type: contracts

text:
L 87/110 HR Službeni list Europske unije 28.3.2019.
 PRIJEVOD
 Zajednički dopis Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Novog Zelanda, s druge strane, u
 skladu sa stavkom 5. postupaka za provedbu članka XXI. Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS) (S/L/80
 od 29. listopada 1999.)
 o
 namjeravanim izmjenama obvezujućih rasporeda GATS-a za Europske zajednice i njihove države članice (dalje u
 tekstu „EZ”) kako bi se uzelo u obzir pristupanje Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra,
 Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Austrije, Republike
 Poljske, Republike Slovenije, Slovačke Republike, Republike Finske i Kraljevine Švedske Europskim zajednicama
 EZ je 28. svibnja 2004. dostavio jednu komunikaciju i 4. travnja 2005. drugu komunikaciju u skladu s člankom V.
 GATS-a (dostavljene su kao dokument S/SECRET/8 od 11. lipnja 2004. odnosno dokument S/SECRET/9 od 12. travnja
 2005.), u kojima obavještava o svojoj namjeri da izmijeni ili povuče posebne obveze koje su uključene u popis priložen
 komunikacijama, u skladu s člankom V. stavkom 5. GATS-a i uvjetima utvrđenima člankom XXI. stavkom 1. točkom (b)
 GATS-a.
 Novi Zeland je nakon svake komunikacije dostavio izjavu o interesu u skladu s člankom XXI. stavkom 2. točkom (a)
 GATS-a (S/L/167 za dokument S/SECRET/8 i S/L/222 za dokument S/SECRET/9). EZ i Novi Zeland započeli su pregovore
 na temelju članka XXI. stavka 2. točke (a) GATS-a o dokumentima S/SECRET/8 i S/SECRET/9.
 Kada je riječ o postupku koji je pokrenut na temelju obavijesti iz dokumenta S/SECRET/8, početno razdoblje pregovora,
 koje je isteklo 26. listopada 2004., produženo je (uzajamnim dogovorom) pet puta (do 26. travnja 2005., do 27. veljače
 2006., do 1. lipnja 2006., do 1. srpnja i do 17. srpnja 2006.). Tijekom tih pregovora EZ i Novi Zeland postigli su
 dogovor o kompenzacijskim prilagodbama povezanima s povlačenjima i izmjenama iz dokumenta S/SECRET/8.
 Kada je riječ o postupku koji je pokrenut na temelju obavijesti iz dokumenta S/SECRET/9, između EZ-a i Novog Zelanda
 nije postignut dogovor do kraja razdoblja predviđenog za pregovore i nijedna pogođena članica nije predmet uputila na
 arbitražu u primjenjivom roku u skladu sa stavkom 7. dokumenta S/L/80. U skladu s člankom XXI. stavkom 3. točkom
 (b) GATS-a i podložno završetku postupaka iz stavaka 20.–22. dokumenta S/L/80, EZ ima pravo provesti izmjene i
 povlačenja predložene u dokumentu S/SECRET/9.
 Izvješće o ishodu tih pregovora, koje se nalazi u privitku ovom dopisu, sadržava 1. namjeravane izmjene iz prethodno
 spomenutih obavijesti, 2. dogovorene kompenzacijske prilagodbe povezane s izmjenama ili povlačenjima iz dokumenta
 S/SECRET/8 i 3. nacrt objedinjenog obvezujućeg rasporeda posebnih obveza, koji je nastao spajanjem postojećih obve
 zujućih rasporeda posebnih obveza za EZ i njegove države članice i uključivanjem u njih izmjena ili povlačenja obveza o
 kojima je EZ obavijestio u dokumentima S/SECRET/8 i S/SECRET/9 te kompenzacijskih prilagodbi dogovorenih između
 EZ-a i Novog Zelanda.
 Ovaj dopis i prilozi I. i II. izvješću koji se nalaze u privitku predstavljaju Sporazum između EZ-a i Novog Zelanda u
 pogledu dokumenta S/SECRET/8 za potrebe članka XXI. stavka 2. točke (a) GATS-a (1). Ne smije se tumačiti da se
 Sporazumom mijenjaju popisi iz članka II. o izuzećima EZ-a i njegovih država članica. Ne smije se tumačiti da Sporazum
 utječe na prava i obveze stranaka utvrđene člankom VIII. GATS-a.
 U skladu s postupcima navedenima u stavcima od 20. do 22. dokumenta S/L/80 EZ će nacrt objedinjenog obvezujućeg
 rasporeda poslati Tajništvu do 14. rujna 2006. radi njegova prosljeđivanja i potvrđivanja ako je sa svim pogođenim
 članicama potpisan sporazum ili je razdoblje predviđeno u stavku 7. dokumenta S/L/80 isteklo i nijedna članica nije
 zatražila arbitražu. Rezultati pregovora stupit će na snagu nakon završetka postupaka potvrđivanja i na datum koji će
 utvrditi EZ nakon što okonča svoje unutarnje postupke odobrenja, koje će nastojati što više ubrzati. Izmjene i povlačenja
 predloženi u dokumentima S/SECRET/8 i S/SECRET/9 ne stupaju na snagu do stupanja na snagu svih kompenzacijskih
 prilagodbi iz Priloga II.
 (1) Ne smije se tumačiti da se Sporazumom prejudicira ishod odvojenih rasprava unutar WTO-a koje se odnose na klasifikaciju
 telekomunikacijskih usluga (osnovne telekomunikacije i usluge s dodanom vrijednošću).
 ---pagebreak--- 28.3.2019. HR Službeni list Europske unije L 87/111
 Izvješće o ishodu pregovora vođenih u skladu s člankom XXI. stavkom 2. točkom (a) Općeg sporazuma o
 trgovini uslugama (GATS)
 o
 namjeravanim izmjenama obvezujućih rasporeda GATS-a za Europske zajednice i njihove države članice (dalje u
 tekstu „EZ”) kako bi se uzelo u obzir pristupanje Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra,
 Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Austrije, Republike
 Poljske, Republike Slovenije, Slovačke Republike, Republike Finske i Kraljevine Švedske Europskim zajednicama
 U skladu sa stavkom 5. postupaka provedbe članka XXI. GATS-a (S/L/80 od 29. listopada 1999.) EZ podnosi sljedeće
 izvješće:
 1. EZ je 28. svibnja 2004. dostavio jednu komunikaciju i 4. travnja 2005. drugu komunikaciju u skladu s člankom V.
 GATS-a (dostavljene su kao dokument S/SECRET/8 od 11. lipnja 2004. odnosno dokument S/SECRET/9 od 12. travnja
 2005.), u kojima obavještava o svojoj namjeri da promijeni ili povuče posebne obveze koje su uključene u popis
 priložen komunikacijama (dalje u tekstu „namjeravane izmjene”), u skladu s člankom V. stavkom 5. GATS-a i uvjetima
 utvrđenima člankom XXI. stavkom 1. točkom (b) GATS-a. Namjeravane izmjene navedene su u Prilogu I.
 2. Nakon dostave obavijesti iz dokumenta S/SECRET/8 i u skladu s člankom XXI. stavkom 2. točkom (a) GATS-a
 osamnaest članica WTO-a (Argentina, Australija, Brazil, Kanada, Kina, Kineski Taipei, Kolumbija, Kuba, Ekvador,
 Hong Kong (Kina), Indija, Japan, Koreja, Novi Zeland, Filipini, Švicarska, Urugvaj i Sjedinjene Američke Države)
 dostavilo je izjavu o interesu.
 3. Nakon dostave obavijesti iz dokumenta S/SECRET/9 i u skladu s člankom XXI. stavkom 2. točkom (a) GATS-a
 četrnaest članica WTO-a (Argentina, Australija, Brazil, Kanada, Kina, Kolumbija, Kuba, Ekvador, Hong Kong (Kina),
 Indija, Japan, Koreja, Novi Zeland, Urugvaj i Sjedinjene Američke Države) dostavilo je izjavu o interesu.
 4. Novi Zeland je dostavio dvije izjave o interesu u skladu s člankom XXI. stavkom 2. točkom (a) GATS-a (S/L/167 za
 dokument S/SECRET/8 i S/L/222 za dokument S/SECRET/9). EZ i Novi Zeland započeli su pregovore na temelju
 članka XXI. stavka 2. točke (a) GATS-a o dokumentima S/SECRET/8 i S/SECRET/9.
 5. Kada je riječ o postupku koji je pokrenut na temelju obavijesti iz dokumenta S/SECRET/8, početno razdoblje prego
 vora, koje je isteklo 26. listopada 2004., produženo je (uzajamnim dogovorom) pet puta (do 26. travnja 2005., do
 27. veljače 2006., do 1. lipnja 2006., do 1. srpnja i do 17. srpnja 2006.).
 6. Tijekom tih pregovora EZ i Novi Zeland postigli su dogovor o kompenzacijskim prilagodbama povezanima s izmje
 nama i povlačenjima iz dokumenta S/SECRET/8. Prilozi I. i II. ovom izvješću, zajedno sa zajedničkim dopisom kojem
 je priloženo, predstavljaju Sporazum između EZ-a i Novog Zelanda u pogledu dokumenta S/SECRET/8 za potrebe
 članka XXI. stavka 2. točke (a) GATS-a (2). Ne smije se tumačiti da se Sporazumom mijenjaju popisi iz članka II. o
 izuzećima EZ-a i njegovih država članica. Ne smije se tumačiti da Sporazum utječe na prava i obveze stranaka
 utvrđene člankom VIII. GATS-a.
 7. Kada je riječ o postupku koji je pokrenut na temelju obavijesti iz dokumenta S/SECRET/9, između EZ-a i Novog
 Zelanda nije postignut dogovor do kraja razdoblja predviđenog za pregovore i nijedna pogođena članica nije predmet
 uputila na arbitražu u primjenjivom roku u skladu sa stavkom 7. dokumenta S/L/80. U skladu s člankom XXI.
 stavkom 3. točkom (b) GATS-a i podložno završetku postupaka iz stavaka 20.–22. dokumenta S/L/80, EZ ima
 pravo provesti izmjene i povlačenja predložene u dokumentu S/SECRET/9.
 (2) Ne smije se tumačiti da se Sporazumom prejudicira ishod odvojenih rasprava unutar WTO-a koje se odnose na klasifikaciju
 telekomunikacijskih usluga (osnovne telekomunikacije i usluge s dodanom vrijednošću).
 ---pagebreak--- L 87/112 HR Službeni list Europske unije 28.3.2019.
 8. S obzirom na prethodno navedeno namjeravane izmjene i dogovorene kompenzacijske prilagodbe uključene su u
 nacrt objedinjenog obvezujućeg rasporeda GATS-a koji je dostavio EZ i koji je nastao spajanjem postojećih obvezu
 jućih rasporeda obveza EZ-a i njegovih država članica i uključivanjem u njih izmjena ili povlačenja obveza o kojima je
 EZ obavijestio u dokumentima S/SECRET/8 i S/SECRET/9 te kompenzacijskih prilagodbi dogovorenih između EZ-a i
 Novog Zelanda.
 9. U skladu s postupcima navedenima u stavcima od 20. do 22. dokumenta S/L/80 EZ će nacrt objedinjenog obvezu
 jućeg rasporeda poslati Tajništvu do 14. rujna 2006. radi njegova prosljeđivanja i potvrđivanja ako je sa svim
 pogođenim članicama potpisan sporazum ili je razdoblje predviđeno u stavku 7. dokumenta S/L/80 isteklo i
 nijedna članica nije zatražila arbitražu. Rezultati pregovora stupit će na snagu nakon završetka postupaka potvrđivanja
 i na datum koji će utvrditi EZ nakon što okonča svoje unutarnje postupke odobrenja, koje će nastojati što više ubrzati.
 Izmjene i povlačenja predloženi u dokumentima S/SECRET/8 i S/SECRET/9 ne stupaju na snagu do stupanja na snagu
 svih kompenzacijskih prilagodbi iz Priloga II.
 ---pagebreak--- 28.3.2019. HR Službeni list Europske unije L 87/113
 PRILOG I.
 A) Promjene prijavljene u dokumentu S/SECRET/8
 Horizontalne obveze
 • Unos u pogledu pristupa tržištu (str. 9.): „U svim državama članicama EZ-a usluge koje se smatraju javnim uslugama na
 nacionalnoj ili lokalnoj razini mogu podlijegati javnim monopolima ili isključivim pravima dodijeljenima privatnim
 subjektima”. Taj unos nije bio uključen u obvezujući raspored posebnih obveza Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve,
 Mađarske, Malte, Austrije, Poljske, Slovenije, Slovačke, Finske i Švedske. To ograničenje sada se primjenjuje na sve
 države članice.
 • Ograničenja nacionalnog tretmana koja se primjenjuju na podružnice, agencije i predstavništva u okviru 3. modaliteta
 (stranice 9. i 10.). Taj unos nije bio uključen u obvezujući raspored posebnih obveza Češke, Estonije, Cipra, Latvije,
 Litve, Malte, Slovenije i Slovačke. To ograničenje sada se primjenjuje na sve države članice.
 • Ograničenja nacionalnog tretmana koja se primjenjuju na društva kćeri u okviru 3. modaliteta (str. 10.). Taj unos nije
 bio uključen u obvezujući raspored posebnih obveza Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Mađarske, Malte, Poljske,
 Slovenije i Slovačke. To ograničenje sada se primjenjuje na sve države članice.
 • Ograničenja nacionalnog tretmana koja se primjenjuju na subvencije u okviru 3. modaliteta (str. 13.). Obvezujući
 raspored posebnih obveza Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Malte, Austrije, Slovenije, Slovačke, Finske i Švedske
 uključivao je samo dio ograničenja koja se primjenjuju na subvencije u okviru 3. modaliteta koji je upisan u obvezujući
 raspored EZ-a i njegovih država članica. Ta su ograničenja sada proširena na te države članice.
 • Ograničenje nacionalnog tretmana koje se primjenjuje na subvencije u okviru 4. modaliteta (str. 13.). Obvezujući
 raspored posebnih obveza Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Mađarske, Malte i Slovačke nije uključivao ograničenje koje
 se primjenjuje na subvencije u okviru 4. modaliteta upisano u obvezujući raspored EZ-a i njegovih država članica. To je
 ograničenje sada prošireno na te države članice.
 • Obveze Cipra u pogledu pristupa tržištu u okviru 4. modaliteta. Te se obveze povlače.
 • Unos u pogledu pristupa tržištu u okviru 4. modaliteta – premještaji unutar društva (IKT) (str. 26.). Obvezujući
 raspored posebnih obveza Češke, Latvije, Litve, Mađarske, Poljske i Slovačke nije uključivao ograničenje da subjekt
 primatelj doista mora pružati slične usluge na državnom području predmetne države članice Zajednice. To je ograni
 čenje sada prošireno na te države članice.
 • Unos u pogledu pristupa tržištu u okviru 4. modaliteta – poslovni posjetitelji – prodavatelji usluga (str. 30.). Obvezujući
 raspored posebnih obveza Poljske nije uključivao ograničenje da ti predstavnici neće biti uključeni u obavljanje izravne
 prodaje javnosti. To je ograničenje sada prošireno na tu državu članicu.
 • Unos u pogledu pristupa tržištu u okviru 4. modaliteta – poslovni posjetitelji – uspostava komercijalne prisutnosti (str.
 30.). Obvezujući raspored posebnih obveza Litve nije obuhvaćao ograničenje da ti predstavnici neće biti uključeni u
 obavljanje izravne prodaje javnosti ili pružanje usluga. To je ograničenje sada prošireno na tu državu članicu.
 • Obveze Litve u pogledu pristupa tržištu u okviru 4. modaliteta – poslovni posjetitelji (str. 32.). Te se obveze djelomično
 povlače.
 • Obveza Latvije u pogledu pristupa tržištu u okviru 4. modaliteta – ugovorni pružatelji usluga (str. 33.). Obvezujući
 raspored posebnih obveza Latvije nije uključivao ograničenje da privremeni ulazak i boravak u predmetnoj državi
 članici ne smije biti dulji od tri mjeseca u bilo kojem razdoblju od 12 mjeseci. To je ograničenje sada prošireno na tu
 državu članicu.
 Sektorske obveze
 • Usluge najma/zakupa bez rukovatelja – u pogledu zrakoplova (str. 95.). Ograničenje pristupa tržištu u okviru 2. mo
 daliteta prošireno je na Estoniju, Litvu, Mađarsku, Austriju, Sloveniju, Finsku i Švedsku, a ograničenje pristupa tržištu u
 okviru 3. modaliteta prošireno je na Estoniju, Mađarsku i Austriju.
 ---pagebreak--- L 87/114 HR Službeni list Europske unije 28.3.2019.
 • Usluge povezane s proizvodnjom (stranice 109. i 110.). Povlače se obveze uključene u obvezujući raspored Latvije,
 Litve i Austrije.
 • Usluge obrazovanja (str. 156.): ograničenje na „samo privatno financirane usluge”. To ograničenje nije bilo uključeno u
 obvezujući raspored Estonije, Latvije, Litve, Mađarske, Austrije, Slovenije (nije uključeno samo u pogledu usluga
 obrazovanja odraslih) i Slovačke. To je ograničenje sada prošireno na te države članice. U slučaju Slovenije takvo
 proširenje odnosi se samo na usluge obrazovanja odraslih.
 • Bankarske i druge financijske usluge (osim osiguranja) (stranice 193., 213. i 217.). Ograničenja pristupa tržištu u
 kojima se navodi da je „za upravljanje investicijskim uzajamnim fondovima na udjele i investicijskim društvima
 obvezno osnivanje specijaliziranog društva za upravljanje” te da „samo društva sa sjedištem u Zajednici mogu djelovati
 kao depozitari imovine investicijskih fondova”, oba u okviru 1. i 3. modaliteta, nisu bila uključena u obvezujući
 raspored Češke s obzirom na 3. modalitet, Estonije (nisu uključena ni u 1. ni u 3. modalitet), Latvije s obzirom na
 3. modalitet, Litve s obzirom na 1. modalitet, Mađarske s obzirom na 3. modalitet i Slovačke s obzirom na 3. moda
 litet. Ta su ograničenja sada proširena na te države članice.
 • Svemirski prijevoz. Povlači se obveza uključena u obvezujući raspored Austrije.
 • Zračni prijevoz – iznajmljivanje zrakoplova s posadom (str. 246.). Za Poljsku se uvode dva ograničenja pristupa tržištu
 (jedno u okviru 1. i 2. modaliteta te još jedno u okviru 3. modaliteta).
 • Zračni prijevoz – prodaja i marketing (stranice 247. i 248.). Obvezujući raspored posebnih obveza Estonije nije
 uključivao ograničenje nacionalnog tretmana za distribuciju putem računalnog sustava rezervacija usluga zračnog
 prijevoza koje pruža matični prijevoznik koji upotrebljava računalni sustav rezervacija.
 • Zračni prijevoz – računalni sustav rezervacija (str. 248.). Obvezujući raspored posebnih obveza Mađarske nije uklju
 čivao ograničenje nacionalnog tretmana za obveze matičnih ili sudjelujućih prijevoznika u odnosu na računalni sustav
 rezervacija kojim upravlja zračni prijevoznik jedne treće zemlje ili više njih.
 • Pomoćne usluge u svim vrstama prijevoza – usluge utovara i istovara tereta (str. 259.). Ograničenje pristupa tržištu u
 okviru 3. modaliteta uvedeno je za Estoniju, Latviju i Litvu.
 B) Promjene prijavljene u dokumentu S/SECRET/9
 Horizontalne obveze
 • Obveze Cipra i Malte u okviru 4. modaliteta u pogledu nacionalnog tretmana (stranice 25., 29. i 32. dokumenta
 S/SECRET/8). Te se obveze povlače.
 Sektorske obveze
 • Računalne i srodne usluge – a) usluge savjetovanja povezane s instalacijom računalne strojne opreme (CPC 841) (str. 82.) –
 b) usluge implementacije softvera (CPC 842) (str. 83.) – c) usluge obrade podataka (CPC 843) (str. 85.) – d) usluge baze
 podataka (CPC 844) (str. 86). Povlače se obveze Cipra u okviru 4. modaliteta (IKT, poslovni posjetitelji i ugovorni
 pružatelji usluga) u pogledu nacionalnog tretmana.
 • Usluge istraživanja i razvoja – b) usluge istraživanja i razvoja u društvenim i humanističkim znanostima (CPC 852)
 (stranice 89. i 90.). Povlače se obveze Cipra u okviru 4. modaliteta (IKT, poslovni posjetitelji i ugovorni pružatelji
 usluga) u pogledu nacionalnog tretmana.
 • Osiguranje i usluge povezane s osiguranjem – i. izravno osiguranje (uključujući suosiguranje): (a) životno i (b)
 neživotno (stranice 211. i 212.). Povlače se obveze Cipra u okviru 4. modaliteta (IKT, poslovni posjetitelji i ugovorni
 pružatelji usluga) u pogledu nacionalnog tretmana.
 ---pagebreak--- 28.3.2019. HR Službeni list Europske unije L 87/115
 • Bankarske i druge financijske usluge (osim osiguranja) – x. (e) prenosivi vrijednosni papiri (str. 223.). Povlače se obveze
 Cipra u okviru 4. modaliteta (IKT, poslovni posjetitelji i ugovorni pružatelji usluga) u pogledu nacionalnog tretmana.
 • Hoteli, restorani te priprema i dostava hrane i pića (catering) (CPC 641, 642 i 643) (str. 232.). Povlače se obveze Malte
 u okviru 4. modaliteta (IKT, poslovni posjetitelji i ugovorni pružatelji usluga) u pogledu nacionalnog tretmana.
 • Usluge putničkih agencija i organizatora grupnih putovanja (turoperatora) (CPC 7471) (stranice 233. i 234.). Povlače se
 obveze Malte u okviru 4. modaliteta (IKT, poslovni posjetitelji i ugovorni pružatelji usluga) u pogledu nacionalnog
 tretmana.
 • Usluge međunarodnog pomorskog prijevoza – osim kabotažnog prijevoza – (a) putnički prijevoz (CPC 7211); (b)
 prijevoz tereta (CPC 7212) (str. 242.). Povlače se obveze Malte u okviru 4. modaliteta (IKT, poslovni posjetitelji i
 ugovorni pružatelji usluga) u pogledu nacionalnog tretmana.
 ---pagebreak--- L 87/116 HR Službeni list Europske unije 28.3.2019.
 PRILOG II.
 NADOKNADA OD STRANE EZ-a
 • 3. modalitet: horizontalno ograničenje za javne komunalne službe
 — Bilješka o području primjene navodi da se to ograničenje ne primjenjuje na telekomunikacijske te računalne i
 srodne usluge.
 • 3. modalitet: horizontalna ograničenja za ulaganja
 — uklanjanje ograničenja nacionalnog tretmana za AT u 3. modalitetu u pogledu podružnica stranih dioničkih
 društava (Aktiengesellschaften) i društava s ograničenom odgovornošću (Gesellschaften mit beschränkter Haftung).
 • 4. modalitet za osobe premještene unutar društva i poslovne posjetitelje
 — obveze pristupa tržištu i nacionalnog tretmana za CY i MT u horizontalnom odjeljku i u sektorskom odjeljku u
 sektorima u kojima su CY i MT preuzeli obveze u 3. modalitetu.
 • Profesionalne usluge – inženjerske usluge (CPC 8672)
 — obveze pristupa tržištu i nacionalnog tretmana za CY i MT u 2. modalitetu
 — obveze pristupa tržištu za CY, CZ, MT i SK u 3. modalitetu
 — obveze nacionalnog tretmana za CY i MT u 3. modalitetu
 — uklanjanje ograničenja pristupa tržištu za PT u 3. modalitetu
 • Profesionalne usluge – usluge integriranog inženjerstva (CPC 8673):
 — uklanjanje ispitivanja gospodarskih potreba koje UK primjenjuje na 4. modalitet / ugovorne pružatelje usluga
 — obveze pristupa tržištu i nacionalnog tretmana za SK u 3. modalitetu
 • Profesionalne usluge – usluge urbanističkog planiranja i krajobrazne arhitekture (CPC 8674):
 — obveze pristupa tržištu i nacionalnog tretmana za CY, CZ, MT, PL, SI i SK u 3. modalitetu
 — obveze pristupa tržištu i nacionalnog tretmana za HU u pogledu usluga krajobrazne arhitekture u 2. modalitetu
 • Računalne i srodne usluge –
 — dodavanje bilješke s pojašnjenjem.
 — obveze pristupa tržištu i nacionalnog tretmana za HU u 1., 2. i 3. modalitetu za CPC 845 i 849
 — poboljšani uvjeti za ugovorne pružatelje usluga / 4. modalitet u SE za računalne i srodne usluge u horizontalnom
 odjeljku te nove obveze u SE za ugovorne pružatelje usluga / 4. modalitet za CPC 845 i 849.
 • Usluge oglašavanja (CPC 871):
 — obveze pristupa tržištu i nacionalnog tretmana za CY, MT i PL u 1. modalitetu
 ---pagebreak--- 28.3.2019. HR Službeni list Europske unije L 87/117
 • Telekomunikacijske usluge
 — nove i poboljšane obveze cjelokupnog EZ-a kako je ponuđeno u njegovoj revidiranoj ponudi s obzirom na
 Razvojni plan iz Dohe.
 — pojašnjenje od strane FI da se njezina tri horizontalna ograničenja u 3. modalitetu za pravne subjekte u okviru
 pristupa tržištu, za društva kćeri, podružnice, agencije i predstavničke urede u okviru nacionalnog tretmana te za
 ulaganja u okviru pristupa tržištu ne primjenjuju na telekomunikacijske usluge.
 — bilješka s pojašnjenjem u kojoj se navodi da su podsektori od 2.C.h) do 2.C.m) Sektorske klasifikacije usluga iz
 dokumenta MTN,GNS/W/120 (usluge s dodanom vrijednošću) i podsektori od 2.C.a) do 2.C.g) te klasifikacije
 uključeni ovdje. Podsektor 2.C.o) te klasifikacije uključen je i ovdje u mjeri u kojoj je obuhvaćen ovom definicijom.
 Za potrebe ovog obvezujućeg rasporeda podsektor 2C.n te klasifikacije (informacije dostupne putem interneta i/ili
 obrada podataka) odražava se u ovom obvezujućem rasporedu obveza pod 1.B. (Računalne i srodne usluge).
 • Financijske usluge (usluge osiguranja):
 — uklanjanje dijela ograničenja pristupa tržištu za SK u 3. modalitetu
 • Financijske usluge (bankarstvo)
 — FI: promjena u zahtjevima trajnog boravišta u 3. modalitetu („Najmanje jedan od osnivača, članova upravnog
 odbora, nadzornog odbora i glavni direktor moraju imati trajno boravište u Europskoj zajednici ...” umjesto
 izraza „Najmanje polovina osnivača, članova upravnog odbora, nadzornog odbora i ovlaštenih osoba, glavni
 direktor, punomoćnik i osoba ovlaštena za potpisivanje u ime kreditne institucije moraju imati boravište u
 Europskoj zajednici ...”).
 • Hoteli, restorani i dostava hrane i pića (catering)
 — Novi (manje ograničavajući) jezik za IT u pogledu ispitivanja gospodarskih potreba u okviru 3. modaliteta za
 barove, kafiće i restorane, uključujući obvezu o njegovoj nediskriminirajućoj prirodi.
 • Usluge putničkih agencija i organizatora grupnih putovanja (turoperatora)
 — uklanjanje ispitivanja gospodarskih potreba koje na 3. modalitet primjenjuje CZ
 • Usluge uređivanja kose
 — obveze pristupa tržištu i nacionalnog tretmana za CZ, FI, HU i SK u 2. i 3. modalitetu
 Za označavanje država članica upotrebljavaju se sljedeće oznake:
 AT Austrija
 BE Belgija
 CY Cipar
 CZ Češka
 DE Njemačka
 ---pagebreak--- L 87/118 HR Službeni list Europske unije 28.3.2019.
 DK Danska
 EE Estonija
 EL Grčka
 ES Španjolska
 FI Finska
 FR Francuska
 HU Mađarska
 IE Irska
 IT Italija
 LT Litva
 LU Luksemburg
 LV Latvija
 MT Malta
 NL Nizozemska
 PL Poljska
 PT Portugal
 SE Švedska
 SI Slovenija
 SK Slovačka
 UK Ujedinjena Kraljevina


type: other

text:
Šterntal | Zvezdna dolina
 Zgodovinsko društvo Kidričevo in predstavnik Ruske federacije ter umetnik Oleg Kalinin sta konec januarja županu Antonu Leskovarju predstavila idejo o postavitvi kipa ruskim vojnim ujetnikom, ki so preminuli v taborišču Sternthal.
 Kip, ki naj bi v dolžino meril štiri metre in v višino dva, z osrednjimi figurami predstavlja ruske kadete – otroke, gojence vojaško organizirane šole. Ti so domovino zapustili kot begunci po končani ruski državljanski vojni. Kadeti, stari od 6 do 18 let, so v Strnišču, današnjem Kidričevem, v veliki revščini v dotrajanih barakah nekdanjega avstro-ogrskega taborišča bivali od leta 1920 do 1922. Izgubili so vse, domovino, starše, sorodnike in mnogi izmed njih tudi življenja. Vsaj 11 kadetov je pokopanih na vojaškem pokopališču v Kidričevem, najmlajšemu, ki je podlegel nemogočim razmeram begunskega taborišča v Strnišču, je bilo manj kot 10 let, so ozadje spomenika opisali v zgodovinskem društvu.
 Župan Anton Leskovar je poudaril, da ne nasprotuje postavitvi spomenika, vendar da je potreben tehten premislek, kam ga postaviti.
 Ponedeljek, 6 februar 2017
 Vir: http://www.tednik.si/kultura/4329-kidricevo-spomenik-ruskim-vojnim-ujetnikom
 Leave a Comment » | Informiranje, Izobraževanje, Kidričevo, Kultura, Občina Kidričevo, Taborišče, Zgodovina, Župan | Tagged: Mojca Vtič, Spomenik, Strnišče, Taborišče, Zgodovina, Štajerski tednik, Šterntal, Župan | Trajna povezava
 9 oktobra, 2014
 Leave a Comment » | Informiranje, Infrastruktura, Kidričevo, Kultura, Občina Kidričevo, Video, Zgodovina | Tagged: Informiranje, Infrastruktura, Kidričevo, Kultura, Nepremičnine, Občina Kidričevo, Otvoritev, Video, Šterntal | Trajna povezava
 Napis v Lovrencu pri Kidričevem buri duhove
 7 julija, 2014
 Na proslavi občine Kidričevo dne 22. 6. 2014 so me nekateri vprašali oziroma opozorili o “napačnem” napisu na novi nagrobni plošči na pokopališču v Lovrencu pri Kidričevem. Na njej piše, da so tukaj pokopani umrli iz partizanskega taborišča Strnišče. To vznemirjanje je letelo (tudi) name kot avtorja knjige Ormoški Petriček, od koder izvira omenjeni spisek tam pokopanih. Zato se v domači medijski polemiki tudi oglašam in dodajam k domnevi o napačnem napisu svoje mnenje.
 Pobuda za ta spomenik je nastala na podlagi že omenjenega spiska kot edinega vira v Sloveniji – seznama mrtvih, tukaj pokopanih iz koncentracijskega taborišča v Strnišču od 5. do 15. 8.1945, ki ga je zbral takratni lovrenški župnik g. Špindler. Ta seznam je pregledal in kot zgodovinski vir prvi uporabil zgodovinar Janez Janžekovič kot soavtor omenjene knjige o zaprtih otrocih v Strnišču in nato še v Ormožu. Nekateri svojci so šele sedaj izvedeli, kje počivajo njihovi sorodniki. V Petričku so nas zanimali predvsem otroci, zato smo v tej knjigi objavili le sezname umrlih otrok v koncentracijskem taborišču Strnišče in nato v ormoški graščini. V omenjenem seznamu, ki ga je naredil g. Špindler, pa so omenjeni tudi drugi mrtvi, ki so jih med 5. in 15. 8. 1945 pripeljali iz taborišča, da bi jih pokopali na lovrenškem pokopališču. Ta seznam obsega 54 umrlih z imeni in priimki, različnih starosti, med njimi tudi 13 otrok.
 Tako se je med svojci omenjenih žrtev na avstrijskem Koroškem porodila želja po postavitvi skupnega nagrobnega znamenja na tem pokopališču. Zbrali so denar in preko slovenskega odbora za označevanje zamolčanih grobišč nedavno postavili to nagrobno znamenje.
 O napisu na nagrobniku pa sledeče: koncentracijsko taborišče Strnišče je ustanovila slovenska Ozna, 90 odstotkov operativnega vodstva je prišlo iz partizanskih enot s Pohorja, iz Haloz in Prekmurja, le okoli 10 odstotkov pa vaških aktivistov, ki do tedaj niso bili v partizanih.
 To največje koncentracijsko taborišče na Slovenskem je bilo namenjeno povečini civilnim prebivalcem nemške narodnosti, ki so jih nameravali izgnati iz Slovenije in jim zapleniti vse premično in nepremično premoženje. V resnici pa v taborišču niso bili internirani samo Nemci, temveč pripadniki različnih narodov, predvsem veliko Slovencev, ki so bili z Nemci sorodstveno povezani ali pa so med vojno opravljali kakšne službe v nemški okupacijski upravi. Takratni interniranci vedo povedati, da so ponje prišli partizani in jih s tovornjaki vozili v Strnišče. Vedo tudi povedati, da so jim partizani med vožnjo prepevali: “Sedaj gremo, gremo, nazaj se več ne vrnemo ...” in da so jih v taborišču stradali in pretepali partizani. Sploh se ne spomnim, da bi kateri pričevalec v Avstriji rekel, da so jih v Strnišču pretepali in stradali oznovci in knojevci. Seveda so oznovci in knojevci bili partizani, pa četudi so nekateri bili mobilizirani šele v aprilu in maju 1945. Je že res, da partizani niso vodili samo narodnoosvobodilnega boja proti okupatorju, temveč tudi boj za prevzem oblasti in socialistično revolucijo. Partizanov žal ne moremo ločiti od njihovih voditeljev, pa čeprav se del partizanov z njihovimi dejanji ni strinjal. Tisti, ki so si upali to nestrinjanje glasno izraziti, so doživeli enako usodo kot interniranci v taboriščih ali od Vosa in Ozne likvidirani nesrečniki med vojno in po njej.
 Svojci žrtev komunističnega taborišča v Strnišču so lahko postavili spomenik le za 54 žrtev, ki so imele vsaj to srečo, če lahko tako rečem, da so bile pokopane v blagoslovljeno zemljo na lovrenškem pokopališču. Kaj pa nekaj sto ali morda tisoč preostalih žrtev tega taborišča? Ali ni že čas, da nekdo pove, kje so pokopane? Vemo, da večina umrlih leži v neblagoslovljeni zemlji okoliških gozdov in gramoznic, nekateri pa tudi na Pohorju. Nekatera mesta morišč na Pohorju je pokazal pokojni Zdenko Zavadlav, ki je bil v času pobojev namestnik pooblaščenca Ozne v Mariboru. Bilo bi prav, da bi tudi na grobovih teh nesrečnikov lahko njihovi svojci prižgali svečko in se poklonili njihovemu spominu. Vsak človek ima pravico do groba in spomina.
 Objavljeno v Večeru, v ponedeljek, 7. julija 2014
 Leave a Comment » | Informiranje, Izobraževanje, Kidričevo, Lovrenc na Dravskem polju, Mediji, Slovenija, Taborišče, Zgodovina | Tagged: Informiranje, Javno pismo, Kidričevo, Lovrenc na Dravskem polju, Mediji, Taborišče, Večer, Zgodovina, Šterntal | Trajna povezava
 Zahtevajo, da postane občina degradirano območje
 Župana občine Kidričevo Antona Leskovarja sta v sredo obiskala vodja gibanja Za Kidričevo Branko Štrucl in predstavnica občanov Magda Krajnc ter mu predala zahtevo, naj vlada skupaj z občino s predpisom določi Kidričevo kot degradirano območje.
 Vodja gibanja Za Kiričevo Branko Štrucl je poudaril, da imajo občanke in občani Kidričevega po ustavi zajamčeno pravico, da soodločajo o svojem bivalnem okolju in zdravju: »Zato bomo od vlade zahtevali, da skupaj z občino, s predpisom določi Kidričevo kot degradirano okolje. Zakon o varstvu okolja v 24. členu opredeljuje degradirano okolje, zato smo zahtevali okoljevarstvene in zdravstvene študije, saj je skrajni čas, da že enkrat izvemo resnico o tem, kakšno hrano pridelujemo, kakšno vodo pijemo in kakšen zrak dihamo. Trdno smo prepričani, da onesnaženost okolja v naši občini zaradi posledice industrije in kmetijstva presega zakonske dopustne vrednosti. Gre za onesnažen zrak, zemljo in vodo, posledično pa predvsem za obolenja dihal, rakava obolenja in visoko stopnjo umrljivosti, vse to je dokazljivo.«
 Vzroki za degradacijo so se nabirali dolga leta
 Kot je pojasnil Štrucl, so se vzroki za degradacijo Kidričevega nabirali dolga leta in jih je več: »Leta 2010 so raziskave pokazale, da so v rdečem blatu presenetljivo visoke koncentracije arzena, kroma, svinca in živega srebra; to so rakotvorne spojine, ki vsebujejo še precej natrijevega luga. Deponija rdečega blata se razprostira sredi polj na 48 ha in ocenjujemo, da ga je med 3 in 6,5 milijona ton. Na dveh območjih sta odlagališči pepela, raznih lugov, žlindre in drugih strupenih snovi, tega je med 2 in 3 milijone ton, ogroža nas tudi deponija odpadnih gum. Madžarska družba Mal proizvaja surovine za kemično, livarsko in keramično industrijo ter surovino za pralni prah, ponaša pa se tudi z vidnim dimnikom, ki predvsem v poznih nočnih urah spušča strupene pline in tako onesnažuje celotno Dravsko polje. Avstrijski Saubermacher ima v sklopu Taluma v lasti Center za ravnanje z nevarnimi odpadki, v katerem najbolj nevarne odpadke zbirajo, prehodno skladiščijo, nekatere pa tudi obdelajo. Ta nevarni center že od leta 2007 krši okoljevarstvene standarde, zato se je družba obvezala, da bo center sanirala ter odpravila vse pomanjkljivosti. A to so same laži in zavajanja, saj enkrat vlagajo zahtevek za gradbeno dovoljenje, drugič ga spet umikajo. Tudi novi daljnovod 2 x 400 KV, Cirkovce–Pince, negativno vpliva na vse v neposredni bližini. Prava tempirana bomba je tudi kompresorska plinska postaja, problematičen je cestno-železniški promet, strelišče Slovenske vojske na poligonu v Apačah pa s hrupom vznemirja ljudi in živali našega območja. Eden od večjih onesnaževalcev je tudi Tovarna asfalta Kidričevo, ki je v sklopu kompleksa Talum, povrhu vsega pa naše okolje degradira tudi več kot deset saniranih opuščenih gramoznic, v katerih je več kot 100.000 kubičnih metrov nevarnih odpadkov, ostankov raznih škropiv. V centru vsega dogajanja pa je pod nami podtalnica, iz katere se z vodo oskrbuje več kot 70.000 ljudi, tako da to ni več samo problem Kidričevega, ampak države. Letos bo 20 let od ustanovitve občine, pa ni bilo glede vsega tega narejenega ničesar. V nestrankarskem gibanju Za Kidričevo bomo z vsemi sredstvi skušali temu narediti enkrat konec.«
 Župan trdi, da je v Kidričevem zagotovljena kakovost bivanja
 Župan Anton Leskovar je bil nad vsemi trditvami in zahtevami presenečen, saj ima sam o Kidričevem popolnoma drugačno mnenje: »Resnično sem presenečen, saj sem prepričan, da je bivanje v naselju Kidričevo in nasploh v naši občini danes zelo kakovostno. Krajani Kidričevega imajo v krogu 300 metrov na voljo vse, kar potrebujejo za kakovostno bivanje in življenje. Če v to ne bi bil prepričan, se skupaj s predstavniki gospodarstva naše občine ne bi resno dogovarjali s tujimi partnerji o razvoju športnega turizma, ki je eden od strateških razvojnih ciljev naše občine. Poudarjam in takšne so tudi naše ugotovitve, da je danes v Kidričevem zagotovljena kakovost bivanja in življenja, saj smo za to zagotovili vse potrebne pogoje; od novega vrtca in prenovljene šole z novo šolsko kuhinjo do nove sodobne športne dvorane, novega zdravstvenega doma, ki je tik pred odprtjem, ter prenovljenega dvorca Šterntal. Skratka temu okolju in naselju Kidričevo, ki je bilo včasih za marsikaj prikrajšano, želimo vliti novo življenje in prepričan sem, da nam ne bo težko, saj so dejansko zagotovljeni ustreznejši pogoji tudi za mlade družine.«
 Kidričevo, 13.3.2014
 Vir: http://www.tednik.si/zahtevajo-da-postane-obcina-degradirano-obmocje
 Leave a Comment » | Ekologija, Guma, Informiranje, Infrastruktura, Izobraževanje, Kidričevo, Mediji, Občina Kidričevo, Slovenija, Sociala, Strnišče, Šport, Župan | Tagged: Anton Leskovar, Branko Štrucl, Gume, Informiranje, Infrastruktura, Kidričevo, Mediji, Mladi, Nepremičnine, Občina Kidričevo, Odpadki, Saubermacher, Sociala, Talum, Zdravstveni dom, Štajerski tednik, Šterntal, Župan | Trajna povezava
 Zaradi pomanjkanja dokazov je sodišče zadevo ustavilo
 Potem ko so leta 2006 v gozdu pri Kidričevem našli ostanke kosti domnevnih žrtev povojnih pobojev v taborišču Šterntal in ko so v zvezi s tem leta 2009 pričeli prvo povojno preiskavo zoper 85-letnega Martina Štorglja, nekdanjega člana OZNE, smo izvedeli, da je sodišče zaradi pomanjkanja dokazov zadevo ustavilo.
 Očitno je preiskava povojnih pobojev v nekdanjem taborišču Šterntal v Kidričevem, ki je bil od leta 2006 do 2010 osrednji medijski dogodek, na mrtvi točki, saj zadnjih nekaj let o tem ni bilo slišati ničesar. Kot da nikogar ne zanima, kako se je ta nekaj časa tako razvpit sodni proces nadaljeval, ali je že bil končan in kakšen je bil njegov morebitni sodni epilog.
 Naj spomnimo, da se je leta 2009 po dveh neuspelih poskusih sicer začela predkazenska preiskava povojnega dogajanja v taborišču Šterntal pri Kidričevem, kjer naj bi poleti leta 1945 zagrešili do 100 zunajsodnih pobojev. Dejanja vojnega hudodelstva zoper civilno prebivalstvo je bil osumljen tedaj 85-letni član lokalne Ozne Martin Štorgelj, ki naj bi pri usmrtitvah sodeloval kot vodja nekdanje jugoslovanske varnostne službe Ozna na ptujskem območju. Zaradi tega so osumljenca na ptujskem sodišču zaslišali že dve leti pred tem, a se je sam izrekel za nedolžnega, preiskava pa je bila zaradi pomanjkanja podatkov dvakrat zavrnjena.
 Preiskava se je začela leta 2009
 Tedanji vodja ptujskega okrožnega tožilstva Milan Birsa, ki je sedaj že v pokoju, je pojasnil, da se je preiskava po pritožbi na mariborsko višje sodišče začela 19. junija 2009, s tem pa je bil dan tudi povod za izkop trupel. Z izkopom so sicer našli posmrtne ostanke vsaj 20 žrtev, med njimi tudi žensk. Osumljenega Martina Štorglja pa naj bi bremenila sodelovanja pri pobojih tudi izjava nekega očividca.
 Po besedah vodje tedanje policijske akcije Sprava Pavla Jamnika je bilo dokazov “kar nekaj”, na podlagi česar je bilo mogoče tudi sestaviti ovadbo. Imena priče zaradi interesa preiskave niso želeli razkriti. Preiskava proti Štorglju naj bi sicer trajala že dlje časa, na osnovi ugotovitev pa naj bi se začel prvi proces v zvezi s povojnimi poboji v Sloveniji.
 In ker o omenjenem sodnem procesu že nekaj let ni bilo slišati prav nič, smo se prejšnji teden ponovno obrnili na Okrožno državno tožilstvo na Ptuju, ki ga od lanskega julija vodi višja državna tožilka Dijana Šeruga Sagadin.
 Štiri leta zahtev, tožb, pritožb ...
 O tem primeru nam je pojasnila: „Okrožno državno tožilstvo na Ptuju je 11. septembra 2006 na Okrožno sodišče na Ptuju vložilo zahtevo za preiskavo zoper eno osumljeno osebo zaradi suma storitve kaznivega dejanja vojnega hudodelstva zoper civilno prebivalstvo.
 Preiskovalna sodnica je 11. junija 2007 izrazila nestrinjanje z zahtevo za preiskavo, zato je o tem odločal izvenrazpravni senat Okrožnega sodišča na Ptuju, ki je 10. oktobra 2007 zavrnil zahtevo državnega tožilca za uvedbo preiskave. Zoper takšno odločitev se je državni tožilec pritožil na Višje sodišče v Maribor, ki je 11. julija 2008 pritožbi državnega tožilca ugodilo, razveljavilo sklep izvenrazpravnega senata Okrožnega sodišča na Ptuju ter zadevo vrnilo v ponovno odločanje. Senat Okrožnega sodišča na Ptuju je nato 6. aprila 2009 ponovno zavrnil zahtevo državnega tožilca za opravo preiskave. Tudi tokrat se je državni tožilec zoper takšno odločitev pritožil in s pritožbo uspel, saj je Višje sodišče v Mariboru s sklepom 19. junija 2009 zoper eno osumljeno osebo uvedlo preiskavo. Senat Okrožnega sodišča na Ptuju je nato 20. oktobra 2010 s sklepom zavrnil predlog državnega tožilca za odreditev izkopa posmrtnih ostankov trupel oseb, ki naj bi jih ustrelili pripadniki Knoja v gozdu na območju Kidričevega, prav tako pa je zavrnilo tudi postavitev izvedencev, ki bi po opravljenem izkopu podali izvedensko mnenje o neposrednem vzroku smrti teh oseb. Po zaključku preiskave je državni tožilec ob skrbni presoji vseh podatkov in dokazov zaključil, da ni podlage, ki bi nudila dovolj trdno oporo za nadaljevanje kazenskega postopka zoper določeno osumljeno osebo. Zato je državni tožilec 28. oktobra 2011 podal pisni odstop od kazenskega pregona iz razloga, ker ni dovolj dokazov. Zaradi navedenega je Okrožno sodišče na Ptuju novembra 2011 s sklepom omenjeno preiskavo ustavilo.“ Kot je še povedala Dijana Šeruga Sagadin, na ptujskem okrožnem državnem tožilstvu drugih ovadb v zvezi s povojnimi poboji na območju taborišča Šterntal in širše niso prejeli
 Kriminalist Jamnik: v to zadevo sem vložil več let dela
 O zadevi povojnih pobojev v nekdanjem taborišču Šterntal in Štorglju smo povprašali tudi Pavla Jamnika na Upravi kriminalistične policije Slovenije, ki pa je bil tokrat zelo kratek: „V tem, kar so vam povedali na tožilstvu, je vsa resnica tega primera. Ker nimamo konkretnih dokazov, ni mogoče zoper Štorglja podati morebitnih kazenskih ovadb, novih pa za sedaj uradno še ni bilo. Moram reči, da sem v obsežno zadevo domnevnih povojnih pobojev v nekdanjem taborišču Šterntal in izkop posmrtnih ostankov domnevnih žrtev teh pobojev osebno vložil več let svojega dela. Samo zaradi tega primera sem bil kar dvakrat tudi v centralnem arhivu v Beogradu, vendar tudi tam nisem našel nobenih dokazov, ki bi kogarkoli bremenili kaznivega dejanja. To je vse, kar vam o tem lahko povem.“
 Štajerski tednik, 30.1.2014
 Vir: http://www.tednik.si/zaradi-pomanjkanja-dokazov-je-sodisce-zadevo-ustavilo
 Leave a Comment » | Informiranje, Kidričevo, Mediji, Zgodovina | Tagged: Informiranje, Kidričevo, Mediji, Zgodovina, Štajerski tednik, Šterntal | Trajna povezava


text:
3 aprile 2019 (*)
 Nella causa C‐617/17,
 avente ad oggetto la domanda di pronuncia pregiudiziale proposta alla Corte, ai sensi dell’articolo 267 TFUE, dal Sąd Najwyższy (Corte suprema, Polonia), con decisione del 26 settembre 2017, pervenuta in cancelleria il 30 ottobre 2017, nel procedimento
 – per la Powszechny Zakład Ubezpieczeń na Życie S.A., da W. Boruń e J. Wójcik, radcy prawni;
 – per il Prezes Urzędu Ochrony Konkurencji i Konsumentów, da B. Cebula, radca prawny;
 – per la Commissione europea, da T. Christoforou, M. Farley, J. Szczodrowski e F. van Schaik, in qualità di agenti;
 – per l’Autorità di vigilanza EFTA, da C. Zatschler, M. Sánchez Rydelski e C. Simpson, in qualità di agenti,
 1 La domanda di pronuncia pregiudiziale verte sull’interpretazione del principio del ne bis in idem sancito all’articolo 50 della Carta dei diritti fondamentali dell’Unione europea, proclamata a Nizza il 7 dicembre 2000 (in prosieguo: la «Carta») e dell’articolo 3, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1/2003 del Consiglio, del 16 dicembre 2002, concernente l’applicazione delle regole di concorrenza di cui agli articoli 81 e 82 del trattato (GU 2003, L 1, pag. 1).
 2 Tale domanda è stata presentata nell’ambito di una controversia che oppone la Powszechny Zakład Ubezpieczeń na Życie S.A. w Warszawie (in prosieguo: la «PZU Życie») al Prezes Urzędu Ochrony Konkurencji i Konsumentów (presidente dell’Ufficio per la tutela della concorrenza e dei consumatori; in prosieguo: il «presidente dell’UOKiK») relativamente ad una decisione di quest’ultimo che infligge, per un abuso di posizione dominante, un’ammenda a titolo della violazione del diritto nazionale della concorrenza e un’ammenda a titolo della violazione del diritto della concorrenza dell’Unione.
 3 Il considerando 6 del regolamento n. 1/2003 così recita:
 «Per garantire un’efficace applicazione delle regole di concorrenza [dell’Unione] sarebbe opportuno coinvolgere in maggior misura le autorità garanti della concorrenza degli Stati membri. A tal fine, ad esse dovrebbe essere conferito il potere di applicare il diritto [dell’Unione]».
 4 Ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 1, del suddetto regolamento:
 «Quando le autorità garanti della concorrenza degli Stati membri o le giurisdizioni nazionali applicano la legislazione nazionale in materia di concorrenza ad accordi, decisioni di associazioni di imprese o pratiche concordate ai sensi dell’articolo 81, paragrafo 1, [CE] che possano pregiudicare il commercio tra Stati membri ai sensi di detta disposizione, esse applicano anche l’articolo 81 [CE] a siffatti accordi, decisioni o pratiche concordate. Quando le autorità garanti della concorrenza degli Stati membri o le giurisdizioni nazionali applicano la legislazione nazionale in materia di concorrenza agli sfruttamenti abusivi vietati dall’articolo 82 [CE], esse applicano anche l’articolo 82 [CE]».
 5 L’art. 5 del suddetto regolamento, intitolato «Competenze delle autorità garanti della concorrenza degli Stati membri», così dispone:
 «Le autorità garanti della concorrenza degli Stati membri sono competenti ad applicare gli articoli 81 e 82 [CE] in casi individuali. A tal fine, agendo d’ufficio o in seguito a denuncia, possono adottare le seguenti decisioni:
 6 L’articolo 11 del medesimo regolamento, intitolato «Cooperazione fra la Commissione e le autorità garanti della concorrenza degli Stati membri», dispone quanto segue:
 «1. La Commissione e le autorità garanti della concorrenza degli Stati membri applicano le regole di concorrenza [dell’Unione] in stretta collaborazione.
 3. Quando le autorità garanti della concorrenza degli Stati membri agiscono ai sensi dell’articolo 81 o 82 [CE], esse ne informano per iscritto la Commissione prima o immediatamente dopo l’avvio della prima misura formale di indagine. L’informazione può essere resa disponibile anche alle autorità garanti della concorrenza degli altri Stati membri.
 7 L’articolo 16 del regolamento n. 1/2003 è così formulato:
 «1. Quando le giurisdizioni nazionali si pronunciano su accordi, decisioni e pratiche ai sensi dell’articolo 81 o 82 [CE] che sono già oggetto di una decisione della Commissione, non possono prendere decisioni che siano in contrasto con la decisione adottata dalla Commissione. Esse devono inoltre evitare decisioni in contrasto con una decisione contemplata dalla Commissione in procedimenti da essa avviati. A tal fine le giurisdizioni nazionali possono valutare se sia necessario o meno sospendere i procedimenti da esse avviati. Tale obbligo lascia impregiudicati i diritti e gli obblighi di cui all’articolo 234 [CE].
 2. Quando le autorità garanti della concorrenza degli Stati membri si pronunciano su accordi, decisioni o pratiche ai sensi dell’articolo 81 o dell’articolo 82 [CE] che sono già oggetto di una decisione della Commissione, non possono prendere decisioni che siano in contrasto con la decisione adottata dalla Commissione».
 8 L’articolo 8, paragrafo 1, dell’ustawa o ochronie konkurencji i konsumentów (legge sulla tutela della concorrenza e dei consumatori), del 15 dicembre 2000 (Dz. U. del 2000, n. 122, posizione 1319; in prosieguo: la «LPCC»), è così formulato:
 «È vietato l’abuso di una posizione dominante sul mercato rilevante da parte di una o più imprese».
 9 L’articolo 101, paragrafo 1, della LPCC così dispone:
 «Il presidente [dell’UOKiK] può, mediante decisione, infliggere a un’impresa una sanzione pecuniaria per un importo non superiore al 10% dei ricavi realizzati nell’esercizio precedente a quello in cui è inflitta l’ammenda, ove tale impresa, anche non intenzionalmente, abbia violato:
 1) il divieto sancito nell’articolo 5, al di fuori dei casi di applicazione dei criteri di esclusione di cui agli articoli 6 e 7, o il divieto sancito nell’articolo 8;
 2) l’articolo 81 o all’articolo 82 [CE];
 10 Con decisione del 25 ottobre 2007 il presidente dell’UOKiK ha considerato che, nel periodo intercorrente tra il 1o aprile 2001 e la data di adozione di tale decisione, la PZU Życie aveva abusato della sua posizione dominante sul mercato delle assicurazioni‐vita di gruppo per lavoratori in Polonia e, di conseguenza, aveva violato l’articolo 8 della LPCC.
 11 Il presidente dell’UOKiK ha altresì ritenuto che la pratica costitutiva di tale abuso potesse incidere negativamente sulle possibilità che assicuratori stranieri entrassero nel mercato polacco e, a tale titolo, pregiudicare il commercio tra gli Stati membri. Esso ha quindi considerato che la PZU Życie aveva violato, oltre al diritto nazionale, l’articolo 82 CE.
 12 Il presidente dell’UOKiK ha inflitto alla PZU Życie una sanzione per un importo complessivo di 50 361 080 zloty polacchi (PLN) (circa EUR 11 697 000), comprendente, da un lato, un’ammenda di PLN 33 022 892,77 (circa EUR 7 664 000) a titolo della violazione delle disposizioni del diritto nazionale della concorrenza per il periodo tra il 1o maggio 2001 e il 25 ottobre 2007, dall’altro, un’ammenda di PLN 17 358 187,23 (circa EUR 4 033 000) a titolo della violazione dell’articolo 82 CE per il periodo compreso tra il 1o maggio 2004, data dell’adesione della Repubblica di Polonia all’Unione, e il 25 ottobre 2007.
 13 Con sentenza del 28 marzo 2014, il Sąd Okręgowy w Warszawie – Sąd Ochrony Konkurencji i Konsumentów (Tribunale regionale di Varsavia – Tribunale per la protezione della concorrenza e dei consumatori, Polonia) ha respinto il ricorso proposto dalla PZU Życie contro la decisione del 25 ottobre 2007. Tale sentenza è stata confermata dal Sąd Apelacyjny w Warszawie (Corte d’appello di Varsavia, Polonia) con sentenza del 17 settembre 2015.
 14 La PZU Życie ha proposto ricorso per cassazione dinanzi al Sąd Najwyższy (Corte suprema, Polonia), deducendo una violazione del principio del ne bis in idem sancito all’articolo 50 della Carta e all’articolo 4 del protocollo n. 7 della Convenzione europea per la salvaguardia dei diritti dell’uomo e delle libertà fondamentali, firmata a Roma il 4 novembre 1950 (in prosieguo: la «CEDU»). La ricorrente nel procedimento principale sostiene di essere stata sanzionata due volte per una violazione del diritto dell’Unione, vale a dire, una prima volta, in modo diretto, sulla base dell’articolo 82 CE, in combinato disposto con l’articolo 5 del regolamento n. 1/2003 e, una seconda volta, indirettamente, ai sensi del diritto nazionale della concorrenza.
 15 Il giudice del rinvio ricorda che il principio del ne bis in idem riveste una importanza considerevole in uno Stato di diritto democratico e vieta di giudicare e di punire due volte uno stesso soggetto per uno stesso fatto. Esso sottolinea che la controversia di cui al procedimento principale verte, in sostanza, sulla questione di stabilire in quale ipotesi sussista, per uno stesso caso, un secondo giudizio o una seconda sanzione per violazione del diritto della concorrenza ai fini dell’applicazione del principio del ne bis in idem.
 16 In primo luogo, esso sottolinea che, nella sentenza del 10 febbraio 2009, Sergey Zolotukhin c. Russia (CE:ECHR:2009:0210JUD001493903, punti da 78 a 82), la Corte europea dei diritti dell’uomo ha dichiarato che tale principio si applica in caso di identità dei fatti e non nel caso di una stessa infrazione. Da tale giurisprudenza risulterebbe che il fatto di punire, come nel caso di specie, una persona a due riprese per il medesimo comportamento anticoncorrenziale costituisce una violazione del principio del ne bis in idem. La Corte avrebbe seguito lo stesso approccio nelle materie diverse dal diritto della concorrenza, in particolare nelle sentenze del 5 maggio 1966, Gutmann/Commissione (18/65 e 35/65, EU:C:1966:24), e del 9 marzo 2006, Van Esbroeck (C‐436/04, EU:C:2006:165).
 17 In secondo luogo, il giudice del rinvio rileva che, nella sua giurisprudenza in materia di concorrenza, la Corte ha invece dichiarato che il principio del ne bis in idem è soggetto alla triplice condizione di identità dei fatti, di unità del contravventore e di unità dell’interesse giuridico tutelato. Per quanto riguarda, più in particolare, l’identità dei fatti, la Corte avrebbe precisato, nella sentenza del 14 febbraio 2012, Toshiba Corporation e a. (C‐17/10, EU:C:2012:72, punto 99), che quest’ultima deve essere valutata non solo dal punto di vista del comportamento dell’impresa, ma anche alla luce dei suoi effetti sul piano temporale e territoriale.
 18 Pertanto, secondo il giudice del rinvio, esiste una divergenza tra l’approccio della Corte nelle cause in materia di concorrenza e il suo approccio negli altri settori del diritto dell’Unione. Infatti, in materia di concorrenza, la Corte esigerebbe che sussista, oltre all’identità dei fatti e all’unità del contravventore, l’unità dell’interesse giuridico tutelato. Tale condizione supplementare limiterebbe l’ambito di applicazione del principio del ne bis in idem. Essa porterebbe, nel caso di specie, a constatare che non vi è stata violazione di tale principio.
 19 Tale giudice si interroga dunque sulla portata del principio del ne bis in idem, dovendo applicare al contempo le disposizioni della CEDU e quelle della Carta. Inoltre, esso pone la questione se la giurisprudenza della Corte relativa all’applicazione di tale principio in materia di concorrenza sia conforme all’articolo 52, paragrafo 3, seconda frase, della Carta, poiché tale giurisprudenza accorda una tutela più limitata rispetto a quella garantita dalla CEDU.
 20 In terzo luogo, nell’ipotesi in cui la Corte dovesse confermare che l’unità dell’interesse giuridico tutelato costituisce un elemento supplementare che condiziona l’applicazione del principio del ne bis in idem, il giudice del rinvio si chiede se la sentenza del 13 febbraio 1969, Wilhelm e a. (14/68, EU:C:1969:4), pronunciata in una causa che non metteva in discussione il principio del ne bis in idem, debba essere interpretata nel senso che il diritto dell’Unione e il diritto nazionale della concorrenza tutelano uno stesso interesse giuridico. Tale ambiguità risulterebbe anche dalla sentenza del 14 febbraio 2012, Toshiba Corporation e a. (C‐17/10, EU:C:2012:72, punti 81 e 98), la quale, tuttavia, potrebbe essere interpretata nel senso che tali due diritti tutelano uno stesso interesse giuridico. Detta questione, che non sarebbe stata ancora risolta, sarebbe determinante per dirimere la controversia principale, caratterizzata da un’identità dei fatti e in cui si è avuta un’applicazione parallela, nell’ambito di uno stesso procedimento, di disposizioni analoghe del diritto dell’Unione e del diritto nazionale.
 21 In tale contesto, il Sąd Najwyższy (Corte suprema) ha deciso di sospendere il procedimento e di sottoporre alla Corte le seguenti questioni pregiudiziali:
 «1) Se sia ammissibile un’interpretazione dell’articolo 50 della [Carta] in base alla quale l’applicazione del principio del ne bis in idem è subordinata non soltanto all’identità dell’autore della violazione e all’identità delle circostanze di fatto, ma altresì all’identità dell’interesse giuridico protetto.
 2) Se l’articolo 3 del regolamento [n. 1/2003], in combinato disposto con l’articolo 50 della [Carta], debba essere interpretato nel senso che il diritto dell’Unione europea in materia di concorrenza e il diritto nazionale in materia di concorrenza, applicati in parallelo da un’autorità garante della concorrenza di uno Stato membro dell’Unione europea, proteggono uno stesso interesse giuridico».
 22 Con le sue questioni pregiudiziali, che è opportuno esaminare congiuntamente, il giudice del rinvio chiede, in sostanza, se il principio del ne bis in idem, sancito all’articolo 50 della Carta, debba essere interpretato nel senso che esso osta a che un’autorità nazionale per la concorrenza infligga ad un’impresa, nell’ambito di una stessa decisione, un’ammenda per violazione del diritto nazionale della concorrenza e un’ammenda per violazione dell’articolo 82 CE.
 23 Ai sensi del suo considerando 6, il regolamento n. 1/2003 mira, al fine di garantire l’efficace applicazione delle regole di concorrenza dell’Unione, a coinvolgere in maggior misura le autorità nazionali conferendo loro il potere di applicare il diritto dell’Unione.
 24 Pertanto, conformemente all’articolo 3, paragrafo 1, seconda frase, di detto regolamento, quando le autorità garanti della concorrenza degli Stati membri applicano la legislazione nazionale in materia di concorrenza agli sfruttamenti abusivi vietati dall’articolo 82 CE, esse applicano anche tale articolo.
 25 La Corte ha ripetutamente dichiarato che il diritto dell’Unione e il diritto nazionale in materia di concorrenza si applicano parallelamente. Le regole di concorrenza a livello europeo e nazionale considerano le pratiche restrittive sotto aspetti diversi e i loro ambiti d’applicazione non coincidono (sentenza del 14 febbraio 2012, Toshiba Corporation e a., C‐17/10, EU:C:2012:72, punto 81 e giurisprudenza ivi citata).
 26 Ne consegue che, se, al momento in cui l’autorità nazionale garante della concorrenza applica le disposizioni del diritto nazionale che vietano il comportamento unilaterale di un’impresa atto a pregiudicare il commercio tra Stati membri ai sensi dell’articolo 82 CE, un procedimento ai fini dell’adozione di una decisione ai sensi del capo III del regolamento n. 1/2003 non è stato avviato dalla Commissione, l’articolo 3, paragrafo 1, seconda frase, di tale regolamento impone di applicare parimenti a tale impresa, parallelamente, il suddetto articolo 82 CE (v., per analogia, per quanto riguarda l’articolo 81 CE, sentenza del 14 febbraio 2012, Toshiba Corporation e a., C‐17/10, EU:C:2012:72, punti 77 e 78).
 27 L’articolo 5 del regolamento n. 1/2003 precisa che ai fini dell’applicazione dell’articolo 82 CE l’autorità nazionale garante della concorrenza può infliggere ammende, penalità di mora o qualsiasi altra sanzione prevista dal diritto nazionale.
 28 A tal riguardo, la Corte ha dichiarato che il principio del ne bis in idem deve essere rispettato nei procedimenti volti a infliggere ammende in materia di diritto della concorrenza. Detto principio vieta, in materia di concorrenza, che un’impresa venga nuovamente condannata o perseguita per un comportamento anticoncorrenziale per il quale sia stata sanzionata o dichiarata non responsabile in forza di una precedente decisione non più impugnabile (sentenza del 14 febbraio 2012, Toshiba Corporation e a., C‐17/10, EU:C:2012:72, punto 94 e giurisprudenza ivi citata).
 29 Dalla giurisprudenza della Corte risulta quindi che il principio del ne bis in idem mira a evitare che un’impresa sia «nuovamente condannata o perseguita», il che presuppone che tale impresa sia stata condannata o dichiarata non responsabile da una precedente decisione non più impugnabile.
 30 Tale interpretazione del principio del ne bis in idem è confortata dalla formulazione dell’articolo 50 della Carta nonché dalla ragion d’essere di tale principio.
 31 In primo luogo, per quanto riguarda il tenore letterale dell’articolo 50 della Carta, quest’ultimo stabilisce che «[n]essuno può essere perseguito o condannato per un reato per il quale è già stato assolto o condannato nell’Unione a seguito di una sentenza penale definitiva conformemente alla legge».
 32 Come rilevato dall’avvocato generale al paragrafo 21 delle sue conclusioni, tale articolo riguarda quindi specificamente la ripetizione di un procedimento conclusosi con una decisione definitiva riguardante il medesimo elemento materiale. Orbene, nella situazione in cui, ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 1, seconda frase, del regolamento n. 1/2003, l’autorità nazionale garante della concorrenza procede ad un’applicazione parallela del diritto nazionale della concorrenza e dell’articolo 82 CE, è appunto assente siffatta ripetizione.
 33 In secondo luogo, per quanto attiene alla ratio del principio del ne bis in idem, occorre ricordare, come rilevato, in sostanza, dall’avvocato generale al paragrafo 18 delle sue conclusioni, che, quale corollario del principio della res iudicata, tale principio ha lo scopo di garantire la certezza del diritto e l’equità garantendo che, allorché è stata perseguita e, se del caso, condannata, la persona interessata abbia la certezza che non sarà nuovamente perseguita per la medesima infrazione.
 34 Pertanto, la tutela che il principio del ne bis in idem mira ad offrire contro la ripetizione dei procedimenti che conducono all’irrogazione di una condanna non è pertinente nell’ipotesi in cui, in una stessa decisione, sia data applicazione, parallelamente, al diritto nazionale della concorrenza e al diritto dell’Unione in materia di concorrenza.
 35 Ne consegue, come fatto valere dal presidente dell’UOKiK, dal governo polacco, dalla Commissione e dall’Autorità di vigilanza EFTA nelle loro osservazioni, che il principio del ne bis in idem non è inteso applicarsi in una situazione, come quella di cui trattasi nel procedimento principale, in cui l’autorità nazionale per la concorrenza, conformemente all’articolo 3, paragrafo 1, del regolamento n. 1/2003, applica in parallelo il diritto nazionale della concorrenza e le regole di concorrenza dell’Unione e sanziona, in forza dell’articolo 5 di tale regolamento, un’impresa, infliggendole, nell’ambito di una stessa decisione, un’ammenda per la violazione di tale diritto e un’ammenda per l’inosservanza delle suddette regole.
 36 Si deve tuttavia precisare che, qualora decida, in applicazione di quest’ultima disposizione, di infliggere un’ammenda per violazione dell’articolo 82 CE, l’autorità nazionale garante della concorrenza è tenuta ad esercitare la sua competenza nel rispetto del diritto dell’Unione.
 37 Infatti, secondo costante giurisprudenza, allorché un regolamento dell’Unione non contiene alcuna disposizione specifica che preveda una sanzione in caso di violazione delle sue norme o rinvia, a tal proposito, alle disposizioni legislative, regolamentari e amministrative nazionali, l’articolo 10 CE impone agli Stati membri di adottare tutte le misure atte a garantire la portata e l’efficacia del diritto dell’Unione A tal fine, pur mantenendo la scelta delle sanzioni, essi debbono segnatamente vegliare a che le violazioni del diritto dell’Unione siano punite, sotto il profilo sostanziale e procedurale, in forme che siano analoghe a quelle previste per le violazioni del diritto interno simili per natura e importanza e che, in ogni caso, conferiscano alla sanzione stessa un carattere effettivo, proporzionale e dissuasivo (v., per analogia, sentenza del 10 luglio 1990, Hansen, C‐326/88, EU:C:1990:291, punto 17).
 38 Pertanto, come sostenuto dall’Autorità di vigilanza EFTA nelle sue osservazioni, quando, nell’ambito di una stessa decisione, l’autorità nazionale garante della concorrenza infligge due ammende al fine di sanzionare, rispettivamente, una violazione del diritto nazionale della concorrenza e una violazione dell’articolo 82 CE, essa deve assicurarsi che le ammende considerate congiuntamente siano proporzionate alla natura dell’infrazione, circostanza che, nel procedimento principale, spetta al giudice del rinvio verificare.
 39 Alla luce di quanto precede, occorre rispondere alle questioni pregiudiziali dichiarando che il principio del ne bis in idem sancito dall’articolo 50 della Carta deve essere interpretato nel senso che esso non osta a che un’autorità nazionale garante della concorrenza infligga ad un’impresa, nell’ambito di una stessa decisione, un’ammenda per violazione del diritto nazionale della concorrenza e un’ammenda per violazione dell’articolo 82 CE. In una situazione del genere l’autorità nazionale garante della concorrenza deve tuttavia assicurarsi che le ammende considerate congiuntamente siano proporzionate alla natura dell’infrazione.


type: wikipedia

text:
Peloponnesos [pelop'onnesos] (Πελοπόννησος; ́Pelopsi saar ́; peamiselt keskajal ka Morea 'moorpuu') on poolsaar Kreekas poolsaar Joonia ja Egeuse mere vahel, mida ühendab mandriga Kórinthose maakitsus. Peloponnesos on Balkani poolsaare lõunapoolseim osa.
 Peloponnesose poolsaare pindala on 21 400 km2, elanike arv umbes 1 000 000.
 Peloponnesose poolsaarest suurema osa hõlmab Peloponnesose piirkond, põhjaosa kuulub Lääne-Kreeka piirkonda.
 Nimi
 Nii vana- kui ka uuskreeka keeles on Peloponnesose nimi Πελοπόννησος. Hääldus on vanakreeka keeles [pelop'onneesos], uuskreeka keeles [pelop'onnisos]. Nimi tähendab 'Pelopsi saar'. Müütiline kangelane Pelops olevat vallutanud kogu poolsaare.
 Kreeka keeles nimetatakse poolsaart veel Μωρέας (Moréas) ja Μωριάς (Moriás). See nimi (nagu ka ladina Morea, türgi Mora ja albaania More tulenevad sellest, et poolsaar on mooruspuumarja kujuline.
 Loodus
 Peloponnesost ühendab Kreeka keskosaga 42 km pikkune Kórinthose maakitsus (Isthmos). Maakitsust läbib 6,3 km pikkune Kórinthose kanal, mis rajati 1881–1893.
 Lõuna- ja kagurannikut liigestavad Messeenia laht, Lakoonia laht ja Argolída laht.
 Pinnamood
 Pinnamood on mägine. Peamiselt lubjakivist, marmorist ja konglomeraatidest koosnevad massiivid ning mäeahelikud (Hagios Eliase mäetipp Taygetose ahelikus 2404 m) vahelduvad nõgudega.
 Peloponnesose keskosa hõlmab Arkaadia karstiplatoo.
 Kliima
 Kliima on vahemereline kliima.
 Taimestik
 Lääneosas kasvab frügaana, idaosas makja. Kohati on ka metsa.
 Peloponnesosel on õlipuu-, viinapuu- ja tsitrusviljade istandused. Palju on paljaid kaljusid.
 Majandus
 Põllumajandus
 Peloponnesosel kasvatatakse viinamarju, millest saadakse korinte. Kasvatatakse ka tsitrusi, mooruspuud ja õlipuud.
 Peetakse lambaid ja kodukitsi.
 Mäendus
 Kaevandatakse pruunsütt.
 Vaatamisväärsused
 Peloponnesoses on palju ajaloolisi paiku: Sparta linn, Olümpia ja Mükeene varemed.
 Kreeka poolsaared
 Kreeka ajaloolised piirkonnad


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
 Brüssel 15.2.2007
 KOM(2007) 58 lõplik
 2007/0025 (CNS)
 2007/0026 (CNS)
 2007/0027 (CNS)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU DIREKTIIV
 millega muudetakse direktiivi 2001/114/EÜ teatavate inimtoiduks ettenähtud täielikult
 või osaliselt veetustatud piimakonservide kohta
 Ettepanek:
 NÕUKOGU MÄÄRUS
 millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise
 korralduse kohta
 Ettepanek:
 NÕUKOGU MÄÄRUS
 millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2597/97, millega sätestatakse täiendavad eeskirjad
 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas
 (komisjoni esitatud)
 ET ET
 ---pagebreak--- SELETUSKIRI
 I. SISSEJUHATUS
 Käesolev ettepanekute pakett sisaldab järgmiste õigusaktide muudatusi:
 – nõukogu direktiiv 2001/114/EÜ teatavate inimtoiduks ettenähtud täielikult või
 osaliselt veetustatud piimakonservide kohta,
 – nõukogu määrus (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse
 kohta ja
 – nõukogu määrus (EÜ) nr 2597/97, millega sätestatakse joogipiima tootmise ja
 turustamise ühiseeskirjad.
 Eelkõige võimaldavad kavandatud muudatused piimasektoris mitmeid eeskirju kõigi
 sidusrühmade huvides lihtsamaks teha.
 II. NÕUKOGU DIREKTIIV 2001/114/EÜ
 Ühenduse piimatööstus ning piimapulbrite ja kondenspiima eksportijad on pikka
 aega taotlenud nimetatud toodete valgusisaldust reguleerivate ühenduse eeskirjade
 muutmist. Praegu peaks piimavalgu looduslik sisaldus kogutud piimas säilima ka
 piimakonservides. Valgusisalduse reguleerimine standardtasemele ei ole lubatud.
 Alates 1999. aastast on Codex Alimentarius’e komitee lubanud valgusisalduse
 kõnealust standardimist komisjoni kehtestatud rahvusvahelises kuivpiimastandardis.
 Selle tagajärjel on väljaspool ühendust asuvatel konkurentidel, kes toodavad
 vastavalt nimetatud standarditele, ühenduse tootjate ees majanduslik eelis. Lisatud
 ettepanekute eesmärk on olukorda muuta, lubades valgusisalduse standardimist
 ühenduses kooskõlas Codex’i standarditega (minimaalne sisaldus rasvata kuivaines
 34%).
 Arvestades, et piimapulbri loomulik valgusisaldus on vahemikus 31–37%, toob 34%
 muutmine standardiks tõenäoliselt kaasa suurte valgukoguste viimise ühenduse
 turule. Tuginedes piimavalkude prognoositavale turule, kus valitseb suur nõudlus, ei
 ole siiski oodata, et saadaolevate koguste suurenemine tooks ühenduse jaoks kaasa
 mingeid sekkumise, eksporditoetuste või kasutamisabiga seotud suuremaid või üldse
 mingeid lisakulusid. Valkude kõrgem üldine kaubanduslik väärtus koos tugevnenud
 konkurentsivõimega maailmaturul võib isegi piimahinda tõsta, kui kaubanduslikud
 hüved kanduvad edasi piimatootjatele.
 Lõssipulbri sekkumishinna aluseks on praegu valgusisaldus 35,6%. Seoses 34%
 standardi kehtestamisega ühenduses tuleks loogiliselt viia sekkumisstandard
 sekkumishinna edasiste kohanduste abil selle tasemega vastavusse (vt III jao
 punkt a).
 ET 2 ET
 ---pagebreak--- III. NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 1255/1999
 a) Lõssipulbri sekkumishinna vähendamine
 Eespool osutatud lõssipulbri sekkumishinna kohandamine on rangelt matemaatiline
 ja järgib kehtivaid hinnavähendusreegleid, kui lõssipulbri valgusisaldus on väiksem
 kui 35,6%line sekkumisstandard. Iga standardist madalama protsendipunkti kohta
 kohaldatakse 1,75%list vähendust.
 Uue 34%lise sekkumisstandardiga kaasneks seega uus sekkumishind, mis oleks
 praegusest 2,8% (1,6% x 1,75) madalam. Lisaks sellele on lõssipulbri standardimise
 uue võimalusega seoses asjakohane lubada sekkumist üksnes standardse lõssipulbri
 puhul, mille valgusisaldus on 34%. Seepärast tuleks artiklit 7 vastavalt muuta.
 b) Või sekkumisajendi kaotamine
 Võiga seotud sekkumise praegustes eeskirjades nähakse ette, et alates 1. märtsist
 kuni 31. augustini on liikmesriigis sekkumine lubatud, kui keskmine turuhind langeb
 või on alla 92% sekkumishinnast kahel järjestikusel nädalal. Liikmesriigis
 otsustatakse kokkuostu peatamise üle, kui keskmine võihind on kahel järjestikusel
 nädalal 92% või kõrgem. Tegelik fikseeritud kokkuostuhind moodustab 90%
 sekkumishinnast. See süsteem on liikmesriikidele ja komisjonile halduslikust
 vaatenurgast koormav ning on oma praktilise väärtuse minetanud.
 Sekkumissüsteemi väärtust kahandamata tuleks seega eeskirju lihtsustada,
 kõrvaldades 92%lise käivitusmehhanismi. Sekkumisametid võivad alates 1. märtsist
 kuni ühenduse üldise ülemmäära saavutamiseni osta võid lihtsalt 90%ga
 sekkumishinnast. Pärast seda võib komisjon sekkumiskokkuostu peatada või lasta
 sellel jätkuda pakkumissüsteemis, mis on eeskirjadega juba ette nähtud. Seepärast
 tuleks artikli 6 lõiget 1 vastavalt muuta.
 c) Või siseriikliku kvaliteediklassi kaotamine
 Viide „siseriiklikule kvaliteediklassile” võeti ühenduse õigusaktides kasutusele ajal,
 mil või kohta puudusid ühenduse standardid.
 1995. aasta ühistes kvaliteedinõuetes sätestati võid hõlmavate sekkumismeetmete
 ühised kvaliteedinõuded. Leiti, et need nõuded on väga ranged, samas kui nende
 järgimist on tülikas kontrollida, ning seetõttu lähtuti mitmesugustes abikavades võiga
 seoses jätkuvalt siseriiklikest klassidest. Kuna siseriiklikke klasse on nüüd 25/27, on
 ilmselge oht, et toetuste andmisega on seotud erinevad kvaliteedinäitajad ja
 kontrollisüsteemid. Seepärast tehakse ettepanek võtta või kvaliteedi kriteeriumina
 selle siseriikliku klassi asemel kasutusele ühenduse nõuded toetusega eksporditud
 võile. Need nõuded ei ole sekkumisnõuetest mitte üksnes leebemad, vaid ka
 kergemini kontrollitavad. Artikli 6 lõikeid 2 ja 3 tuleks vastavalt muuta.
 d) Teatava eraladustusabi kaotamine
 Kuna ettevõtjad ei ole varasemal ajal koore ja lõssipulbri eraladustusabi piimaturu
 toetuseks kasutanud, võib need kaks meedet iganenuks tunnistada ning need tuleks
 piima käsitlevast põhimäärusest välja jätta.
 ET 3 ET
 ---pagebreak--- e) Sõjaväele võimaldatava kasutamisabi kaotamine
 Samavõrra iganenud on võimalus anda abi sõjaväe ostetava või jaoks (artikli 13
 lõike 1 punkt b) ning tuleks määrusest välja jätta.
 f) Koolipiima ühtse abimäära kehtestamine
 Artiklis 14 nähakse ette ühenduse abi, mida antakse koolipiima süsteemis. Ehkki nii
 toitumise kui propageerimise seisukohast on tegemist väärt süsteemiga, leiavad
 liikmesriigid, et selle rakendamine on komplitseeritud ja vaevaline. Süsteemi
 lihtsustamiseks tehakse ettepanek kasutada vaid ühte abimäära, mis ei sõltu õpilastele
 jagatava piima sordist. Ühtse abimäära kehtestamisel tuleks lähtuda erinevate
 piimasortide varasemast tarbimisest koolipiima süsteemis. Muude abikõlblike
 piimatoodete puhul tuleks nimetatud lihtsustamist abisummade määramisel silmas
 pidada.
 g) Impordilitsentsi kohustuslikust kasutamisest loobumine
 Artiklis 26 nähakse ette impordilitsentsi kasutamise kohustus artikli 1 toodete
 importimisel. Seoses impordikvootidega on komisjoni maksunduse ja tolliliidu
 peadirektoraat mõnda aega kontrollinud mitmesuguste põllumajandustoodete importi
 saabumise järjekorras teenindamise süsteemi abil. Süsteem tugineb imporditud
 koguste igapäevasele kontrollimisele liikmesriikides usaldusväärse arvutivõrgu abil.
 Sidusrühmadele suunatud teabeallikana annab maksustamise ja tolli peadirektoraadi
 järelevalvesüsteem täpsemat, ajakohasemat ja läbipaistvamat teavet kui praegune
 litsentseerimissüsteem. Selle taustal tehakse ettepanek vabastada ettevõtjad
 impordilitsentsi esitamisest, kui impordikvoodid on või ei ole edaspidi maksustamise
 ja tolli peadirektoraadi järelevalve all.
 IV. NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 2597/97
 Selle määrusega on praegu ette nähtud, et ühenduses võib toota ja turustada üksnes
 kolme joogipiima kategooriat:
 – lõss (rasvasisaldus 0,5% või väiksem),
 – madala rasvasisaldusega piim (rasvasisaldus 1,5–1,8%)
 – täispiim (rasvasisaldus 3,5% või suurem).
 Seoses mitmete ühinemislepingutega on varem aktsepteeritud suurt hulka erandeid
 eeltoodust. Kõik need erandid aeguvad 2009. aastal, välja arvatud Eestis, kus erand
 aegub 2007. aasta aprillis. Eesti on ametlikult taotlenud erandi pikendamist ja võrdse
 kohtlemise tagamiseks soovitatakse eraldi ettepanekus see taotlus rahuldada, andes
 ajapikendust 2009. aastani.
 Lisaks sellele on ühenduses aastaid valitsenud selge ja püsiv suundumus väiksema
 piimarasvasisaldusega piimatoodete tarbimisele, eriti joogipiima osas.
 Et reageerida nimetatud muutustele toitumisharjumustes ja järgida üldist eesmärki
 soosida turul valitsevale nõudlusele vastavate põllumajandustoodete tootmist,
 tehakse ettepanek vabastada joogipiima turg, andes loa toota ja turustada ühenduses
 ET 4 ET
 ---pagebreak--- piima, mille rasvasisaldus jääb väljapoole kolme eespool nimetatud kategooriat,
 tingimusel et etiketil on kirjas selge ja loetav teave rasvasisalduse kohta.
 Niisugune vabastamine muudaks mõned eespool nimetatud erandid ülearuseks,
 võimaldades samas suuremat läbipaistvust ja liikmesriikidevahelist kaubandust.
 V. FINANTSTAGAJÄRJED
 Piimakonservide standardimine koos lõssipulbri sekkumishinna vähendamisega 2,8%
 võrra toob tõenäoliselt kaasa lõssipulbri tootmise vähese tõusu, samas kui suurem
 osa standardimise tulemusena saadud valgukogusest kulub juustu ja värskete
 piimatoodete tootmiseks. Nimetatud kasv suurendaks nendes toodetes rasva
 kasutamist ning vastavalt sellele väheneks või tootmine ja eksport. Kokkuvõttes
 kaasneks standardimisega seega eelarvekokkuhoid.
 Algmääruse (määrus (EÜ) nr 1255/1999) kavandatud muudatused, välja arvatud
 lõssipulbri sekkumishind, on oma olemuselt tehnilised/iganenud ning nendega ei
 kaasne eelarvekokkuhoidu ega uusi eelarvekulusid. Koolipiimatoetuse ühtse
 abimäära kehtestamine ei muuda kava rahaliste vahendite koguhulka.
 Eeldatakse, et joogipiima määruse (määrus (EÜ) nr 2597/97) liberaliseerimisel ei
 muutu madalama rasvasisaldusega joogipiima tarbimisele ülemineku kiirus. Kuna
 võib eeldada, et keskmise rasvasisaldusega seotud tendents ei muutu, ei avalda see
 praeguste õigusaktidega võrreldes eelarvele mõju.
 ET 5 ET
 ---pagebreak--- 2007/0025 (CNS)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU DIREKTIIV
 millega muudetakse direktiivi 2001/114/EÜ teatavate inimtoiduks ettenähtud täielikult
 või osaliselt veetustatud piimakonservide kohta
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,
 võttes arvesse komisjoni ettepanekut,1
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,2
 ning arvestades järgmist:
 (1) Pidades silmas kasvavat vajadust rahvusvahelise kaubanduse ühtlustamise järele,
 tuleks ette näha võimalus lõssipulbri, täispiimapulbri ja kondenspiima valgusisalduse
 standardimiseks, määrates minimaalseks sisalduseks rasvata kuivaines 34%.
 (2) Standardimist lubades on tarvis määratleda valgusisalduse reguleerimiseks
 kasutatavad toorained ja nende koostis.
 (3) Nõukogu direktiivi 2001/114/EÜ3 tuleks vastavalt muuta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
 Artikkel 1
 Direktiivi 2001/114/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
 Artikkel 2
 1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid
 hiljemalt 1. jaanuariks 2008. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning
 kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata
 komisjonile.
 1
 ELT C ..., ..., lk ....
 2
 ELT C ..., ..., lk ....
 3
 EÜT L 15, 17.1.2002, lk 19. Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.
 ET 6 ET
 ---pagebreak--- Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse
 või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile.
 Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
 2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas
 valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
 Artikkel 3
 Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Artikkel 4
 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 ET 7 ET
 ---pagebreak--- LISA
 Direktiivi 2001/114/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt:
 1) punktis 1 „Osaliselt veetustatud piim” asendatakse esimene lõik järgmisega:
 „See on magustatud või magustamata vedel toode, mis on saadud vee osalise
 eemaldamise teel piimast, lõssist või väherasvasest piimast või nende toodete segust
 ja millele võib olla lisatud koort või täielikult veetustatud piima või mõlemaid,
 seejuures ei ületa täielikult veetustatud piima kogus valmistootes 25% kogu piima
 kuivainest.”;
 2) punktis 2 „Osaliselt veetustatud piim” asendatakse esimene lõik järgmisega:
 „See on tahke toode, mille veesisaldus ei ületa 5% valmistoote massist ja mis on
 saadud vee eemaldamise teel piimast, täielikult või osaliselt kooritud piimast, rõõsast
 koorest või nende toodete segust.”;
 3) punkti 3 „Töötlemisviisid” muudetakse järgmiselt:
 a) Punktis b asendatakse sissejuhatavad sõnad järgmistega:
 „Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta
 määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu
 hügieeni erireeglid*) kohaldamist, säilitatakse lõigetes 1 ja 2 osutatud tooteid
 järgmiselt:
 * ELT L 139, 30.4.2004, lk 55. Parandatud ELT L 226, 25.6.2004,
 lk 22.”;b) Lisatakse järgmine punkt c:
 „Minimaalse taseme 34% (rasvata kuivaines) saavutamiseks võib piima
 valgusisaldust muuta, et viia see vastavusse käesoleva lisa punktides 1 ja 2
 esitatud koostisnõuetega, lisades ja/või eemaldades piima koostisosi viisil, mis
 ei muuda vadakuvalgu ja kaseiini vahekorda töödeldavas piimas.”;
 4) punkt 4 „Lubatud lisandid” asendatakse järgmisega:
 „4. Lubatud lisandid ja toorained
 a) artikli 2 kohaselt võib käesolevas lisas osutatud toodete puhul lubada
 vitamiinide lisamist vastavalt direktiivile 90/496/EMÜ;
 b) punkti 3 alapunktis c osutatud valgusisalduse reguleerimiseks on lubatud
 kasutada järgmisi tooraineid:
 i) piimaretentaat
 Piimaretentaat on toode, mis on saadud piimavalgu
 kontsentreerimisel piima, väherasvase piima või lõssi
 ultrafiltreerimise teel;
 ii) piimapermeaat
 Piimapermeaat on toode, mis on saadud piimast, väherasvasest
 piimast või lõssist piimavalkude ja piimarasva eemaldamisel; ning
 ET 8 ET
 ---pagebreak--- iii) laktoos
 Laktoos on piima looduslik koostisosa, mida saadakse tavaliselt
 vadakust, mille veevaba laktoosi sisaldus kuivaines on vähemalt
 99,0% m/m. See võib olla veevaba või sisaldada üht kristallivee
 molekuli või olla mõlema vormi segu.”
 ET 9 ET
 ---pagebreak--- 2007/0026 (CNS)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU MÄÄRUS
 millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise
 korralduse kohta
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,
 võttes arvesse komisjoni ettepanekut4,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust5,
 ning arvestades järgmist:
 (1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/19996 artikli 7 lõikes 1 sätestatakse
 miinimumnõudena sekkumiskokkuostu lõssipulbri valgusisalduse kohta 35,6% rasvata
 kuivekstrakti massist. Pärast teatud veetustatud piimakonservidele ühenduses 34%lise
 standardi kehtestamist on sekkumisvarude hea juhtimise seisukohalt asjakohane
 fikseerida sekkumise kvaliteet sellel tasemel. Kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 1
 sätestatud lõssipulbri sekkumishinda tuleks valgusisalduse uut standardit silmas
 pidades muuta.
 (2) Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikes 1 nähakse ette või kokkuost
 sekkumisametite poolt, kui või turuhinnad on kahe nädala jooksul alla 92%
 sekkumishinnast. Sellise korra haldamine on vaevanõudev. Sekkumissüsteemi
 viimaste muudatuste valguses ja arvestades kõnealuse süsteemi lihtsustamise vajadust
 tuleks käivituskord kaotada.
 (3) Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikes 3 sätestatakse, et või eraladustusabi
 antakse ainult siseriiklike kvaliteediklasside kohaselt liigitatud võile. Erinevate
 kvaliteeditasemete kohaldamine liikmesriikides toob kaasa toetuste erineva käsitluse.
 Võrdse kohtlemise tagamiseks ja eraladustusabi haldamise hõlbustamiseks tuleks
 liikmesriikide kriteeriumid asendada ühenduse teiste turutoetuste puhul kasutatavate
 kriteeriumidega.
 (4) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikele 3 antakse eraladustusabi koorele
 turutoetusmeetmena. Kõnealuse määruse artikli 7 lõike 3 kohaselt on võimalik
 eraladustusabi anda samuti lõssipulbrile. Võttes arvesse, et nimetatud kahte
 4
 ELT C ..., ..., lk ....
 5
 ELT C ..., ..., lk ....
 6
 EÜT L 160, 26.6.199, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307,
 25.11.2005, lk 2).
 ET 10 ET
 ---pagebreak--- toetusmeedet ei ole praktikas isegi piimarasva ja valkude turu tõsise
 tasakaalustamatuse juhtudel pikka aega kasutatud, võib lugeda need kaks meedet
 tarbetuks ja tühistada.
 (5) Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 13 lõike 1 punktis b nähakse sõjaväe jaoks ette
 võimalus osta võid alandatud hindadega. Kõnealust sätet ei ole siiski alates 1989.
 aastast kohaldatud ja kirjeldatud toetuskava ei peeta vajalikuks.
 (6) Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 14 sätestatakse haridusasutuste õpilastele antava
 piima toetustase ja kehtestatakse teiste abikõlblike toodete toetustaseme kohandamine.
 Koolipiima programmi lihtsustamise eesmärgil tänapäevaseid tervishoiu ja toitumise
 alaseid suundumusi silmas pidades tuleks kõikidele piimakategooriatele kehtestada
 kindla suurusega toetused.
 (7) Koolipiima programmi raames rakendatavaid toetussummasid kohaldatakse igal aastal
 juulist juunini, samal ajal kui mõnes liikmesriigis lõpeb kooliaasta juulis. Kahe erineva
 määra kohaldamine ühe kooliaasta jooksul tekitab programmi rakendamisel tõsiseid
 probleeme. Kirjeldatud olukorra ärahoidmiseks tuleks abisummat kohaldada augustist
 juulini. Järelikult tuleks praegu kehtivate 2006/2007 õppeaastaks ettenähtud
 abisummade maksmist pikendada kuni 31. juulini 2007.
 (8) Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 26 sätestatakse kohustuslikud impordilitsentsid
 kõikide kõnealuse määruse artiklis 1 nimetatud toodete importimisel. Käesoleval ajal
 on lisaks litsentsisüsteemile kättesaadavad teisedki järelevalvesüsteemid, mis tagavad
 täpsema, ajakohastatud ja läbipaistva teabe kogumise. Vajaduse korral tuleks
 kõnealuseid süsteeme kohaldada ka piimatoodete importimisel. Impordilitsentsi nõue
 ei tohiks olla seetõttu kohustuslik, samal ajal kui komisjonile tuleks anda õigus
 litsentsisüsteemi kasutuselevõtuks, kui see on vajalik.
 (9) Määrust (EÜ) nr 1255/1999 tuleks vastavalt muuta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 Artikkel 1
 Määrust (EÜ) nr 1255/1999 muudetakse järgmiselt:
 1) artikli 4 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:
 „b) lõssipulbrile: 169,80 alates 1. septembrist 2007.”;
 2) artiklit 6 muudetakse järgmiselt:
 a) lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Sekkumisametid ostavad igal aastal ajavahemikul 1. märtsist 31. augustini või
 kokku lõikes 2 sätestatud korras 90%ga sekkumishinnast edaspidi
 kindlaksmääratavate tingimuste kohaselt.
 ET 11 ET
 ---pagebreak--- Komisjon võib katkestada sekkumisostu niipea, kui eespool nimetatud
 ajavahemikul sekkumiseks pakutavad kogused ületavad alates 2008. aastast
 30 000 tonni.
 Sellisel juhul on sekkumisametitel õigus korraldada kokkuost avatud
 pakkumiskutse alusel edaspidi kindlaksmääratavate tingimuste kohaselt.";
 b) lõikes 2 jäetakse teine lõik välja;
 c) lõiget 3 muudetakse järgmiselt:
 i) esimene lõik asendatakse järgmisega:
 „Eraladustusabi antakse järgmistele toodetele:
 – ühenduse tunnustatud ettevõttes koorest või piimast valmistatud
 mage või, mille piimarasvasisaldus on vähemalt 82% massist,
 rasvata kuivekstrakti sisaldus kõige enam 2% massist ja veesisaldus
 kõige enam 16% massist;
 – ühenduse tunnustatud ettevõttes koorest või piimast valmistatud
 soolavõi, mille piimarasvasisaldus on vähemalt 80% massist,
 rasvata kuivekstrakti sisaldus kõige enam 2% massist, veesisaldus
 kõige enam 16% massist ja soolasisaldus kõige enam 2% massist.”;
 ii) teine lõik jäetakse välja;
 3) artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
 a) lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Tingimustel, mis määratakse kindlaks edaspidi, ostab iga liikmesriigi
 määratud sekkumisamet sekkumishinnaga kokku kõrgeima kvaliteediga
 lõssipulbrit, mis on valmistatud pihustusmenetlusel ja saadud ühenduses
 tunnustatud ettevõttes lehmapiimast, mida talle pakutakse ajavahemikul
 1. märtsist 31. augustini ja mis:
 – sisaldab valku vähemalt 34,0% rasvata kuivekstrakti massist;
 – vastab kindlaksmääratavatele säilitusnõuetele;
 – vastab miinimumkoguse ja pakendi suhtes kindlaksmääratavatele
 tingimustele.
 Sekkumishind on hind, mis kehtib lõssipulbri tootmispäeval, ja seda
 kohaldatakse lõssipulbri suhtes, mis on tarnitud sekkumisameti poolt
 määratud lattu. Tingimustel, mis määratakse kindlaks edaspidi, kannab
 kindla suurusega transpordikulud sekkumisamet, kui lõssipulber
 tarnitakse lattu, mis asetseb lõssipulbri senisest ladustamispaigast
 kaugemal, kui on kindlaks määratud.
 Lõssipulbrit võib ladustada ainult ladudes, mis vastavad tingimustele,
 mis määratakse kindlaks edaspidi.”;
 b) lõige 3 jäetakse välja;
 ET 12 ET
 ---pagebreak--- 4) artikli 10 punkt a asendatakse järgmisega:
 „a) käesoleva peatüki kehtestamist käsitlevate sätete üksikasjalikud
 rakenduseeskirjad;”;
 5) artikli 13 lõike 1 punkt b jäetakse välja;
 6) artikli 14 lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „3. Ühenduse abi moodustab
 – täispiima puhul 18,61 EUR/100 kg ajavahemikul 1. juulist 2006
 31. juulini 2007;
 – kogu piima puhul 16,11 EUR/100 kg alates 1. augustist 2007.
 Muude abikõlblike piimatoodete puhul määratakse abi suurus asjaomaste
 toodete piimasisaldust arvestades.”;
 7) artiklit 26 muudetakse järgmiselt:
 a) lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Artiklis 1 loetletud toodete importimisel ühendusse ja eksportimisel
 ühendusest võidakse nõuda impordi- või ekspordilitsentsi esitamist.”
 b) lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:
 „a) nende toodete nimekirja, mille suhtes nõutakse ekspordilitsentsi, ja
 impordiprotseduurid, mille puhul impordilitsentsi ei nõuta;”.
 Artikkel 2
 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2007. Artikli 1 lõiget 1, lõiget 2, lõike 3 punkti a ja lõiget 4
 kohaldatakse alates 1. septembrist 2007.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 ET 13 ET
 ---pagebreak--- 2007/0027 (CNS)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU MÄÄRUS
 millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2597/97, millega sätestatakse täiendavad eeskirjad
 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,
 võttes arvesse komisjoni ettepanekut7,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust8,
 ning arvestades järgmist:
 (1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 2597/979 artiklis 3 sätestatakse joogipiimana käsitletavad
 tooted, võttes aluseks eelkõige nende rasvasisalduse.
 (2) Kehtivatelt liitumiseelsetelt riiklikelt eeskirjadelt ühenduse eeskirjadele ülemineku
 hõlbustamiseks on seoses viimaste liitumistega vastu võetud mitmed
 üleminekupiirangud.
 (3) Silmas pidades nii erinevate liikmesriikide mitmekesiseid tarbimisharjumusi kui ka
 piirangute lõpulejõudmist tundub asjakohane lubada turustada joogipiimana tooteid,
 mille rasvasisaldus erineb käesoleval ajal kehtivast kolmest kategooriast.
 (4) Tarbijate jaoks selguse loomise huvides ei tohiks siiski nimetada kõnealust piima
 täispiimaks, madala rasvasisaldusega piimaks või kooritud piimaks, vaid selle
 rasvasisalduse protsent peab olema pakendil selgelt ära märgitud.
 (5) Määrust (EÜ) nr 2597/97 tuleks vastavalt muuta,
 7
 ELT C ..., ..., lk ....
 8
 ELT C ..., ..., lk ....
 9
 ELT L 351, 23.12.1997, lk 13. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1602/1999 (EÜT L 189,
 22.7.1999, lk 43).
 ET 14 ET
 ---pagebreak--- ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 Artikkel 1
 Määruse (EÜ) nr 2597/97 artikli 3 lõikele 1 lisatakse järgmine teine lõik:
 „Kuumtöödeldud piima, mis ei vasta esimese lõigu punktides b, c ja d kehtestatud
 rasvasisalduse nõuetele, võib lugeda joogipiimaks tingimusel, et rasvasisaldus on pakendil
 selgelt ära märgitud ja kergesti loetav kujul „rasvasisaldus ...%””. Kõnealust piima ei nimetata
 täispiimaks, madala rasvasisaldusega piimaks ega kooritud piimaks. Liikmesriigid võivad
 anda tootjatele õiguse märkida rasvasisaldus ära kujul „rasvasisaldus ...% + 0,2%.”
 Artikkel 2
 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2007.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 ET 15 ET
 ---pagebreak--- FINANTSSELGITUS
 1. EELARVERUBRIIK: ASSIGNEERINGUD (2007.
 aasta kirjalik muutmisettepanek):
 05 02 12 587 000 000 eurot
 2. PEALKIRI:
 – nõukogu direktiiv millega muudetakse direktiivi 2001/114/EÜ teatavate inimtoiduks ettenähtud
 täielikult või osaliselt veetustatud piimakonservide kohta,
 – nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise
 korralduse kohta,
 – nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2597/97, millega sätestatakse täiendavad
 eeskirjad piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas.
 3. ÕIGUSLIK ALUS:
 Asutamislepingu artikkel 37
 4. EESMÄRGID:
 Esitatud muudatuste eesmärgiks on eelkõige terve rea piimandussektori eeskirjade lihtsustamine.
 5. FINANTSMÕJU 12 KUUD KÄESOLEV JÄRGMINE
 EELARVEAASTA EELARVEAASTA
 2007 2008
 (miljonites eurodes) (miljonites eurodes) (miljonites eurodes)
 5.0 KULUD – – –16,1
 – EÜ EELARVEST
 (TOETUSED / SEKKUMISED)
 – RIIGIASUTUSED
 – MUUD
 5.1 TULUD
 – EÜ OMAVAHENDID – – –
 (LÕIVUD / TOLLIMAKSUD)
 – RIIGI TULUD
 2009 2010 2011 2012
 5.0.1 KAVANDATUD KULUD –22,4 –19,5 –21,2 –19,6
 5.1.1 KAVANDATUD TULUD – – – –
 5.2 ARVUTAMISMEETOD:
 vt I ja II lisa.
 6.0 KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES
 PEATÜKIS KAVANDATUD ASSIGNEERINGUTEST? JAH EI
 6.1 KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE
 ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? JAH EI
 6.2 KAS ON VAJA LISAEELARVET? JAH EI
 6.3 KAS ASSIGNEERINGUID ON VAJA KAVANDADA TULEVASTES EELARVETES? JAH EI
 MÄRKUSED:
 Ettepanek ei mõjuta halduskulusid.
 ET 16 ET
 ---pagebreak--- I LISA: ETTEPANEKU FINANTSMÕJU ARVUTAMINE (miljonites eurodes)
 Eelarveaasta 2008 2009 2010 2011 2012 2013
 A. Lihtsustamismeetmed ja tehnilised kohandused, mis eelarvele mõju ei avalda:
 – või sekkumisostu käivitussüsteemi kõrvaldamine (1) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.
 – koore eraladustusabi kaotamine
 – lõssipulbri eraladustusabi kaotamine
 – või riikliku kvaliteediklassi kaotamine ühenduse abikõlblikkuse kriteeriumina
 – või alandatud hindadega ostmise võimaluse kaotamine sõjaväe jaoks
 – ühenduse toetus koolipiimale kehtestatakse samal tasemel kogu õppeaasta jooksul
 – kohustuslike impordilitsentside kasutamine ainult juhul, kui seda nõuavad juhtimiseesmärgid.
 B. Meetmed, mis võivad eelarvele mõju avaldada:
 1. Standardse valgusisalduse kehtestamine 34% tasemel (vt II lisa)
 Standardite kehtestamise võimalikku mõju piimandusturule on analüüsitud põllumajanduse peadirektoraadis
 kasutusel oleva keskpika prognoosimudeli alusel(2). Modelleerimise tulemused näitavad, et standardite
 kehtestamine toob kaasa valkude suurema kättesaadavuse piimatoodete jaoks. Suurim osa valkudest leiab
 kasutamist juustus ja värsketes piimatoodetes, samal ajal kui lõssipulbri tootmises on kasv tagasihoidlik.
 Lisaks kasutatakse juustu ja värskete piimatoodete ulatuslikuma tootmise käigus rohkem rasva, mis
 vähendab või tootmist ja eksportimist, mis vähendab võiekspordiga seotud kulutusi.
 Lõssipulbri sekkumishind väheneb alates 2008. aastast 2,8% võrra. –16,1 –22,4 –19,5 –21,2 –19,6 –18,5
 2. Kindla suurusega määra kasutamine koolipiima arvestustes
 Esitatud meede jääb tervikuna eelarvepaketi raamesse. – – – – – –
 3. Joogipiima määruse lihtsustamine
 Hinnangute kohaselt ei too joogipiima tootmise ja turustamise liberaliseerimine kaasa kiiremat liikumist – – – – – –
 madalama rasvasisaldusega joogipiima suunas.
 KOKKU –16,1 –22,4 –19,5 –21,2 –19,6 –18,5
 (1) Käivitussüsteemi kaotamine ei tohiks kaasa tuua suuremaid kulutusi või sekkumisostule, vaatamata sellele, et ettevõtjatele antaks võimalus teha sekkumisostu pakkumisi riikides, kus keskmised
 turuhinnad jäävad alla 92%. Kokkuost 90%ga sekkumishinnast on juba piiratud 30 000 tonniga ja ei ole ette näha, et pärast käivitussüsteemi kaotamist sekkumisostude pakkumiste kogumaht
 suureneks. Juhul kui pakkumisi teevad nende riikide ettevõtjad, kus keskmised turuhinnad ületavad 92%, siis saavutatakse 30 000 tonni piirmäär kiiremini. Lisaks on käesoleval ajal selle
 liikmesriigi ettevõtjatel, kus sekkumine ei ole avatud, võimalus teha pakkumisi liikmesriigis, kus sekkumine on avatud.
 (2) Modelleerimise lähtestsenaarium tugineb turutasakaalule 2006. aasta juulis „Põllumajandusturu ja sissetulekute väljavaated aastatel Euroopa Liidus aastatel 2006–2013” (põllumajanduse
 peadirektoraat).
 ET 17 ET
 ---pagebreak--- II LISA: VALGUSTANDARDITE KEHTESTAMISE FINANTSMÕJU ARVUTAMINE EKSPORDITOETUSTELE
 EELARVE EELARVE EELARVE EELARVE EELARVE EELARVE
 2008 2009 2010 2011 2012 2013
 VÕI eksport
 esialgsed kogused 1 000 t a 236 260 257 254 244 226
 ettepaneku kogused 1 000 t b 228 248 244 241 231 213
 varieeruvad kogused 1 000 t c=b–a –8 –12 –13 –13 –13 –13
 esialgsed toetused €/t d 1 030 1 020 980 970 910 870
 stsenaariumi toetused €/t e 1 010 1 010 980 960 900 860
 varieeruvad toetused €/t f=e–d –20 –10 0 –10 –10 –10
 madalamate koguste mõju Mln € g = c * d /1000 –8,2 –12,2 –12,7 –12,6 –11,8 –11,3
 tulenevate koguste mõju Mln € h= b * f /1000 –4,6 –2,5 0,0 –2,4 –2,3 –2,1
 KOKKU Mln € i=g+h –12,8 –14,7 –12,7 –15,0 –14,1 –13,4
 LÕSSIPULBRI eksport
 esialgsed kogused 1 000 t a 110 100 91 85 80 77
 ettepaneku kogused 1 000 t b 113 94 85 79 74 71
 varieeruvad kogused 1 000 t c=b–a 3 –6 –6 –6 –6 –6
 esialgsed toetused €/t d 400 340 280 240 170 140
 stsenaariumi toetused €/t e 360 280 220 180 110 80
 varieeruvad toetused €/t f=e–d –40 –60 –60 –60 –60 –60
 esialgsete koguste mõju mln € g = a * f /1000 –4,4 –6,0 –5,5 –5,1 –4,8 –4,6
 täiendavate koguste mõju mln € h = c * e /1000 1,1 –1,7 –1,3 –1,1 –0,7 –0,5
 KOKKU mln € i=g+h –3,3 –7,7 –6,8 –6,2 –5,5 –5,1
 MÕJU VÕILE JA LÕSSIPULBRILE –16,1 –22,4 –19,5 –21,2 –19,6 –18,5
 ET 18 ET