal Sayanal, Promploshadka, Sayanogorsk, Republic of Khakasia 655600, Rusija | 0 | A255 |Visos kitos bendrovės | 14,9 | A999 |2 straipsnisTarybos reglamento (EB) Nr. 950/2001 1 straipsnio 3 dalis ir 2 straipsnis panaikinami.3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 134, 2001 5 17, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 998/2004 (OL L 183, 2004 5 20, p. 4).[2] OL L 134, 2001 5 17, p. 67.[3] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).[4] OL L 134, 2001 5 17, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 998/2004 (OL L 183, 2004 5 20, p. 4).[5] Žr. pranešimą 2004/C 193/03, OL C 193, 2004 7 29, p. 3.[6] OL L 134, 2001 5 17, p. 67.[7] OL C 285, 2004 11 23, p. 3.


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 11972B/PRO/03
 ACTES RELATIFS A L' ADHESION AUX COMMUNAUTES EUROPEENNES DU ROYAUME DE DANEMARK, DE L' IRLANDE, DU ROYAUME DE NORVEGE ET DU ROYAUME-UNI DE GRANDE-BRETAGNE ET D' IRLANDE DU NORD, PROTOCOLE NO 3 CONCERNANT LES ILES ANGLO-NORMANDES ET L' ILE DE MAN
 Journal officiel n° L 073 du 27/03/1972 p. 0164
 +++++ARTICLE 1 1 . LA REGLEMENTATION COMMUNAUTAIRE EN MATIERE DOUANIERE ET EN MATIERE DE RESTRICTIONS QUANTITATIVES , ET NOTAMMENT CELLE DE L'ACTE D'ADHESION , S'APPLIQUE AUX ILES ANGLO-NORMANDES ET A L'ILE DE MAN DANS LES MEMES CONDITIONS QU'AU ROYAUME-UNI . EN PARTICULIER LES DROITS DE DOUANE ET LES TAXES D'EFFET EQUIVALENT ENTRE CES TERRITOIRES ET LA COMMUNAUTE DANS SA COMPOSITION ORIGINAIRE ET ENTRE CES TERRITOIRES ET LES NOUVEAUX ETATS MEMBRES SONT PROGRESSIVEMENT REDUITS , CONFORMEMENT AU RYTHME PREVU AUX ARTICLES 32 ET 36 DE L'ACTE D'ADHESION . LE TARIF DOUANIER COMMUN ET LE TARIF UNIFIE CECA SONT APPLICABLES PROGRESSIVEMENT CONFORMEMENT AU RYTHME PREVU AUX ARTICLES 39 ET 59 DE L'ACTE D'ADHESION , ET EN TENANT COMPTE DES ARTICLES 109 , 110 ET 119 DE CET ACTE . 2 . POUR LES PRODUITS AGRICOLES ET POUR LES PRODUITS ISSUS DE LEUR TRANSFORMATION QUI FONT L'OBJET D'UN REGIME D'ECHANGE SPECIAL , SONT APPLIQUES A L'EGARD DES PAYS TIERS LES PRELEVEMENTS ET AUTRES MESURES A L'IMPORTATION PREVUS PAR LA REGLEMENTATION COMMUNAUTAIRE , APPLICABLES PAR LE ROYAUME-UNI . SONT EGALEMENT APPLICABLES CELLES DES DISPOSITIONS DE LA REGLEMENTATION COMMUNAUTAIRE , ET NOTAMMENT CELLES DE L'ACTE D'ADHESION , QUI SONT NECESSAIRES EN VUE DE PERMETTRE LA LIBRE CIRCULATION ET LE RESPECT DE CONDITIONS NORMALES DE CONCURRENCE DANS LES ECHANGES DE CES PRODUITS . LE CONSEIL , STATUANT A LA MAJORITE QUALIFIEE SUR PROPOSITION DE LA COMMISSION , DETERMINE LES CONDITIONS D'APPLICATION A CES TERRITOIRES DES DISPOSITIONS VISEES AUX ALINEAS PRECEDENTS . ARTICLE 2 LES DROITS DONT BENEFICIENT LES RESSORTISSANTS DE CES TERRITOIRES AU ROYAUME-UNI NE SONT PAS AFFECTES PAR L'ACTE D'ADHESION . TOUTEFOIS CEUX-CI NE BENEFICIENT PAS DES DISPOSITIONS COMMUNAUTAIRES RELATIVES A LA LIBRE CIRCULATION DES PERSONNES ET DES SERVICES . ARTICLE 3 LES DISPOSITIONS DU TRAITE CEEA APPLICABLES AUX PERSONNES OU ENTREPRISES AU SENS DE L'ARTICLE 196 DE CE TRAITE S'APPLIQUENT A CES PERSONNES OU ENTREPRISES LORSQU'ELLES SONT ETABLIES DANS LES TERRITOIRES PRECITES . ARTICLE 4 LES AUTORITES DE CES TERRITOIRES APPLIQUENT LE MEME TRAITEMENT A TOUTES LES PERSONNES PHYSIQUES OU MORALES DE LA COMMUNAUTE . ARTICLE 5 SI , LORS DE L'APPLICATION DU REGIME DEFINI AU PRESENT PROTOCOLE , DES DIFFICULTES APPARAISSENT DE PART OU D'AUTRE DANS LES RELATIONS ENTRE LA COMMUNAUTE ET CES TERRITOIRES , LA COMMISSION PROPOSE AU CONSEIL , SANS DELAI , LES MESURES DE SAUVEGARDE QU'ELLE ESTIME NECESSAIRES , EN PRECISANT LES CONDITIONS ET LES MODALITES D'APPLICATION . LE CONSEIL STATUE A LA MAJORITE QUALIFIEE DANS UN DELAI D'UN MOIS . ARTICLE 6 EST CONSIDERE AU SENS DU PRESENT PROTOCOLE COMME RESSORTISSANT DES ILES ANGLO-NORMANDES OU DE L'ILE DE MAN , TOUT CITOYEN DU ROYAUME-UNI ET DE SES COLONIES QUI DETIENT CETTE CITOYENNETE EN VERTU DU FAIT QUE LUI-MEME , L'UN DE SES PARENTS OU L'UN DE SES GRANDS-PARENTS EST NE , A ETE ADOPTE , NATURALISE OU INSCRIT AU REGISTRE DE L'ETAT CIVIL DANS L'UNE DES ILES EN QUESTION ; TOUTEFOIS , UNE TELLE PERSONNE N'EST PAS CONSIDEREE A CET EGARD COMME RESSORTISSANT DE CES TERRITOIRES SI ELLE-MEME , L'UN DE SES PARENTS OU DE SES GRANDS-PARENTS EST NE , A ETE ADOPTE , NATURALISE OU INSCRIT AU REGISTRE DE L'ETAT CIVIL AU ROYAUME-UNI . ELLE N'EST PAS DAVANTAGE CONSIDEREE COMME TEL SI A UNE EPOQUE QUELCONQUE ELLE A RESIDE NORMALEMENT AU ROYAUME-UNI PENDANT CINQ ANS . LES DISPOSITIONS ADMINISTRATIVES NECESSAIRES A SON IDENTIFICATION SONT COMMUNIQUEES A LA COMMISSION .


text:
 Важна правна забележка
 |
 22006D0116
 Официален вестник n° L 333 , 30/11/2006 стр. 0038 - 0039
 Решение на Съвместния комитет на ЕИПNo 116/2006oт 22 септември 2006 годиназа изменение на приложение II (Технически правила, стандарти, изпитвания и сертифициране) към Споразумението за ЕИПСЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, изменено с Протокола за адаптиране на Споразумението за Европейското икономическо пространство, по-нататък наричано "споразумението", и по-специално член 98 от него,като има предвид, че:(1) Приложение II към споразумението e изменено с Решение No 86/2006 на Съвместния комитет на ЕИП oт 7 юли 2006 г. [1].(2) Регламент (EО) No 6/2006 на Комисията oт 5 януари 2006 г. за изменение на приложения I и II към Регламент (ЕИО) No 2377/90 на Съвета относно процедура на Общността за определяне на максимално допустими граници на остатъчни вещества от ветеринарномедицински продукти в храните от животински произход по отношение на дихидрострептомицин, натриев тосихлорамид и Piceae turiones recentes extractum [2] следва да се включи в споразумението.(3) Регламент (EО) No 205/2006 на Комисията oт 6 февруари 2006 г. за изменение на приложения I и II към Регламент (ЕИО) No 2377/90 на Съвета относно установяване на процедура на Общността за определяне на максимално допустимите граници на остатъчни вещества от ветеринарномедицински продукти в храните от животински произход по отношение на толтразурил, диетилен гликол моноетилов етер и полиоксиетиленов сорбитан монооелат [3] следва да се включи в споразумението,РЕШИ:Член 1В точка 14 (Регламент (ЕИО) No 2377/90 на Съвета) oт глава XIII на приложение II към споразумението се добавят следните тирета:- "— 32006 R 0006: Регламент (EО) No 6/2006 на Комисията oт 5 януари 2006 г. (ОВ L 3, 6.1.2006 г., стр. 3),- — 32006 R 0205: Регламент (EО) No 205/2006 на Комисията oт 6 февруари 2006 (ОВ L 34, 7.2.2006 г., стр. 21)."Член 2Текстовете на Регламенти (EО) No 6/2006 и (EО) No 205/2006 на исландски и норвежки език, които се публикуват в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, са автентични.Член 3Настоящото решение влиза в сила на 23 септември 2006 г., при условие че всички нотификации до Съвместния комитет на ЕИП съгласно член 103, параграф 1 от споразумението са направени [****].Член 4Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз.Съставено в Брюксел на 22 септември 2006 година.За Съвместния комитет на ЕИППредседателOda Helen Sletnes[1] ОВ L 289, 19.10.2006 г., стр. 21.[2] ОВ L 3, 6.1.2006 г., стр. 3.[3] ОВ L 34, 7.2.2006 г., стр. 21.[****] Не са посочени конституционни изисквания.--------------------------------------------------


text:
 8.9.2007
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 211/47
 2007 m. liepos 13 d. pareikštas ieškinys byloje Coesagro prieš Tarybą ir Komisiją
 (Byla T-246/07)
 (2007/C 211/87)
 Proceso kalba: ispanų
 Šalys
 Ieškovė: S. Coop. And. Ecijana de Servicios Agropecuarios (Coesagro), (Sevilija, Ispanija) atstovaujama advokato L. Ortiz Blanco
 Atsakovės: Europos Sąjungos Taryba ir Europos Bendrijų Komisija
 Ieškovės reikalavimai
 —
 Patenkinti ieškinį dėl žalos atlyginimo pagal EB 288 straipsnį ir ieškovei iš Tarybos ir Komisijos solidariai priteisti 1 035 466 eurus.
 —
 Priteisti iš atsakovių bylinėjimosi išlaidas.
 Ieškinio pagrindai ir pagrindiniai argumentai
 Ieškinio pagrindai ir pagrindiniai argumentai sutampa su nurodytais byloje Las Palmeras prieš Tarybą ir Komisiją, T-217/07.


text:
9.2.2008
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 37/34
 Sentenza del Tribunale della funzione pubblica (Terza Sezione) 7 novembre 2007 — Hinderyckx/Consiglio
 (Causa F-57/06) (1)
 (Dipendenti - Promozione - Esercizio di promozione 2005 - Mancata iscrizione nell'elenco dei dipendenti promossi - Violazione dell'art. 45 dello Statuto - Scrutinio per merito comparativo - Rapporti informativi redatti da istituzioni diverse)
 (2008/C 37/55)
 Lingua processuale: il francese
 Parti
 Ricorrente: Jacques Hinderyckx (Bruxelles, Belgio) (rappresentante: avv. J. Martin)
 Convenuto: Consiglio dell'Unione europea (rappresentanti: M. Simm e M. Bauer, agenti)
 Oggetto
 Da una parte, annullamento della decisione di non promuovere il ricorrente al grado B* 8 a titolo dell'esercizio di promozione 2005 e, dall'altra, domanda di risarcimento danni.
 Dispositivo
 1)
 Il ricorso è respinto.
 2)
 Il Consiglio dell'Unione europea sopporta, oltre alle proprie spese, un terzo delle spese del sig. Hinderyckx.
 3)
 Il sig. Hinderyckx sopporta i due terzi delle proprie spese.
 (1) GU C 178 del 29.7.2006, pag. 34.


text:
 28.1.2012
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 25/22
 Tiesas (piektā palāta) 2011. gada 22. septembra rīkojums (Tribunal de première instance de Liège (Beļģija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) — Hubert Pagnoul/État belge
 (Lieta C-314/10) (1)
 (Tiesas Reglamenta 92. panta 1. punkts, 103. panta 1. punkts un 104. panta 3. punkta pirmā daļā - Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu - Pārbaude attiecībā uz valsts tiesību normas atbilstību gan Savienības tiesībām, gan valsts konstitūcijai - Valsts tiesiskais regulējums, kurā procesam, ar kuru tiek uzsākta atbilstības konstitūcijai pārbaude, tiek piešķirts prioritārs raksturs - Eiropas Savienības Pamattiesību harta - Nepieciešamība pēc saistības ar Savienības tiesībām - Acīmredzama Tiesas kompetences neesamība)
 (2012/C 25/37)
 Tiesvedības valoda — franču
 Iesniedzējtiesa
 Tribunal de première instance de Liège
 Lietas dalībnieki pamata procesā
 Prasītājs: Hubert Pagnoul
 Atbildētāja: État belge
 Priekšmets
 Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu — Tribunal de première instance de Liège — LES 6. panta, LESD 267. panta un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. panta interpretācija — Valsts tiesas pienākums vispirms vērsties konstitucionālajā tiesā, ja ar valsts likumu iespējams ir pārkāptas pamattiesības — Tādas valsts tiesību normas atbilstība Savienības tiesībām, kurā ir paredzēts pienākums vispirms vērsties konstitucionālajā tiesā — Valsts tiesu iespēja pārbaudīt valsts tiesību normu atbilstības starptautiskajiem līgumiem, ja konstitucionālā tiesa ir atzinusi, ka attiecīgais valsts likums atbilst Konstitūcijā garantētajām pamattiesībām
 Rezolutīvā daļa:
 Eiropas Savienības Tiesai acīmredzami nav kompetences atbildēt uz Tribunal de première instance de Liège (Beļģija) uzdoto jautājumu
 (1) OV C 246, 11.09.2010.


text:
Acte Normative Legislaţia Codul Сontraventional Cartea I: DREPTUL MATERIAL Titlul I PARTEA GENERALĂ Capitolul I DISPOZIŢII COMUNE
 Articolul 1. Legea contravenţională a Republicii Moldova
 (1) Prezentul cod este lege a Republicii Moldova care cuprinde norme de drept ce stabilesc principiile şi dispoziţiile generale şi speciale în materie contravenţională, determină faptele ce constituie contravenţii şi prevede procesul contravenţional şi sancţiunile contravenţionale.
 (2) În cazurile expres prevăzute în prezentul cod, dispoziţia articolului din cod poate să conţină o normă de trimitere la un alt act cu caracter normativ, publicat în Monitorul Oficial al Republicii Moldova. În asemenea cazuri, exigenţele aplicabile normei legii contravenţionale, inclusiv exigenţa de previzibilitate, sînt aplicabile şi actului normativ respectiv.
 (3) Dacă în procesul aplicării unui alt act normativ se constată că prevederile acestuia contravin principiilor stabilite în prezentul cod, se aplică prevederile prezentului cod.
 Articolul 2. Scopul legii contravenţionale
 Scopul legii contravenţionale constă în apărarea drepturilor şi libertăţilor legitime ale persoanei, apărarea proprietăţii, ordinii publice, a altor valori ocrotite de lege, în soluţionarea cauzelor contravenţionale, precum şi în prevenirea săvîrşirii de noi contravenţii.
 Articolul 3. Acţiunea legii contravenţionale în timp
 (1) Caracterul contravenţional al faptei şi sancţiunea ei contravenţională se stabilesc de prezentul cod în vigoare la momentul săvîrşirii faptei.
 (2) Legea contravenţională care înăspreşte sancţiunea sau înrăutăţeşte situaţia persoanei vinovate de săvîrşirea unei contravenţii nu are efect retroactiv.
 (3) Fapta care, printr-o lege nouă, nu mai este considerată contravenţie nu se sancţionează, iar sancţiunea stabilită şi neexecutată anterior intrării în vigoare a noii legi nu se execută.
 (4) Dacă legea nouă prevede o sancţiune contravenţională mai blîndă, se aplică această sancţiune. În cazul aplicării sancţiunii din legea veche, această sancţiune se execută în limita maximului sancţiunii din legea nouă. Dacă legea nouă nu mai prevede o anumită categorie a sancţiunii, sancţiunea de o astfel de categorie, stabilită şi neexecutată anterior intrării în vigoare a noii legi, nu se mai execută.
 (5) Dacă legea nouă prevede o sancţiune mai aspră, contravenţia continuă a cărei săvîrşire a început anterior intrării în vigoare a noii legi se sancţionează în conformitate cu legea în vigoare la momentul consumării ei.
 (6) Timpul săvîrşirii contravenţiei este considerat timpul săvîrşirii acţiunii ilicite, iar în cazul inacţiunii, timpul în care trebuia să se desfăşoare acţiunea pe care contravenientul a omis să o efectueze, independent de timpul survenirii urmărilor.
 Articolul 4. Acţiunea legii contravenţionale
 asupra persoanei şi în spaţiu
 (1) Contravenţia săvîrşită pe teritoriul Republicii Moldova se sancţionează în conformitate cu prezentul cod.
 (2) Contravenţia săvîrşită în afara teritoriului Republicii Moldova de un cetăţean al ei sau de un apatrid care domiciliază pe teritoriul Republicii Moldova se sancţionează în conformitate cu prezentul cod dacă fapta este prevăzută şi de legea ţării în care a fost săvîrşită, iar persoana nu a fost trasă la răspundere în acea ţară.
 (3) Nu pot fi supuşi răspunderii contravenţionale reprezentanţii diplomatici ai statelor străine sau alte persoane care, în conformitate cu tratatele internaţionale la care Republica Moldova este parte sau în conformitate cu legile Republicii Moldova, nu cad sub incidenţa jurisdicţiei contravenţionale a Republicii Moldova sau în cazul cărora este înlăturată răspunderea contravenţională.
 (4) Contravenţia săvîrşită în apele teritoriale sau în spaţiul aerian al Republicii Moldova se consideră săvîrşită pe teritoriul Republicii Moldova.
 (5) Contravenţia săvîrşită la bordul unei nave maritime sau aeriene care este înregistrată într-un port sau aeroport al Republicii Moldova şi se află în afara spaţiului ei acvatic sau aerian se sancţionează în conformitate cu prezentul cod dacă tratatele internaţionale la care Republica Moldova este parte nu dispun altfel.
 (6) În temeiul prezentului cod se sancţionează contravenţiile săvîrşite la bordul unei nave militare maritime sau aeriene aparţinînd Republicii Moldova, indiferent de locul aflării navei.
 (7) Se consideră loc al săvîrşirii acţiunii locul în care a fost săvîrşită acţiunea prejudiciabilă, indiferent de timpul survenirii urmărilor. În caz de inacţiune, loc al săvîrşirii faptei se consideră locul unde trebuia să se desfăşoare acţiunea pe care contravenientul a omis să o efectueze, indiferent de timpul survenirii urmărilor.
 (1) Nimeni nu poate fi declarat vinovat de săvîrşirea unei contravenţii, nici supus sancţiunii contravenţionale decît în conformitate cu legea contravenţională.
 (2) Interpretarea extensivă defavorabilă şi aplicarea prin analogie a legii contravenţionale sînt interzise.
 (3) Legea contravenţională nu urmăreşte cauzarea de suferinţe fizice sau lezarea demnităţii omului. Nimeni nu poate fi supus la torturi, nici la pedepse sau tratamente crude, inumane ori degradante.
 Articolul 6. Principiul egalităţii în faţa legii
 (1) Persoanele care au săvîrşit contravenţii sînt egale în faţa legii şi a autorităţilor publice şi sînt supuse răspunderii contravenţionale fără deosebire de rasă, naţionalitate, limbă, religie, sex, apartenenţă politică, avere, origine socială sau de orice altă situaţie.
 (2) Conform prevederilor Constituţiei, ale altor legi şi/sau ale tratatelor internaţionale la care Republica Moldova este parte, anumite categorii de persoane pot beneficia de condiţii speciale de urmărire contravenţională sau de garanţia de a nu fi supuse urmăririi şi răspunderii contravenţionale.
 Articolul 7. Principiul dreptăţii
 Persoana poate fi sancţionată numai pentru contravenţia în a cărei privinţă este dovedită vinovăţia sa, cu respectarea normelor prezentului cod.
 Articolul 8. Principiul caracterului personal
 al răspunderii contravenţionale
 (1) Persoana este supusă răspunderii contravenţionale numai pentru fapte săvîrşite cu vinovăţie.
 (2) Este supusă răspunderii contravenţionale numai persoana care a săvîrşit cu intenţie sau din imprudenţă o faptă prevăzută de legea contravenţională.
 Articolul 9. Principiul individualizării răspunderii
 contravenţionale şi sancţiunii
 (1) La aplicarea legii contravenţionale se ţine cont de caracterul şi de gradul prejudiciabil al contravenţiei, de persoana făptuitorului şi de circumstanţele atenuante ori agravante.
 (2) Nimeni nu poate fi supus de două ori răspunderii contravenţionale pentru una şi aceeaşi faptă.