type: other

text:
Hogyan kell eljárni? - Szlovénia
 Érdemes lehet a jogvitákat alternatív vitarendezési eljárások segítségével rendezni. Az alternatív vitarendezési (AVR) módszerek lehetővé teszik a jogviták bírósági beavatkozás, vagy legalábbis az ügy érdemi részével kapcsolatban hozott bírósági döntés nélküli rendezését. Az AVR legelterjedtebb típusai Szlovéniában a választottbírósági eljárás, a közvetítés és a tágabb értelemben vett, perbeli egyezség ösztönzését célzó bírósági eljárás. Az alternatív vitarendezésről szóló törvény (Zakon o alternativnem reševanju sodnih sporov) arra kötelezi az első- és másodfokú bíróságokat, hogy tegyék lehetővé a kereskedelmi, munkaügyi, családi és egyéb polgári jogi jogviszonyból fakadó jogviták felei számára az AVR-módszerek alkalmazását, továbbá fogadjanak el és valósítsanak meg AVR-programot. Az ilyen program keretében a bíróságok kötelesek a felek számára lehetővé tenni a közvetítést, és lehetőleg az AVR egyéb formáinak használatát is.
 A közvetítés valamely jogvita olyan, semleges harmadik fél segítségével történő rendezése, aki nem hozhat kötelező érvényű döntést. A felek megállapodhatnak abban, hogy közvetlenül végrehajtható közjegyzői okirat, bírósági vitarendezés vagy megegyezésen alapuló választottbírósági határozat formájában vitarendezési megállapodást kötnek.
 A felek a polgári bíróság előtt zajló eljárás során bármikor egyezséget köthetnek a jogvita tárgyában (perbeli egyezség). A perbeli egyezség megkötéséről szóló megállapodás végrehajtási jogcímet képez.
 A témával kapcsolatos további információk az „Alternatív vitarendezés” menüpont alatt találhatók.
 A bírósági kereset benyújtásának határideje az ügy jellegétől függ. Jogi tanácsadó vagy a jogsegélyszolgálat segíthet tisztázni a határidőkkel és az elévülési idővel kapcsolatos kérdéseket. A témával kapcsolatos további információk az „Eljárási határidők“ menüpont alatt találhatók.
 A témával kapcsolatos további információk a „Bíróságok hatásköre és illetékessége“ menüpont alatt találhatók.
 Szlovéniában a felek maguk is fordulhatnak bírósághoz, kivéve a rendkívüli jogorvoslattal kapcsolatos eljárásokat, amelyeknél a jogi lépéseket csak képviselő, azaz ügyvéd útján lehet megtenni, kivéve, ha az adott fél vagy jogi képviselője letette az állami jogi szakvizsgát. Amennyiben a peres fél jogi képviseletet igényel, ez a képviselő helyi bírósági eljárásban bármely, teljes jog- és cselekvőképességgel rendelkező személy lehet, míg a kerületi, felső- vagy a Legfelsőbb Bíróság előtt csak ügyvéd vagy az állami jogi szakvizsgát letett más személy járhat el.
 A keresetet az illetékességgel rendelkező bírósághoz postán vagy az ügyfélszolgálati irodához közvetlenül lehet eljuttatni. Lásd még a 8. választ.
 A szlovén bíróságok hivatalos nyelve a szlovén. Olyan területeken azonban, ahol magyar vagy olasz kisebbség él, a szlovén mellett a magyart, illetve az olaszt is elismerik hivatalos nyelvként. A keresetet szlovén nyelven kell elkészíteni, és a felperesnek saját kezűleg kell azt aláírnia. A kérelmező eredeti aláírása a kézzel írt aláírást, valamint a minősített tanúsítvánnyal ellenőrzött biztonságos elektronikus aláírást jelenti.
 A kérelmet, valamint a keresetet ezért írásos formában kell benyújtani. Az írásos kérelem kézzel írt, vagy nyomtatott és kézzel aláírt kérelem (papíralapú kérelem). Írásbeli kérelmet be lehet nyújtani postai úton, közvetlenül az adott szervnek történő kézbesítéssel vagy a kérelmek benyújtásával hivatásszerűen foglalkozó személy (üzleti szolgáltató/poslovni ponudnik) útján történő kézbesítéssel. Kérelmet faxon is be lehet nyújtani.
 A törvény elektronikus kérelmek, azaz a kérelmek elektronikus formában történő benyújtására is ad lehetőséget, amelyeket minősített tanúsítvánnyal ellenőrzött biztonságos elektronikus aláírással kell ellátni. Az elektronikus kérelmeket elektronikus eszközökkel lehet az informatikai rendszeren keresztül benyújtani. A rendszer automatikusan visszaigazolja a kérelem beérkezését a kérelmező számára. A törvény azt is lehetővé teszi, hogy az írásbeli kérelmet elektronikus úton vagy kommunikációs technológia használatával nyújtsák be.
 A valamennyi polgári és kereskedelmi eljárásra vonatkozó, hatályos jogi rendelkezések (törvények és végrehajtási rendeletek) sérelme nélkül jelenleg csak az e-igazságszolgáltatási (eSodstvo) weboldalon található eljárásokat lehet az interneten keresztül vagy elektronikus úton kezdeményezni: a végrehajtási eljárás bizonyos típusait, a kérelmek benyújtását és a fizetésképtelenségi eljárásban hozott határozatok kiadását, valamint az ingatlan-nyilvántartási kérelmek benyújtását.
 Ezt a célt szolgálja az e-igazságszolgáltatási weboldal Szlovéniában, amely lehetővé teszi az írásos anyagok elektronikus formában történő benyújtását: https://evlozisce.sodisce.si/esodstvo/index.html
 Szlovéniában a kereset benyújtásához nincs külön formanyomtatvány; a keresetnek azonban tartalmaznia kell az alábbi, jogilag meghatározott elemeket: a bíróságra való hivatkozás, a felek neve és állandó vagy ideiglenes lakcíme, a jogi képviselők vagy meghatalmazottak neve, az ügy fő tárgyát és a mellékköveteléseket részletező külön kérelem, a felperes kérelmét alátámasztó tények, e tényeket alátámasztó bizonyítékok, a perbeli összeg és a felperes aláírása. Az ellenérdekelt fél részére továbbítandó keresetet a bírósághoz kell benyújtani a bíróság és az ellenérdekelt fél által megkövetelt példányszámban és olyan formában, amely lehetővé teszi a bíróság számára, hogy a keresetet továbbítsa. Ez a mellékletekre is vonatkozik.
 Bírósági illetéket kell fizetni kereset indításakor, valamint a következők benyújtásakor: viszontkereset, érvénytelenítés iránti kérelem, fizetési meghagyás kibocsátására irányuló kérelem, perújítási kérelem, bizonyíték polgári eljárás előtti biztosítására irányuló indítvány, egyezségi javaslat, fellebbezés bejelentését tartalmazó kérelem, fellebbezés, felülvizsgálat engedélyezésére vonatkozó kérelem és felülvizsgálati kérelem. A bírósági illetéket legkésőbb a bíróság által a bírósági illetékekre vonatkozó fizetési meghagyásban megállapított határidő előtt meg kell fizetni. A bíróság a meghagyásban felhívhatja a felek figyelmét a bírósági illeték megfizetése elmulasztásának következményeire. A bírósági illetéket bármely fokú bíróság által meghozott bírósági ítélet esetén is meg kell fizetni.
 Ha valamely kereset esetében a bírósági illetéket a megadott határidőn belül nem fizetik meg, és a feltételek nem teszik lehetővé a fizetés alóli mentességet, a fizetési halasztást vagy a részletfizetést, a kérelmet visszavontnak kell tekinteni. A bírósági eljárás költségeit a pervesztes fél fizeti. A bírósági eljárásokban az ügyvédek szükséges kiadásait és díjazását az ügyvédek díjazásáról szóló törvény (Zakon o odvetniški tarifi) szerint fedezik. Az ügyvédi szolgáltatások költsége a nyújtott szolgáltatások alapján az ügyvédeket megillető díjazási tételek és az ügyvédek kiadásainak összegével egyenlő. Az ügyvédi költségek megtérítése akkor válik esedékessé, ha az ügyvéd az általa és a peres fél vagy a szolgáltatásokat megrendelő személy között megkötött megbízási szerződésből adódó valamennyi kötelezettségét teljesítette. Amennyiben az ügyvéd bírósági eljárásban nyújt szolgáltatást, e szolgáltatások megfizetése akkor válik esedékessé, amikor az eljárás költségeiről szóló határozatot kibocsátották. Az ügyvéd az eljárás vége előtt előlegfizetést kérhet a peres féltől a már esedékes díjazásra, valamint a már felmerült és a jövőben felmerülő költségekre vonatkozóan. A peres fél részére a kapott előlegről átvételi elismervényt kell kiállítani. Az ügyvéd csak a peres fél részére kiállított tételes számlával kérheti a díjazás és a kiadások megfizetését.
 A felek költségmentességet igényelhetnek, amely akkor jár nekik, ha megfelelnek az ingyenes jogi segítségnyújtásról szóló törvényben (Zakon o brezplačni pravni pomoči, ZBPP) megállapított feltételeknek. A témával kapcsolatos további információ a „Költségmentesség” menüpont alatt található.
 A kereset akkor tekinthető előterjesztettnek, amikor azt az illetékességgel rendelkező bíróság megkapta. Ha a keresetlevelet ajánlott levélben vagy táviratban küldték, a feladás időpontját kell a címzett bírósághoz történő kézbesítés időpontjának tekinteni. A kérelmező nem kap automatikus visszaigazolást a keresetindításról. Ha a kérelmet a bíróság postafiókjába kézbesítették, a bírósági postafiókba történő beérkezés időpontját kell a címzett bírósághoz történő kézbesítés időpontjának tekinteni.
 Az elektronikus kérelmekről szóló törvény (Zakon za vloge v elektronski obliki) kimondja, hogy az elektronikus kérelmeket elektronikus eszközökkel lehet az informatikai rendszeren keresztül benyújtani. Ebben az esetben az informatikai rendszerbe történő beérkezés időpontját kell a címzett bírósághoz történő kézbesítés időpontjának tekinteni. A rendszer automatikusan visszaigazolja a kérelmezőnek a kérelem beérkezését.
 Kiemelendő, hogy a hatályos jogi rendelkezések ellenére jelenleg nem lehetséges elektronikus úton keresetet benyújtani polgári és kereskedelmi ügyekben, kivéve az ingatlan-nyilvántartási, fizetésképtelenségi és végrehajtási eljárásokat.
 Ha az esemény jogvesztő határidőhöz kötött, a bíróság írásban figyelmezteti a felet, és csatolt jogi közleményben elmagyarázza, hogy milyen következményekkel jár a bírósági utasítások figyelmen kívül hagyása.
 Utolsó frissítés: 16/11/2015


text:
Δραπετσίνι ...: Ενδιαφέρουσα ανακοίνωση για τη ΔΗΚΕΠΑ...
 Ο Στεφ. Σαβόπουλος, μέλος του Δ.Σ. των εργαζομένων του Δήμου δημοσίευσε μια ενδιαφέρουσα ανακοίνωση (εδώ) μετά τη συνάντηση για τη ΔΗΚΕΠΑ.
 Εξίσου ενδιαφέρουσα είναι η επισήμανση του Στ. Γαβρίλη, πρώην λογιστή της επιχείρησης σχετικά με τον ΟΑΕΔ. Μπαίνουν καινούργια θέματα στο τραπέζι και οπωσδήποτε πρέπει να διευκρινιστεί εάν στην συνεδρίαση αναφέρθηκε η παράμετρος για τα χρήματα της επιδότησης του ΟΑΕΔ (αφορούν ασφαλιστικές εισφορές ή επιδότηση αποδοχών) ;
 ...ΘΟΛΕΣ ΔΕΣΜΕΥΣΕΙΣ στη ΣΗΜΕΡΙΝΗ ΣΥΝΑΝΤΗΣΗ ΕΡΓΑΖΟΜΕΝΩΝ - ΔΗΜΟΥ και ΠΡΟΕΔΡΟΥ ΤΗΣ ΔΗΚΕΠΑ.
 Θέτω υπ όψιν όλων των ενδιαφερομένων τα στοιχεία της συζήτησης που έγινε σήμερα και αφορά στη συνάντηση που έγινε στα γραφεία της ΔΗΚΕΠΑ, με την παρουσία του Προέδρου της κ. Θεοδωρακάκου, την παρουσία αντιπροσωπείας του Συλλόγου Εργαζομένων του Γενικού Γραμματέα του Δήμου κ. Αθανασόπουλου, καθώς και του Συμβούλου του Δημάρχου για θέματα Περιβάλλοντος κ. Σταθάκη.
 Κατά την άποψή μου κανείς δεν δεσμεύεται ουσιαστικά για τη λύση του προβλήματος που έχει ανακύψει σε σχέση με την «άρση» της επίσχεσης, που διευκολύνει τον ΟΑΕΔ να καταβάλλει την πρώτη δόση των 200.000 ευρώ από οφειλόμενα στους εργαζόμενους της ΔΗΚΕΠΑ.
 Κατά την άποψη όλων (Διοικούντων και Εργαζομένων) η «άρση» της επίσχεσης είναι επιβεβλημένη, διότι ο ΟΑΕΔ δεν μπορεί να εκταμιεύσει οποιαδήποτε δόση, εάν έστω και ένας εργαζόμενος βρίσκεται σε καθεστώς επίσχεσης.
 Προς αυτή την κατεύθυνση ζητείται από τους εργαζόμενους να «άρουν» την επίσχεση και υπάρχει η σχετική διαβεβαίωση ότι τούτο δεν σημαίνει ότι οι εργαζόμενοι χάνουν έστω και ένα, από τα δικαιώματα που απορρέουν από τις διεκδικήσεις τους.
 Παράλληλα υπάρχει η δέσμευση του κ. Θεοδωρακάκου ότι τα χρήματα αυτά (πλήν των εισφορών) θα καταβληθούν στους 47 εργαζόμενους των προγραμμάτων του ΟΑΕΔ. Το ίδιο θα συμβεί και με τις υπόλοιπες οφειλόμενες δόσεις του ΟΑΕΔ προς τους Εργαζόμενους του Προγράμματος.
 Συζητήθηκε το ενδεχόμενο να αρχίσει η Επαναλειτουργία της ΔΗΚΕΠΑ με το υπάρχον προσωπικό και τις προσλήψεις των 100 (εγκεκριμένων ήδη) Δασκάλων των Τμημάτων. Παράλληλα συζητήθηκε το θέμα της από τούδε και στο εξής απρόσκοπτης μηνιαίας καταβολής της μισθοδοσίας όλων των εργαζομένων της ΔΗΚΕΠΑ.
 Επειδή είμαι ο πρώτος που αμφισβητεί τις προθέσεις ...μερικών Εργαζομένων και ...αρκετών Διοικούντων κατέθεσα ήδη μία πρόταση (στην παρούσα φάση) η οποία εξασφαλίζει, κατά τη γνώμη μου, τις επιθυμίες, τις διαθέσεις και τις θέσεις όλων.
 1. Δέχομαι (αν και δεν προσκομίστηκε σχετικό έγγραφο) ότι ο ΟΑΕΔ δεν μπορεί να αποδώσει την πρώτη δόση των 200.000 ευρώ στην Επιχείρηση εάν έστω και ένας εργαζόμενος, βρίσκεται σε καθεστώς επίσχεσης. Προς αυτή την κατεύθυνση προσέρχομαι ...ασθμαίνων.
 2.) Δέχομαι ότι οποιοδήποτε ποσό εισρεύσει στα ταμεία της ΔΗΚΕΠΑ από τον ΟΑΕΔ θα κατευθυνθεί αποκλειστικά και μόνο, στην μισθοδοσία των εργαζομένων των αντίστοιχων προγραμμάτων. Σε καμμία περίπτωση δεν θα διοχετευθεί στο γενικότερο ταμείο της Επιχείρησης και δεν θα διανεμηθούν ποσά σε προμηθευτές ή άλλες υποχρεώσεις. Το ίδιο θα αφορά και στις επόμενες δόσεις που θα εισρεύσουν στην Επιχείρηση από την ίδια πηγή.
 3.) Δέχομαι ότι η Διοίκηση του Δήμου θα αναλάβει την υποχρέωση μετά την ψήφιση του Προυπολογισμού (το αργότερο σε 30 ημέρες από σήμερα) να επιχορηγεί απρόσκοπτα απο τούδε και στο εξής και σε μηνιαία βάση την μισθοδοσία όλων των εργαζομένων της Επιχείρησης με το ανάλογο ποσόν που περιγράφηκε αναλυτικά στην συνάντηση.
 4.) Η επαναλειτουργία της ΔΗΚΕΠΑ θα βασίζεται στο ήδη υπάρχον Προσωπικό και στις εγκεκριμένες προσλήψεις των Δασκάλων των Τμημάτων, αποκρούοντας κάθε μορφή ελαστικής, εργολαβικής και ενδεχομένως ...μαύρης εργασίας.
 5.) Θεωρώ απαραίτητη την εκλογή άμεσα, νέας (διαπαραταξιακής - συναινετικής) Διοίκησης της ΔΗΚΕΠΑ που θα θέσει ως στόχο την αποφυγή της «άτακτης» χρεωκοπίας της Επιχείρησης.
 6.) Προς τις παραπάνω κατευθύνσεις θεωρώ ότι οι έγγραφες δεσμεύσεις του Προέδρου της ΔΗΚΕΠΑ και της Διοίκησης του Δήμου είναι απαραίτητες και επιβεβλημένες ώστε να υπάρξει διέξοδος στην παρούσα φάση, και να αποκατασταθεί η χαμένη εμπιστοσύνη Διοίκησης και Εργαζομένων. Κάθε άλλη υπεκφυγή αποτελεί "δυναμίτη", στην ήδη καταρρέουσα Επιχείρηση.
 7.) Σε καμμία περίπτωση οι παραπάνω «αποδοχές» δεν αποτελούν «έκπτωση θέσεων», στην κατεύθυνση των ομόφωνων αποφάσεων των Γενικών Συνελεύσεων των Εργαζομένων περί Λύσης της Επιχείρησης και μεταφοράς των Δομών και των Εργαζομένων της Επιχείρησης στο Δήμο.
 Υ.Γ Κάθε άλλη καθυστέρηση, θα εκλαμβάνεται πλέον ως απόπειρα αποπροσανατολισμού, εξευτελισμού των εργαζομένων, και «άτακτης χρεωκοπίας» στο προσεχές διάστημα της Επιχείρησης με ανοιχτά, όλα τα δυσάρεστα ενδεχόμενα.
 Stelios Gavrilis
 ΑΨΟΓΗ ΕΝΗΜΕΡΩΣΗ, ΠΟΛΛΗ ΣΩΣΤΗ ΤΟΠΟΘΕΤΗΣΗ.
 ΑΠΛΑ ΘΑ ΗΘΕΛΑ ΝΑ ΑΝΑΦΕΡΩ ΟΤΙ ΤΑ ΧΡΗΜΑΤΑ ΤΗΣ ΕΠΙΔΟΤΗΣΗΣ ΤΟΥ ΟΑΕΔ ΑΦΟΡΟΥΝ ΕΙΣΦΟΡΕΣ ΣΤΑ ΑΣΦΑΛΙΣΤΙΚΑ ΤΑΜΕΙΑ ΚΑΙ ΟΧΙ ΕΠΙΔΟΤΗΣΗ ΑΠΟΔΟΧΩΝ ΕΡΓΑΖΟΜΕΝΩΝ.
 ΕΠΙΣΗΣ ΑΦΟΡΟΥΝ ΕΠΙΔΟΤΗΣΗ ΕΙΣΦΟΡΩΝ ΓΙΑ ΧΡΟΝΙΚΟ ΔΙΑΣΤΗΜΑ ΠΟΥ ΠΡΟΦΑΝΩΣ ΕΧΟΥΝ ΕΞΟΦΛΗΘΕΙ ΟΙ ΕΡΓΑΖΟΜΕΝΟΙ ΚΑΙ ΑΡΑ ΣΥΜΦΩΝΑ ΜΕ ΤΗΝ ΚΥΑ 200064 ΦΕΚ 430Β/2007
 ΣΤΟ ΑΡΘΡΟ 7 ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΑ ΔΙΚΑΙΟΛΟΓΗΤΙΚΑ ΓΙΑ ΚΑΤΑΒΟΛΗ ΕΠΙΧΟΡΗΓΗΣΗΣ ΑΝΑΦΕΡΕΙ ΜΕΤΑΞΥ ΑΛΛΩΝ ..ΣΤΗΛΗ ΥΠΕΥΘΥΝΗΣ ΔΗΛΩΣΗΣ ΣΤΗΝ ΟΠΟΙΑ ΝΑ ΕΧΟΥΝ ΥΠΟΓΡΑΨΕΙ ΤΑ ΑΠΑΣΧΟΛΗΘΕΝΤΑ ΑΤΟΜΑ ΟΤΙ ΕΡΓΑΣΤΗΚΑΝ ΚΑΙ ΠΛΗΡΩΘΗΚΑΝ ΓΙΑ ΤΟ ΧΡΟΝΙΚΟ ΔΙΑΣΤΗΜΑ ΓΙΑ ΤΟ ΟΠΟΙΟ ΖΗΤΕΙΤΑΙ Η ΕΠΙΧΟΡΗΓΗΣΗ.
 ΣΤΟ ΣΧΕΤΙΚΟ ΑΡΘΡΟ ΔΕΝ ΑΝΑΦΕΡΕΙ ΚΑΠΟΥ ΜΗ ΚΑΤΑΒΟΛΗ ΕΠΙΔΟΤΗΣΗΣ ΣΕ ΠΕΡΙΠΤΩΣΗ ΕΠΙΣΧΕΣΗΣ ΕΡΓΑΣΙΑΣ ΓΙΑ ΜΗ ΚΑΤΑΒΟΛΗ ΜΕΤΕΠΕΙΤΑ ΟΦΕΙΛΟΜΕΝΩΝ ΑΠΟΔΟΧΩΝ.
 Αναρτήθηκε από Δραπετσίνι ή Κερατσώνα στις 9.1.13


type: wikipedia

text:
Bad Zurzach (hasta 2006 llamada oficialmente Zurzach) es una comuna y ciudad histórica suiza del cantón de Argovia, capital del distrito de Zurzach. Limita al noreste con la comuna de Küssaberg (DE-BW), al sureste con Rekingen, al sur con Tegerfelden, al suroeste con Döttingen, al oeste con Klingnau, y al noroeste con Rietheim.
 La comuna es conocida por sus termas.
 Personalidades
 Verena, (aprox. 260–320), santa
 Johann Jetzer (1483–1515), religioso dominicano
 Referencias
 Enlaces externos
 Sitio oficial de la comuna de Bad Zurzach
 Ciudades históricas de Suiza
 Comunas de Argovia
 Termas en Suiza
 Localidades a orillas del río Rin


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2016 06 30
 COM(2016) 312 final
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant iš 2017 m. Sąjungos bendrojo biudžeto skirti lėšų avansams mokėti
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamente (ES, EURATOMAS) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa
 1
 , ypač jo 10 straipsnyje, numatyta galimybė mobilizuoti Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšas neviršijant viršutinės metinės 500 mln. EUR (2011 m. kainomis) ribos, viršijant atitinkamų finansinės programos išlaidų kategorijų ribas.
 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
 2
 11 punkte nustatytos Fondo lėšų mobilizavimo sąlygos.
 Fondo lėšų gavimo sąlygos išsamiai išdėstytos 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiančiame Europos Sąjungos solidarumo fondą
 3
 , kuriame numatyta, kad į biudžetą įtraukiama 50 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų neviršijanti suma avansams mokėti.
 Komisijos nuomone, šį lėšų mobilizavimą būtina numatyti siekiant užtikrinti, kad biudžeto ištekliai būtų gauti laiku, todėl Komisija siūlo šią sumą įtraukti į 2017 m. biudžeto projektą.
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant iš 2017 m. Sąjungos bendrojo biudžeto skirti lėšų avansams mokėti
 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
 atsižvelgdami į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą
 4
 ypač į jo 4a straipsnio 4 dalį,
 atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
 5
 , ypač į jo 11 punktą,
 atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)Europos Sąjungos solidarumo fondo (toliau – Fondas) tikslas – užtikrinti Sąjungai galimybę greitai, veiksmingai ir lanksčiai reaguoti nelaimės atvejais, parodant solidarumą su gaivalinių nelaimių ištiktų regionų gyventojais;
 (2)didžiausia Fondo suma neviršija 500 mln. EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013
 6
 10 straipsnyje;
 (3)Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 4a straipsnio 4 dalyje numatyta, kad siekiant užtikrinti, kad biudžeto ištekliai būtų gauti laiku, Fondo lėšos gali būti mobilizuotos avansams mokėti, neviršijant 50 mln. EUR sumos, o atitinkami asignavimai įtraukti į Sąjungos bendrąjį biudžetą;
 (4)siekiant užtikrinti, kad 2017 m. Sąjungos bendrajame biudžete laiku būtų numatyta pakankamai biudžeto išteklių, avansams mokėti turėtų būti mobilizuota 50 mln. EUR Fondo lėšų suma;
 (5)siekiant kuo greičiau mobilizuoti Fondo lėšas, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d.,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 2017 finansinių metų Sąjungos bendrajame biudžete iš Europos Sąjungos solidarumo fondo mobilizuojama 50 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma avansams mokėti.
 2 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
 Jis taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d.
 Priimta
 Europos Parlamento vardu
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 Pirmininkas
 (1)
 OL L 347, 2013 12 20, p. 884.
 (2)
 OL C 373, 2013 12 20, p. 1.
 (3)
 OL L 311, 2002 11 14, p. 3.
 (4)
 OL L 311, 2002 11 14, p. 3.
 (5)
 OL C 373, 2013 12 20, p. 1.
 (6)
 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, EURATOMAS) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa. OL L 347, 2013 12 20, p. 884.


text:
Ravalement de façade à Les Essarts tél: 02.85.73.52.90
 Spécialiste du ravalement de façades Les Essarts 76530
 Étanchéité de façade à Les Essarts
 Pour s’assurer l’étanchéité de votre façade dans le 76530, l’entreprise de ravalement façade Renold rénovation à Les Essarts vous propose plusieurs méthodes. Selon l’état de votre façade, ravaleur 76530 procède à différentes manières d’imperméabilisation : à commencer par l’application d’un produit hydrofuge, d’une peinture minérale microporeuse sur du plâtre ou encore la pose d’un revêtement étanche. Ces opérations permettent de prévenir la dégradation de votre façade qui peut être due à l’humidité, aux intempéries ou à d’autres facteurs. Au moyen d’un pulvérisateur, ravaleur à Les Essarts appliquera le produit qui sera en adéquation avec votre façade.
 Ravalement par hydrogommage à Les Essarts
 L’hydrogommage fait partie des techniques de ravalement qui associe gommage et utilisation de l’eau. C’est une opération respectueuse de la matière de la façade, et surtout peu salissante pour l’environnement. Ravaleur à Les Essarts enlève par frottement d’une poudre associée avec l’eau toutes les impuretés sur la surface de votre façade. L’eau permet un travail plus doux de la paroi, car elle participe au processus de décollement des particules polluantes. Avec l’entreprise de ravalement façade Renold rénovation à Les Essarts, bénéficiez d’une réalisation parfaite effectuée par des vrais professionnels connaissant toutes les ficelles du métier.
 Le rejointage de votre façade est une opération à ne pas négliger si vous souhaitez profiter pleinement de la beauté de votre mur extérieur. Au fil du temps, les joints des façades en briques ou en pierre ont tendance à s’abimer ou à perdre de leur couleur. Dès lors, il sera important de rejointoyer votre mur pour lui rendre son aspect initial. L’entreprise de ravalement façade Renold rénovation à Les Essarts dispose de personnel qualifié pour effectuer cette opération. Ravaleur à Les Essarts vous suggère des prestations de qualité et fiables pour un tarif concurrentiel.
 L’entreprise de ravalement de façade Renold rénovation implantée dans la ville de Les Essarts est en mesure de prendre en main la réalisation de tous vos travaux de façade, à savoir la pose de crépi, la peinture extérieure et la rénovation de façade, entre autres. Pour mener à bien votre projet, l’entreprise de ravalement façade 76530 met à votre profit son équipe de ravaleurs aguerris et chevronnés qui est capable de s’occuper de votre façade selon les règles de l’art. Ravaleur à Les Essarts apporte des solutions adéquates face aux problèmes de votre façade.
 Nettoyage de votre mur extérieur à Les Essarts
 Les façades sont très vulnérables aux attaques de la pollution et des intempéries, d’où la nécessité d’un nettoyage de vos murs extérieurs à Les Essarts puisque la couleur de vos façades peut ternir au fil du temps. Le nettoyage peut se faire selon différentes techniques en fonction de votre type de façade et de son état. En plus de cela, si votre façade se détériore, il est fort possible que votre habitat rencontre des problèmes de perte de chaleur et autre. L’entretien de votre façade à Les Essarts est une tâche que ravaleur Renold rénovation maitrise.
 Renold rénovation : l’expert en ravalement de façade à Les Essarts
 L’entreprise Renold rénovation sise à Les Essarts dispose d’une équipe de ravaleurs professionnels pour s’occuper des travaux de ravalement de façade à Les Essarts, notamment du nettoyage, du décapage, de la réparation, du traitement, de la finition et de la protection des murs extérieurs. Ravaleur à Les Essarts maîtrise parfaitement les diverses techniques en matière de ravalement de façade. Ravaleur 76530 est en mesure d’adopter les bonnes méthodes par rapport à votre type de façade et de faire en sorte que vous ayez une façade qui soit à la fois étanche, étincelante et design.
 Le fait d’entretenir votre façade par le biais d’un ravalement ou d’un nettoyage est une solution efficace permettant de lutter contre toutes attaques provenant de l’extérieur. En effet, la pollution, les intempéries et le temps enlaidissent l’image de votre maison dans le 76530 et détériorent votre façade entrainant des problèmes d’infiltration, la perte de chaleur et des dommages qui peuvent être plus graves. Réaliser un ravalement de façade permet à vos murs extérieurs de retrouver leurs couleurs d’origine. Ravaleur à Les Essarts dispose des équipements performants ainsi qu’un savoir-faire très pointu.
 Ravalement de façade à Les Essarts
 Vous souhaitez redonner une nouvelle jeunesse à votre façade ou débarrasser cette dernière des pollutions qui pourront entraîner sa dégradation, l’entreprise Renold rénovation à Les Essarts se met totalement à votre disposition pour tout prendre en main. Ravaleur à Les Essarts vous suggère ses services de qualité en nettoyage de façade, ponçage, réparation pour redonner une nouvelle vie à votre mur extérieur. Ravaleur à Les Essarts est une entreprise crédible en ravalement de façade dans tout le 76530 et fournit des interventions soignées ainsi que des résultats sûrs à la hauteur de vos attentes.
 Les procédures de nettoyage de votre façade à Les Essarts
 L’entreprise de ravalement façade Renold rénovation dans le 76530 dispose de plusieurs années dans le domaine de nettoyage façade. Selon le type de matériau de votre façade à Les Essarts, plusieurs techniques peuvent être appliquées par ravaleur 76530. Pour les matériaux de façade poreux comme les briques ou les pierres, ravaleur Renold rénovation emploi la méthode par sablage ou grésage hydropneumatique tandis que, pour les matériaux durs, il procède au nettoyage à haute pression d’eau froide. Pour éliminer les taches plus superficielles, nos ravaleurs à Les Essarts peuvent adopter le nettoyage à la vapeur saturée.
 Nettoyage de façade Les Essarts 76530Peinture extérieure Les Essarts 76530Ravalement projeté Les Essarts 76530Nettoyage de terrasse Les Essarts 76530Peinture dessous de toit Les Essarts 76530Maçonnerie Les Essarts 76530Béton désactivé Les Essarts 76530


text:
 Avis juridique important
 |
 51996PC0355
 Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan yhteisön ja Viron tasavallan välisiä kalastussuhteita koskevan sopimuksen tekemisestä /* KOM/96/0355 lopull. - CNS 96/0187 */
 Virallinen lehti nro C 279 , 25/09/1996 s. 0006
 Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan yhteisön ja Viron tasavallan välisiä kalastussuhteita koskevan sopimuksen tekemisestä (96/C 279/07) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(96) 355 lopull. - 96/0187(CNS) (Komission esittämä 18 päivänä heinäkuuta 1996)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ja erityisesti sen 43 artiklan yhdessä 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen lauseen ja 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon parlamentin lausunnon,sekä katsoo, ettäEuroopan yhteisö ja Viron tasavalta ovat neuvotelleet ja parafoineet kalastussuhteitaan koskevan sopimuksen, jatämän sopimuksen hyväksyminen on yhteisön etujen mukaista,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Viron tasavallan välisiä kalastussuhteita koskeva sopimus. Sopimusteksti on tämän asetuksen liitteenä.2 artikla Neuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimetä asianmukaisesti valtuutetut henkilöt allekirjoittamaan sopimus yhteisöä sitovasti.3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.SOPIMUS Euroopan yhteisön ja Viron tasavallan välisistä kalastussuhteista EUROOPAN YHTEISÖ,jäljempänä "yhteisö", jaVIRON TASAVALTA,jäljempänä "Viro",jäljempänä "sopimuspuolet", jotkaOTTAVAT HUOMIOON yhteisön ja Viron läheiset suhteet ja erityisesti yhteisön ja Viron välisen Eurooppa-sopimuksen perusteella syntyneet suhteet sekä Brysselissä 5 päivänä heinäkuuta 1993 allekirjoitetun yhteisön ja Viron välisiä kalastussuhteita koskevan sopimuksen perusteella syntyneet suhteet sekä yhteisen halun lujittaa näitä suhteita,KATSOVAT, että Ruotsin kuningaskunta ja Suomen tasavalta liittyivät yhteisöön 1 päivänä tammikuuta 1995,KATSOVAT, että yhteisö hallinnoi nyt Viron hallituksen Ruotsin kuningaskunnan kanssa 24 päivänä helmikuuta 1993 ja Suomen tasavallan hallituksen kanssa 21 päivänä tammikuuta 1994 tekemiä kalastussopimuksia,PITÄVÄT MIELESSÄ yhteisen halunsa korvata nämä sopimukset uudella Viron ja yhteisön välisellä sopimuksella, siten kuin siitä on määrätty 1 päivänä tammikuuta 1995,PITÄVÄT MIELESSÄ sopimuspuolten yhteisen halun varmistaa kalakantojen säilyttämisen ja järkiperäisen hoidon niiden rannikoihin rajoittuvilla vesialueilla,OTTAVAT HUOMIOON vuonna 1982 allekirjoitetun Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen,VAHVISTAVAT, että rantavaltioiden on laajentaessaan sitä aluetta, jolla kalavarat kuuluvat niiden lainkäyttövaltaan, ja käyttäessään näillä alueilla täysivaltaisia oikeuksiaan näiden kalavarojen tutkimiseen, hyväksikäyttämiseen, säilyttämiseen ja hoitoon noudatettava kansainvälisen oikeuden periaatteita,PITÄVÄT MIELESSÄ, että Viro on perustanut talousvyöhykkeen, jolla yksinomaan Viro käyttää täysivaltaisia oikeuksiaan kyseisen vyöhykkeen elollisten luonnonvarojen tutkimiseen, hyväksikäyttämiseen, säilyttämiseen ja hoitoon, ja että yhteisö on sopinut, että sen jäsenvaltioiden kalastusvyöhykkeiden rajat (jäljempänä "yhteisön kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvat alueet") ulotetaan 200 meripeninkulman päähän, jolloin kalastuksen harjoittamista näiden rajojen sisäpuolella koskee yhteisön yhteinen kalastuspolitiikka,PITÄVÄT MIELESSÄ, että osa Itämeren kalavaroista muodostuu molempien sopimuspuolten kalastajien hyödyntämistä yhteisistä kalakannoista tai toisistaan riippuvaisista kalakannoista ja että näiden kalakantojen tehokas säilyttäminen ja järkiperäinen hoito voidaan saavuttaa ainoastaan sopimuspuolten välisellä yhteistyöllä ja asianmukaisissa kansainvälisissä toimielimissä, erityisesti kansainvälisessä Itämeren kalastuskomissiossa,PITÄVÄT MIELESSÄ Yhdistyneiden kansakuntien rajat ylittäviä kalakantoja ja laajasti vaeltavia kalakantoja koskevan konferenssin tulokset samoin kuin vastuuntuntoista kalastusta koskevat ohjeet,HALUAVAT jatkaa yhteistyötään asianmukaisissa kansainvälisissä kalastusalan järjestöissä kaikkien merkityksellisten kalavarojen yhteisen säilyttämisen, järkiperäisen hyödyntämisen ja hoidon puolesta,PITÄVÄT MIELESSÄ kyseisen kalavarojen säilyttämiseen ja hoitoon sekä niiden tutkimiseen ja hyödyntämiseen liittyvän yhteistyön, tieteellisen tutkimuksen merkityksen kalavarojen säilyttämiselle, järkiperäiselle hyväksikäytölle ja hoidolle ja haluavat edistää yhteistyötä tällä alalla,PITÄVÄT MIELESSÄ kummankin sopimuspuolen kiinnostuksen kalastaa toisen sopimuspuolen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvalla Itämeren alueella,OVAT PÄÄTTÄNEET parantaa yhteistyötä ja kehitystä kalastusalalla edistämällä kalatalousalan yritysten välisiä yhteisyrityksiä,OVAT VAKUUTTUNEITA siitä, että tämä uudentyyppinen kalatalousalan yhteistyö vaikuttaa piristävästi Viron laivaston uudistamiseen ja muuttamiseen sekä yhteisön laivaston uudelleenjärjestelyyn, jaHALUAVAT vahvistaa säännöt ja säännökset, jotka muodostavat kalatalousalan yritysten molemminpuolisen yhteistyön perustan ja määräävät niiden yhteistyön suunnan,OVAT SOPINEET SEURAAVAA:1 artikla Sopimuspuolet toimivat yhteistyössä kummankin sopimuspuolen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvien alueiden ja niihin liittyvien alueiden kalakantojen järkiperäisen säilyttämisen ja hoidon varmistamiseksi. Sopimuspuolet pyrkivät sopimaan joko suoraan kolmansien sopimuspuolten kanssa tai asianmukaisten alueellisten toimielinten välityksellä kalakantojen järkiperäistä säilyttämistä ja hyödyntämistä koskevista toimenpiteistä, esimerkiksi suurimman sallitun saaliin vahvistamisesta ja sen jakamisesta kiintiöihin.2 artikla Kumpikin sopimuspuoli antaa toisen sopimuspuolen kalastusaluksille luvan kalastaa sen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvalla Itämeren alueella yli 12 meripeninkulman päässä peruslinjoista, joista aluevesiraja mitataan seuraavien määräysten mukaisesti.3 artikla 1. Kumpikin sopimuspuoli määrää tarvittaessa vuosittain kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaansa kuuluvan Itämeren alueen osalta ja joka on odottamattomien olosuhteiden vaatiman muutoksen tarpeessa:a) yksittäisten kalakantojen tai kalakantaryhmien suurimman sallitun saaliin ottaen huomioon parhaat käytettävissä olevat tieteelliset tiedot, kalakantojen keskinäisen riippuvuuden, toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen tekemän työn sekä muut asian kannalta merkitykselliset seikat,b) asianmukaisten neuvottelujen jälkeen toisen sopimuspuolen kalastusaluksille myönnettävät osuudet asetetun tavoitteen mukaisesti siten, että sopimuspuolten välisissä kalastussuhteissa saavutetaan molempia sopimuspuolia tyydyttävä tasapaino,jac) keskinäiset alueelle pääsyä koskevat sopimukset yhteisten kalakantojen yhteistä hallintoa koskevien ohjelmien perusteella.2. Kumpikin sopimuspuoli toteuttaa kaikki muut kalakantojen säilyttämistä ja elvyttämistä koskevat toimenpiteet, joita se pitää tarpeellisina sellaisen tason saavuttamiseksi, jolla saavutetaan mahdollisimman suuri ja vakaa tuotto. Tällaisten kalastusmahdollisuuksien vuosittaisen vahvistamisen jälkeen käyttöönotettujen toimenpiteiden tai edellytysten osalta otetaan huomioon tarve olla heikentämättä toisen sopimuspuolen kalastusaluksille myönnettyjä kalastusmahdollisuuksia.4 artikla Viro voi myöntää lisäkalastusmahdollisuuksia sen yksinomaisella talousvyöhykkeellä; vaihdossa yhteisö myöntää taloudellista tukea, joka Viron on käytettävä Viron kalatalousalan kehittämisen tukemiseen yhteisön etua vahingoittamatta.5 artikla 1. Sopimuspuolet edistävät yhteisön ja Viron yritysten välisten kalatalousalan yhteisyritysten perustamista.2. Viro tukee tällaisten yhteisyritysten perustamiselle ja toiminnalle suotuisan ja vakaan ilmapiirin edistämistä ja ylläpitämistä.Tätä varten se soveltaa erityisesti sijoituksia suosivia ja suojaavia määräyksiä, joilla varmistetaan kaikille tällaisten yhteisyritysten osakkaina oleville yhteisön yrityksille syrjimätön, tasapuolinen ja oikeudenmukainen kohtelu. Tähän sisältyy mahdollisuus hyödyntää meren kalavaroja.3. Suunnitelmassa, jonka mukaan yhteisö myöntää taloudellista tukea ja Viro sallii pääsyn hyödyntämään tämän sopimuksen 3 ja 4 artiklassa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien lisäksi myönnettyjä kalastusmahdollisuuksia, sopimuspuolet sopivat neuvottelevansa asiaankuuluvalla tavalla sellaisten Viron ja yhteisön laivanvarustajien välisten sellaisten kalatalousalan yhteisyritysten perustamisen edistämisestä, jotka pyrkivät yhdessä käyttämään hyväkseen Viron kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvien alueiden kalavaroja.6 artikla Kumpikin sopimuspuoli voi päättää, että toisen sopimuspuolen kalastusalusten harjoittama kalastustoiminta sen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella on luvanvaraista. Kalastuslisenssien myöntämistä koskevat rajoitukset vahvistetaan sopimuspuolten välisissä neuvotteluissa. Kummankin sopimuspuolen toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat riittävän ajoissa toiselle sopimuspuolelle tarvittaessa toisen sopimuspuolen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella kalastukseen oikeutettujen kalastusalusten nimet, rekisterinumerot ja muut asian kannalta merkitykselliset seikat. Toinen sopimuspuoli myöntää sen jälkeen lisenssit sovituin rajoituksin.7 artikla 1. Kumpikin sopimuspuoli voi oman lainsäädäntönsä, säännöstensä ja hallinnollisten määräystensä mukaisesti toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että sen kalastusalukset noudattavat toisen sopimuspuolen lainsäädännössä vahvistettuja kalavarojen hyväksikäyttöä koskevia säilyttämistoimenpiteitä sekä muita sääntöjä ja säännöksiä kyseisen sopimuspuolen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella.2. Kumpikin sopimuspuoli voi kalastusta koskevaan lainsäädäntövaltaansa kuuluvalla alueella ja kansainvälisen oikeuden mukaisesti toteuttaa toimenpiteet, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että toisen sopimuspuolen alukset noudattavat säilyttämistoimenpiteitä ja muita sen kalastustoimintaa sääntelevissä määräyksissä ja toimenpiteissä vahvistettuja sääntöjä ja säännöksiä.3. Kumpikin sopimuspuoli ilmoittaa ennalta ja asiaankuuluvalla tavalla toiselle sopimuspuolelle kaikista sen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella harjoitettavaa kalastustoimintaa sääntelevistä säännöksistä ja toimenpiteistä sekä kaikista näitä säännöksiä ja toimenpiteitä koskevista muutoksista.4. Kummankin sopimuspuolen säilyttämistarkoituksessa toteuttamien kalastuksen sääntelytoimenpiteiden on perustuttava puolueettomiin ja tieteellisiin näkökohtiin, eivätkä ne saa syrjiä toista sopimuspuolta tosiasiallisesti tai oikeudellisesti.8 artikla Kumpikin sopimuspuoli sallii toisen sopimuspuolen kalastustoiminnasta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten tarkastukset kalastusaluksillaan kyseisen sopimuspuolen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella. Kumpikin sopimuspuoli helpottaa näitä tarkastuksia 7 artiklassa tarkoitettujen sääntelytoimenpiteiden ja säännösten noudattamisen valvomiseksi.9 artikla Kummankin sopimuspuolen toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat viipymättä diplomaattiteitse toisen sopimuspuolen toimivaltaisille viranomaisille kyseisen sopimuspuolen kalastusalusten luvan väliaikaisen tai pysyvän pidättämisen yhteydessä toteutetut lisätoimenpiteet.Kummankin sopimuspuolen toimivaltaiset viranomaiset pyrkivät helpottamaan säilyttämistoimenpiteiden tai muiden kalastustoimintaa sääntelevien säännösten rikkomisen vuoksi lupansa väliaikaisesti tai pysyvästi menettäneiden alusten ja miehistön vapauttamista aluksen omistajan tai hänen edustajansa antamaa sovellettavan lainsäädännön mukaisesti vahvistettua kohtuullista turvallisuuslupausta tai muuta takuuta vastaan.10 artikla Sopimuspuolet sitoutuvat kansallisten kalatalousalojen tieteellistä ja teknistä kehitystä koskevaan tietojenvaihtoon, erityisesti silloin kun se koskee kalavaroista saatujen saaliiden määriä ja kalavarojen hyödyntämistä.11 artikla 1. Sopimuspuolten välisen yhteistyön muotoja ovat tarvittava tieteellinen tutkimus kalavarojen säilyttämiseksi ja täysimääräiseksi hyödyntämiseksi niiden kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvilla alueilla, näytteiden keruu ja biologiaa koskevan tilastollisen tiedon tuottaminen, johon kuuluvat saaliita, pyyntiponnistuksia, pyydysten käyttöä, uusien kohdelajien tutkimusta sekä kalastusalueita ja niiden tulevaa yhteiskäyttöä koskevat tilastot.2. Sopimuspuolet edistävät yhteistyötä tutkimuksen alalla ja niiden yhteistä etua koskevissa kalastusteollisuuteen liittyvissä kysymyksissä. Molemminpuolinen tutkijoiden ja kalastusalan asiantuntijoiden vaihto ovat osa sovittuja ohjelmia.12 artikla 1. Sopimuspuolet toimivat välittömässä yhteistyössä ja kansainvälisten järjestöjen välityksellä, tieteellinen yhteistyö mukaan lukien, kalavarojen säilyttämiseksi, täysimääräiseksi hyödyntämiseksi ja asianmukaisen hoidon toteuttamiseksi sopimuspuolten ja kolmansien maiden uloimpien rajojen sisällä olevilla alueilla, joilla niiden kalastusalukset harjoittavat kalastusta. Sopimuspuolet neuvottelevat toistensa kanssa sellaisista niiden yhteistä etua koskevista aiheista, joita kyseiset kansainväliset järjestöt voivat ottaa harkittavakseen.2. Sopimuspuolet toimivat yhteistyössä varmistaessaan oikeutensa ja täyttäessään kansainvälisen oikeuden sääntöjen mukaiset velvollisuutensa Pohjois-Atlantin ja Itämeren elollisten luonnonvarojen säilyttämisen, täysimääräisen hyödyntämisen ja asianmukaisen hoidon yhteensovittamiseksi.13 artikla 1. Sopimuspuolet vakuuttavat sitoutuvansa Yhdistyneiden kansakuntien vuoden 1982 merioikeusyleissopimuksen asiaankuuluviin periaatteisiin ja määräyksiin ja erityisesti sen 66 artiklaan anadromisten lajien säilyttämiseksi.2. Sopimuspuolten yhteistyö on erityisesti kahdenvälistä, ja se toteutuu tarkoitukseen sopivan kansainvälisen kalastusalan järjestön, erityisesti kansainvälisen Itämeren kalastuskomission välityksellä.14 artikla 1. Sopimuspuolet neuvottelevat keskenään tämän sopimuksen täytäntöönpanoon ja moitteettomaan soveltamiseen liittyvistä kysymyksistä.2. Jos tämän sopimuksen tulkinnasta tai soveltamisesta aiheutuu erimielisyyttä, sopimuspuolet neuvottelevat asiasta keskenään.15 artikla Tämän sopimuksen määräykset eivät vaikuta millään tavoin sopimuspuolten kantoihin merioikeutta koskevissa kysymyksissä eivätkä rajoita niitä.16 artikla Tehdyllä sopimuksella ei rajoiteta Viron ja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden yksinomaisten talousvyöhykkeiden tai kalastusvyöhykkeiden rajojen vahvistamista.17 artikla Tätä sopimusta sovelletaan yhtäältä alueisiin, joilla sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta mainitussa sopimuksessa määrätyillä edellytyksillä, ja toisaalta Viron tasavallan alueeseen.18 artikla Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona sopimuspuolet ilmoittavat toisilleen, että tätä tarkoitusta varten tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen.Tuona päivänä se korvaa 5 päivänä heinäkuuta 1993 allekirjoitetun, yhteisön ja Viron välisiä kalastussuhteita koskevan sopimuksen, 21 päivänä tammikuuta 1994 allekirjoitetun, Suomen tasavallan hallituksen ja Viron välisen kalastussopimuksen ja 24 päivänä helmikuuta 1993 allekirjoitetun, Ruotsin kuningaskunnan ja Viron välisen kalastussopimuksen.19 artikla Tämä sopimus on aluksi tehty vuodeksi sen voimaantulopäivästä. Jollei jompikumpi sopimuspuoli sano sopimusta irti ilmoittamalla asiasta vähintään yhdeksän kuukautta ennen tämän ensimmäisen voimassaoloajan päättymistä, sen voimassaolo jatkuu aina kolme vuotta kerrallaan, jos irtisanomisilmoitusta ei ole tehty viimeistään yhdeksän kuukautta ennen kunkin voimassaoloajan päättymistä.Tämä sopimus tehdään kahtena englannin-, espanjan-, hollannin-, italian-, kreikan-, portugalin-, ranskan-, ruotsin-, saksan-, suomen-, tanskan- ja vironkielisenä kappaleena, molempien tekstien ollessa yhtä todistusvoimaisia.Euroopan yhteisön puolestaViron tasavallan puolesta


text:
Josu Zabala López (né le à Lumbier en Navarre) est un coureur cycliste espagnol.
 Biographie
 En 2014, Josu Zabala intègre l'équipe Caja Rural amateur, réserve de l'équipe professionnelle Caja Rural-Seguros RGA. En 2016, il monte sur le podium de deux courses par étapes majeures du calendrier national espagnol, une deuxième place sur le Tour de Cantabrie et la troisième sur le Tour de Navarre. Il est sélectionné en équipe d'Espagne pour disputer le Tour de La Rioja et le Grand Prix Miguel Indurain, puis est stagiaire chez Caja Rural-Seguros RGA en fin de saison. Il y passe professionnel en 2017, en signant un contrat de deux ans.
 Palmarès
 2016
 de la Subida a Urraki
 du Premio San Pedro
 du San Bartolomé Saria
 du Tour de Cantabrie
 du Tour de Navarre
 Classements mondiaux
 Notes et références
 Notes
 Références
 Liens externes
 Coureur cycliste espagnol
 Coureur cycliste navarrais
 Naissance en avril 1993
 Naissance dans la communauté forale de Navarre


text:
Vardų tarnyba () – specialus nuotolinis objektas registruoti ir rasti kitiems objektams. Registravimo metodui paprastai perduodamas objekto vardas ir nuotolinė objekto nuoroda. Prireikus rasti objektą, vardų tarnybos paieškos metodas jį grąžina pagal vardą.
 Veikimas
 Pradedant veikti sistemai, įvairios skirtinguose kompiuteriuose paleistos jos dalys užsiregistruoja bendroje vardų tarnyboje. Tuomet jos gali nesunkiai šios tarnybos pagalba viena kitą rasti ir toliau bendrauti jau tiesiogiai. Vardų tarnyba yra naujesnis nuotolinių objektų radimo metodas, pakeitęs tiesioginius nuotolinių objektų adresus. Šieji vis dar reikalingi pačiai vardų tarnybai rasti.
 Programavimas
 Internetas
 de:Domain Name System#Nameserver


text:
epi.sk - Európska únia a jej politiky v oblasti športu
 > 35944
 Anotácia:Článok sa zameriava na analýzu politík EÚ v oblasti športu na základe mnohých dokumentov, predovšetkým Bielej knihe o športe. V súčasnosti bol schválený nový strategický dokument, program EÚ pre oblasť športu na roky 2011 až 2014, ktorý berie v úvahu novozískanú doplnkovú kompetenciu EÚ v oblasti športu po prijatí Lisabonskej zmluvy.
 Názov: Európska únia a jej politiky v oblasti športuTitul: Magister OfficiorumRočník: 2011Číslo: 1Dátum právneho stavu [od]: 30. 11. 2011
 Autori:Mgr. Ladislav KrižanJUDr. Tomáš Gábriš JUDr. PhDr. Tomáš Gábriš, PhD., LLM., MA.Univerzita Komenského v Bratislave - Právnická fakulta - odborný asistentLegislatívno-právna komisia Slovenského futbalového zväzu - členadvokát špecializujúci sa na športové právo
 Mgr., Mgr. LADISLAV KRIŽAN, PHD.Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR - sekcia Štátnej starostlivosti o šport - generálny riaditeľEU EXPERT GROUP „GOOD GOVERNANCE IN SPORT“- členTrnavská univerzita v Trnave - Právnická fakultaMasarykova univerzita - Právnická fakulta- externý pedagóg pre oblasť práva v športe
 Kľúčové slová: Európska únia, športové právo, športové politiky, Biela kniha o športe 1. PREHĽAD VÝVOJA POLITIKY EÚ VO VZŤAHU K ŠPORTU Jednotlivé dokumenty a pramene európskeho práva a európskej politiky môžeme rozdeliť na právne záväzné a právne nezáväzné dokumenty. Právne záväznými sú primárne zmluvy, na základe ktorých bola Európska únia, resp. jej predchodcovia – tzv. Spoločenstvá – založení. Ide napr. o Parížsku zmluvu z roku 1952, Rímske zmluvy z roku 1957, Maastrichtskú zmluvu, Amsterdamskú zmluvu či najnovšiu Lisabonskú zmluvu z roku 2009. Druhú kategóriu právne záväzných dokumentov predstavujú nariadenia a smernice vydávané jednotlivými orgánmi Európskej únie. Právne záväzným predpisom však v tomto príspevku nebudeme s výnimkou Lisabonskej zmluvy venovať bližšiu pozornosť, keďže Parížska zmluva (1952) a Rímske zmluvy (1957) zakladajúce spoločenstvá ani ďalšie zmluvy ich meniace a dopĺňajúce (napr. Maastrichtská zmluva) neformulovali vzťah Spoločenstva k športu. Vlastné počiatky európskeho záujmu o šport sú spojené s právne nezáväznými dokumentmi: Adoninovou správou komisie pre Európu občanov z roku 1985, ktorá prvá upozornila na význam športu v EÚ, a ďalšími dvoma správami – Larivovou (1994) a Packovej (1997). Z nich prvá trvala prísne na dodržiavaní práva aj v oblasti športu. Druhá správa už bola formulovaná inak, dokonca volala po uznaní špecifického charakteru športu a autonómie športového hnutia. V zmluve z Amsterdamu (1997) sa pritom šport už dostal do príloh, resp. nezáväzných záverečných protokolov: Deklarácia č. 29 výslovne uznala sociálnu hodnotu športu. V roku 1997 (13. júna) zároveň Európsky parlament prijal rezolúciu o úlohe EÚ v oblasti športu. Závery z viedenskej Európskej rady z decembra 1998 vyzvali Európsku komisiu k predloženiu správy o športe v záujme zachovania terajšej podoby športu, osobitne jeho ochrany pred negatívnymi etickými dôsledkami, najmä dopingu. Výsledkom bola Helsinská správa o športe z roku 1999 volajúca po zachovaní športových štruktúr a sociálnej funkcie športu.
 Prvá konferencia EÚ o športe z roku 1999 zasa ako najväčšie nebezpečenstvo identifikovala komercionalizáciu športu, a pritom zdôraznila jeho charakter, ktorý presahuje ekonomický charakter športovej činnosti. 1)
 Podobne v Deklarácii z Nice (v roku 2000) o osobitnom charaktere a sociálnej funkcii športu bola osobitne zdôraznená potreba zachovania tréningových možností a ochrana mladých športovcov. Doterajšie dokumenty teda hľadali najmä cestu k udržaniu status quo a bráneniu negatívnym vplyvom komercionalizácie športu.
 Nový vietor do plachiet nabrala politika EÚ vo vzťahu k športu po tom, ako v roku 2006 na základe iniciatívy Francúzska, Nemecka, Španielska a Veľkej Británie UEFA zafinancovala výskumný projekt, ktorého výsledkom bol Nezávislý prehľad európskeho športu (Independent European Sport Review). V tom istom roku poslanec Európskeho parlamentu Ivo Belet pripravil Správu o budúcnosti profesionálneho futbalu v Európe. Ďalší vývoj už nabral rýchly spád a v marci 2007 Európsky parlament vydal rezolúciu o budúcnosti profesionálneho futbalu v Európe2) a v júli 2007 Európska komisia prijala Bielu knihu o športe, 3) ktorá sa prvýkrát pokúsila o kazuistickú definíciu osobitnej povahy športu (chápanej ako špecifickosť aktivít: oddelenosť súťaží mužov a žien, obmedzenie počtu účastníkov, snahy o udržanie rovnováhy v súťaži; špecifickosť organizácie športu: autonómia, pyramidálna štruktúra, organizovanie na národnej báze, existencia jedinej federácie pre každé športové odvetvie). Na tú Európsky parlament zareagoval ďalšou rezolúciou – z mája 2008.
 Príloha č. 5 k záverom stretnutia Európskej rady v Bruseli v decembri 2008 opäť zdôraznila význam športu pre európsku spoločnosť, uznala jeho osobitný charakter (špecifickosť) a vyzdvihla potrebu dialógu so športovým hnutím či už v podobe dialógu v rámci Športového fóra, alebo dialógu s Medzinárodným olympijským výborom. V roku 2009 nakoniec po rokoch úsilia vstúpila do účinnosti Lisabonská zmluva, ktorá prvýkrát výslovne upravila vzťah EÚ k športu v zakladajúcich zmluvách EÚ. Podľa čl. 6 Zmluvy o fungovaní EÚ (ZFEÚ) totiž: „Únia má právomoc vykonávať činnosti na podporu, koordináciu alebo doplnenie činnosti členských štátov. Týmito činnosťami na európskej úrovni sú: ... e) vzdelávanie, odborné vzdelávanie, mládež a šport.“. Nejde teda o výlučnú ani spoločnú kompetenciu (v zmysle čl. 2 ZFEÚ), ale iba o pomocné úlohy na zabezpečenie efektívnej aktivity členských štátov, teda doplnkovú kompetenciu.
 „...Únia prispieva k podpore európskych záležitostí týkajúcich sa športu, pričom zohľadňuje jeho osobitnú povahu, jeho štruktúry založené na dobrovoľnosti, ako aj jeho spoločenskú a vzdelávaciu úlohu. 2. Činnosť únie sa zameriava na: rozvoj európskeho rozmeru v športe podporovaním spravodlivosti a otvorenosti pri športových súťažiach a spolupráce medzi subjektmi zodpovednými za šport, ako aj ochranou fyzickej a morálnej integrity športovcov, najmä mladých športovcov.
 3. Únia a členské štáty podporujú v oblasti vzdelávania a športu spoluprácu s tretími krajinami a príslušnými medzinárodnými organizáciami, najmä s Radou Európy. 4. S cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľov uvedených v tomto článku: Európsky parlament a Rada v súlade s riadnym legislatívnym postupom a po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom a Výborom regiónov prijmú podporné opatrenia bez toho, aby harmonizovali zákony, iné právne predpisy členských štátov, Rada na návrh Komisie prijíma odporúčania.“ 4)
 Kompetencia v oblasti športu je teda formulovaná ako doplnková, komplementárna a bez konkrétnych úloh a samostatných právomocí. EÚ v tejto oblasti nemôže harmonizovať právne predpisy členských štátov, jej nástrojmi sú podporné opatrenia a odporúčania. Novozískaná kompetencia EÚ v oblasti športu si aj napriek svojmu „iba doplnkovému“ charakteru vyžaduje identifikovanie problematických oblastí, v ktorých môže EÚ podporovať vlastné akcie členských štátov. Aktuálne sa pracuje na programe EÚ v tejto oblasti, ktorý by mal byť pripravený do roku 2012. EÚ má pritom pri jeho zostavovaní z čoho vychádzať – aj napriek absentujúcej zmienke o športe v zakladajúcich zmluvách do roku 2009 boli totiž už v doterajších programových dokumentoch, ktorých chronologický prehľad bol predmetom tejto kapitoly, identifikované základné problematické otázky, ktorým by mala EÚ venovať pozornosť. 2. POLITIKA ALEBO POLITIKY?
 Doteraz najkomplexnejší prehľad oblastí, v ktorých EÚ predpokladá aktivitu spájajúcu šport s politikou a právom EÚ, predstavil akčný program Pierre de Coubertin ako sprievodný dokument k Bielej knihe o športe (z roku 2007). Rozlišuje pritom spoločenské, ekonomické a organizačné aspekty športu. Zo spoločenských aspektov pomenúva výslovne:
 Zdravie Boj proti dopingu Vzdelávanie Dobrovoľníctvo Sociálna inklúzia v športe a prostredníctvom športu Prevencia a boj proti rasizmu a násiliu v športe Šport ako nástroj rozvojovej pomoci Z uvedených okruhov možno jednoznačne spojiť ako úzko súvisiace problematiky zdravia a dopingu, prípadne tiež okruhy vzdelávania, boja proti rasizmu a sociálnej inklúzie. Násilie v športe, rozvojová pomoc prostredníctvom športu a dobrovoľníctvo predstavujú osobitné, samostatné okruhy. Budeme im na tomto mieste postupne venovať pozornosť s poukázaním na základné problémy a navrhované riešenia, ktoré sú prezentované v dokumentoch a právnych predpisoch EÚ. ZDRAVIE A DOPING
 Zdravie úzko súvisí s problematikou športu, obzvlášť v súčasnom svete sedavých zamestnaní, rastúcej obezity a klesajúceho podielu aktívne športujúcej európskej populácie. Jedným z cieľov EÚ, úzko súvisiacim so športom, je preto snaha o podporu zdravého životného štýlu a aktívneho prístupu k fyzickej aktivite. V tejto oblasti však zväčša ide iba o politické prehlásenia, ktoré doteraz neboli pretavené do právne záväzných dokumentov, dokonca ani do ucelených rezolúcií či politických prehlásení.5)
 Boj proti dopingu naproti tomu predstavuje zjavne aktuálnejší problém, ktorý sa okrem politických prehlásení prejavuje aj v praktickej rovine, tiež vo vyslovene právnej rovine, hoci tá sa týka zväčša iba záväzkov členských štátov. Právnej, resp. vnútroštátnej rovine boja proti dopingu však na tomto mieste nebudeme venovať bližšiu pozornosť, ale upozorníme iba na politické dokumenty EÚ, ktoré si uvedomujú význam boja proti dopingu. Takýmito ucelenými a špecializovanými dokumentmi sú: rezolúcia EP zo 17. decembra 1998 o potrebe urgentných opatrení proti dopingu v športe, rezolúcia EP zo 14. apríla 2005, ale tiež rezolúcia EP k Bielej knihe (2008) či dokument Komisie o pláne na boj proti dopingu [COM(99)643] a rezolúcia Rady o etickom kódexe proti dopingu (OJ C 44, 19. 2. 1992).
 Vzdelávanie, resp. nedostatok vzdelania je jedným z dôvodov sociálnej exklúzie, teda sociálneho vylúčenia. O potrebe vzdelávania ako nástroja inklúzie možno v spojitosti so športom hovoriť najmä v prípade profesionálnych športovcov. Tí, pripravujúc sa na profesionálnu športovú kariéru – často kvôli fyzickej príprave a tréningom, zaostávajú vo vzdelávacom procese, čo sa nutne skôr alebo neskôr negatívne prejaví na pracovnom živote športovca. Do úvahy pripadá okamih zranenia a predčasného ukončenia kariéry alebo o trochu neskoršie prirodzené ukončenie kariéry, čo sa v prípade športovcov ako napríklad futbalistov deje zvyčajne po 30. roku života. Bez prípravy na tzv. druhú kariéru (hovoríme aj o tzv. duálnej kariére) sa športovci po ukončení kariéry nedokážu zaradiť na trh práce a nastáva u nich sociálne vylúčenie. Podobne ako je tomu v prípade boja s obezitou, táto problematika však na úrovni EÚ nie je predmetom samostatných špecializovaných dokumentov, stala sa však neoddeliteľnou súčasťou problematiky EÚ a športu napr. v širšie koncipovanej rezolúcii EP z 13. novembra 2007, tiež v rezolúcii EP k Bielej knihe (2008).
 Podobne aj veľmi širokému pojmu „Sociálna inklúzia v športe a prostredníctvom športu“ venuje pozornosť napr. rezolúcia EP z 5. júna 2003, tiež rezolúcia EP k Bielej knihe (2008). Na druhej strane, ak problém sociálnej inklúzie chápeme ako generický problém pokrývajúci viacero negatívnych aspektov, možno konštatovať, že napr. boj s rasizmom, ako jedným z faktorov sociálnej exklúzie, je predmetom viacerých špecializovaných dokumentov. Pritom ide o problematiku, ktorá si ešte pred sformulovaním európskej športovej politiky našla cestu do trestných zákonov jednotlivých členských štátov EÚ. Zdá sa preto pravidlom, že na úrovni európskej športovej politiky sa najväčšia pozornosť venuje tým aspektom športu, ktoré majú trestnoprávne aspekty, resp. sú za významné a hodné ochrany či potláčania uznané aj vnútroštátnymi právnymi poriadkami členských štátov. Konkrétne sa prevencia a boj proti rasizmu na úrovni EÚ prejavila prvýkrát neformálne – prostredníctvom vytvorenia prvej európskej antirasistickej futbalovej siete „Football Against Racism in Europe – FARE“, ktorá bola založená na seminári vedenom Európskou komisiou vo Viedni v roku 1999. Osobitne sa na rasizmus v športe zamerala deklarácia EP zo 14. marca 2006, ako aj všeobecnejšia a všeobjímajúca rezolúcia k Bielej knihe (2008). NÁSILIE
 Našu hypotézu intenzívnej športovej politiky v trestnoprávnych oblastiach potvrdzuje aj ďalšia oblasť športovej politiky EÚ identifikovaná akčným plánom Pierre de Coubertin a upravená množstvom programových a politických dokumentov bez právnej záväznosti. Ide konkrétne o odporúčanie Rady z 22. apríla 1996, tri rezolúcie Rady z 9. júna 1997, 21. júna 1999 a 6. decembra 2001 (posledné dve sa týkajú policajnej spolupráce), rozhodnutie Rady 2002/348/SVV (zmenené rozhodnutím 2007/412/SVV) o bezpečnosti pri futbalových zápasoch s medzinárodným aspektom (prinieslo zriadenie národných futbalových informačných stredísk), ďalej rezolúcia Rady zo 17. novembra 2003 o zákaze prístupu na športové podujatia a najnovšia rezolúcia Rady zo 4. decembra 2006 o policajnej spolupráci. V tejto súvislosti je diskutovanou otázka, či zákaz návštevy športových podujatí uložený v konkrétnom meste alebo členskom štáte môže mať efekt aj na území iných členských štátov. Ako protiargumenty sa uvádzajú najmä porušenie princípu primeranosti (proporcionality) či postihovanie iba na základe podozrenia. Podobne sa uplatňuje aj potreba ochrany osobných údajov. Výsledkom je absentujúca jednotná politika EÚ a z nej potenciálne vyplývajúca jednotná právna úprava tejto otázky. Predsa len však k určitému minimálnemu zblíženiu došlo na základe rezolúcií presadzujúcich policajnú spoluprácu.6)
 DOBROVOĽNÍCTVO Otázka dobrovoľníctva je opäť otázkou, ktorej sa vo všeobecnosti nevenuje veľká politická pozornosť. Je bližšie analyzovaná v Aarhuskej deklarácii z roku 2003 o dobrovoľnej práci v športe a až v roku 2009 bola k tejto problematike na európskej úrovni pripravená samostatná štúdia. Táto otázka tiež bola jedným z okruhov, o ktorých sa rokovalo na športovom fóre v roku 2010. Stále však absentujú jednoznačné špecializované stanoviská a rezolúcie.
 Šport ako nástroj rozvojovej pomoci je tiež iba novinkou posledných rokov. V roku 2006 bolo podpísané Memorandum o porozumení medzi FIFA a Komisiou s cieľom využiť futbal ako nástroj pre rozvojové programy v Afrike, Karibiku a Pacifiku. Nevyhnutná a prirodzená je aj spolupráca s OSN a napĺňanie Millenium development goals. Problematike rozvojovej pomoci cez šport sa pritom venovala aj rezolúcia EP k Bielej knihe (2008). Aby sme sa vrátili späť k akčnému plánu Pierre de Coubertin, ďalšiu kategóriu politických oblastí EÚ spojených so športom predstavujú organizačné otázky športu:
 Voľný pohyb a občianstvo Agenti hráčov Ochrana mladistvých Korupcia a iné trestné činy Licenčný systém Médiá VOĽNÝ POHYB A OBČIANSTVO
 Problematika voľného pohybu za prácou a nediskriminácie na základe občianstva stojí za zrodom celej európskej športovej politiky. V najstaršom prípade Súdneho dvora EÚ, ktorý sa zaoberal športovou činnosťou v prípade Walrave a Koch, šlo totiž práve o otázku vyžadovanej štátnej príslušnosti pretekárov. Ak by sme však očakávali, že SDEÚ sa vyslovil proti diskriminácii, mýlili by sme sa. SDEÚ totiž prijal za svoje argumenty o osobitnej povahe športovej činnosti, ktorá pripúšťa aj obmedzenia na základe štátnej príslušnosti. Podobné stanovisko zaujal SDEÚ aj v prípade Doná v. Mantero, kde uznal, že v prípade národného tímu je možné odoprieť prístup do tímu občanovi iného štátu, hoci by šlo o členský štát EÚ. V najznámejšom športovoprávnom prípade SDEÚ, prípade Bosman, súd odmietol princíp 3 + 2 presadzovaný FIFA7) ako rozporný so zásadou nediskriminácie. Podobne súd odmietol obmedzovanie slobody pohybu futbalistovi, ktorému skončila platnosť profesionálnej zmluvy. Obdobne sa súd vyjadril za rovnaké zaobchádzanie v prípade Lehtonen (ale aj Simutenkov a Kolpak) a za slobodu pohybu v prípade Bernard zo 16. marca 2010. V prípade Deliège zasa súd síce uznal slobodu podnikania športovkyne v individuálnom športe, zároveň však vyslovil, že nominovanie športovcov na medzinárodné súťaže je plne v kompetencii príslušných športových organizácií (národného zväzu). Jednotlivé rozhodnutia SDEÚ tak vytvorili osobitnú športovú politiku vo vzťahu k tejto otázke, ktorú by sme mohli zhrnúť nasledovne: Slobodu pohybu je možné primerane obmedziť v prípadoch:
 výberu športovca do národného tímu, obmedzeného výberu súťažiacich, obmedzení možnosti transferu iba v čase tzv. prestupových období.8)
 Otázka výberu hráčov do národných tímov je v súčasnosti opäť aktuálnou, odkedy FIFA a UEFA predstavili svoju predstavu zloženia národných tímov v nimi organizovaných súťažiach. Ide o pravidlá označované ako 6 + 5, resp. tzv. pravidlo domácich hráčov (home grown players). Oboje navrhované pravidlá vyžadujú, aby kluby stavali do súťaže hráčov, ktorí boli vychovaní na domácej národnej pôde. O domáceho hráča ide vtedy, ak vo veku medzi 15 a 21 rokmi strávil aspoň 3 roky v klube pôsobiacom v príslušnom štáte. Nehovorí sa tu vyslovene, že by títo hráči museli mať štátne občianstvo daného štátu. Nejde teda o priamu diskrimináciu, o akú išlo v prípade 3 + 2. Skôr ide o diskrimináciu nepriamu, ktorá je však odôvodniteľná tým, že má slúžiť na podporu výchovy mladých talentov a na motivovanie klubov na účely výchovy mladých hráčov.9) Vo svetle rozhodnutia vo veci Bernard, kde sa tiež argumentuje práve potrebou motivovať kluby, aby vychovávali mladých hráčov, sa zdá, že túto nepriamu diskrimináciu by SDEÚ akceptoval. Na záver k tejto podkapitole možno zhrnúť, že na rozdiel od predchádzajúcej množiny tzv. spoločenských problémov, množina organizačných problémov má politiku v tejto oblasti založenú viac na odborných argumentoch súdneho dvora než na všeobecných prehláseniach a rezolúciách. HRÁČSKI AGENTI
 Agenti hráčov nemajú svoj status upravený žiadnym medzinárodne právne záväzným predpisom, hoci práve agenti bývajú obviňovaní z nekalých praktík, ktoré sa prirovnávajú až k obchodovaniu s ľuďmi. Národná úprava ich postavenia sa tiež rôzni. Niektoré členské štáty EÚ (Francúzsko, Portugalsko) zaviedli osobitné právne predpisy upravujúce postavenie hráčskych agentov, iné štáty (Belgicko, Holandsko, Veľká Británia) zasa na agentov aplikujú všeobecné ustanovenia predpisov o sprostredkovaní zamestnania, príp. s osobitnými odchýlkami platnými len pre agentov. Popri vnútroštátnej právne záväznej úprave niektoré medzinárodné športové federácie ako FIFA a FIBA zaviedli vlastné interné predpisy vzťahujúce sa na hráčskych agentov.10)
 Konflikt záujmov Finančná kriminalita Ochrana maloletých Obchodovanie s ľuďmi 12) Chýbajúca transparentnosť Ako možné riešenia bolo navrhnuté prijatie opatrení v spolupráci s MOV a členskými štátmi EÚ, prípadne prijatie Dohovoru na pôde MOP o umiestňovaní športových zamestnancov. Napokon sa však v tejto otázke doteraz politické stanovisko EÚ, resp. spôsob riešenia tejto otázky nevyjasnili. Východiskom je tak stále domáca právna úprava, resp. úprava športových federácií. Spoločná európska politika v tejto otázke sa ešte len rodí. OCHRANA MLADISTVÝCH
 Ochrana mladistvých športovcov, podobne ako ochrana pred diskrimináciou z hľadiska občianstva či sloboda pohybu, vychádza rovnako z programových a politických dokumentov (spomenúť možno napr. rezolúciu k Bielej knihe – z roku 2008), ako aj z právnych predpisov, ktoré predstavujú vyšší stupeň politiky EÚ – pretavenej do vynútiteľnej podoby. V tomto prípade ide o smernicu č. 94/33/ES o ochrane mladých zamestnancov. Opäť sa teda potvrdzuje, že v organizačnej oblasti športu prevažuje skôr právny prístup (aj keď často iba na národnej úrovni) než prístup číro politický. KORUPCIA A INÉ TRESTNÉ ČINY
 Otázka korupcie, resp. prania špinavých peňazí sa postihuje na európskej úrovni13) rovnako ako na úrovni národnej. V profesionálnom športe sa korupcia prejavuje najmä ovplyvňovaním výsledkov zápasov (match-fixing). Napriek tomu však neexistuje špecializovaný politický dokument EÚ vyslovene zameraný na problém ovplyvňovania výsledkov zápasov. Vyzerá to teda tak, že v skupine organizačných aspektov športu ani trestnoprávny charakter sám osebe nie je zárukou podrobnej pozornosti politických dokumentov, ako tomu bolo v predchádzajúcej skupine spoločenských problémov. Je to dané tým, že trestné právo poskytuje dostatočné možnosti riešenia? LICENČNÝ SYSTÉM Problematika licenčného systému vo futbale, ktorý by mal predstavovať prekážku slobody podnikania a slobodnej hospodárskej súťaže, avšak je akceptovaný z titulu väčších pozitív pre fungovanie športu než negatív, bola predmetom európskej konferencie, ktorá sa v septembri 2009 konala v Bruseli. Napriek tomu sa dá povedať, že problematika licenčných systémov stojí mimo pozornosti práva aj politiky EÚ, resp. ide o problematiku, ktorej doteraz nebola venovaná pozornosť.
 MÉDIÁ Médiá a solidarita pri speňažovaní vysielacích práv boli témou, na ktorú upozornila už helsinská správa z roku 1999. Volala po zdôvodnení výnimiek zo súťažného práva za účelom plnenia legitímneho účelu, a to účelu zabezpečenia financovania športového hnutia a spravodlivého rozdelenia týchto prostriedkov medzi členov hnutia. Podobne sa k problematike vysielacích práv a médií vyjadrila aj Beletova správa o budúcnosti profesionálneho futbalu z roku 2006. V tomto prípade teda ide o problematiku, ktorá má aj hlbšie politické korene, ale zároveň aj právne rozmery vychádzajúce z rozhodovacej činnosti Európskej komisie v sporných prípadoch ochrany hospodárskej súťaže v prípade predaja a nákupu vysielacích práv k športovým podujatiam.14)
 Napokon ekonomické hľadisko športu podľa akčného plánu Pierre de Coubertin predstavujú najmä otázky verejného financovania a ekonomických ukazovateľov v športovej činnosti. Oboch týchto oblastí sa týka Beletova správa navrhujúca vytvoriť orgán pre finančnú transparentnosť klubov, k čomu sa pozitívne postavil aj výbor pre hospodárske a menové veci v stanovisku z 20. 12. 2006. Ide teda o relatívne novú tému, ktorá v súčasnosti nemá nielen právny podklad, ale ani rozvinutú politickú úroveň.
 Podľa „Odhadov dosahu Bielej knihy o športe“16) konzultácie so športovým hnutím majú v súčasnosti trojakú formu: formu športového fóra (1998, 2000 – 2003, november 2008, 17) apríl 2010) a konferencií o vzťahu EÚ a športu (napr. 1999, 2005, 2006, október 2009), bilaterálne konzultácie a napokon online konzultácie.
 stretnutí ministrov športu a tzv. športových riaditeľov (vysokých štátnych úradníkov) – v máji 2010 sa prvýkrát stretla oficiálna „Športová rada“, teda Rada ministrov pre šport.18) V septembri 2010 sa zasa konalo stretnutie športových riaditeľov;19) odborných stretnutí; pracovných skupín pre „šport a zdravie“, „šport a hospodárstvo“, „neziskové športové organizácie“, „sociálnu inklúziu a rovnaké príležitosti“, „antidoping“, „vzdelávanie a tréning.“20)
 Ako však už bolo naznačené, v neposlednom rade významnú úlohu pri formulovaní športovej politiky zohrávajú aj vlastné orgány EÚ – Rada, Parlament, SDEÚ a Komisia.
 Všetky tieto subjekty pritom v súčasnosti spolupracujú na príprave prvého športového programu EÚ pre roky 2012 – 2013, ktorý má zatiaľ iba veľmi hmlisté obrysy a má spočívať na nasledujúcich princípoch:
 Podporovať európske hodnoty Podporovať sociálnu a vzdelávaciu funkciu športu Podporovať transfer poznatkov Prispieť k propagácii fyzicky aktívneho životného štýlu Podporovať spoluprácu s tretími krajinami22)
 Skupina nezávislých odborníkov pre šport23) zasa identifikovala ako základné ciele športového programu EÚ na roky 2012 – 2013 nasledujúce:
 zvyšovanie zdravia fyzickými aktivitami sociálna inklúzia vzdelávanie výskum v týchto oblastiach fyzická a morálna integrita športovcov
 Vychádzajúc z akčného plánu Pierre de Coubertin, ako sprievodného materiálu Bielej knihy o športe z roku 2007, sme sledovali športové politiky EÚ rozdelené do troch skupín. Pri bližšom preskúmaní stavu ich aktuálnej rozpracovanosti z hľadiska právnej úpravy aj politických dokumentov a rezolúcií sme dospeli ku konštatovaniu, že najviac sú politicky využívané témy spoločenských aspektov športovej činnosti, obzvlášť tie s trestnoprávnymi aspektmi. Na druhej strane v skupine organizačných aspektov športu prevažovala právna úprava (zväčša však vnútroštátna) nad politickými rezolúciami. Tretia skupina ekonomických aspektov je zatiaľ iba rodiacou sa politickou agendou.
 V posledných politických dokumentoch sa však javí, že rozdiely medzi historickým a politickým významom jednotlivých otázok ustupujú do úzadia a pozornosť sa bude venovať rovnako všetkým vymedzeným oblastiam, ako to naznačuje aj formulácia problémov v akčnom programe Pierre de Coubertin či v najnovších vyjadreniach expertov a predstaviteľov členských štátov v procese príprav prvého „športového programu“ EÚ – programu, v ktorom nájdu zastúpenie všetky doterajšie roztrieštené a do rôznej miery rozpracované politiky EÚ k jednotlivým aspektom športovej činnosti. ZOZNAM POUŽITEJ LITERATÚRY:
 • ARNECKE SIEBOLD, Chambers. Legal aspects of sport in the European Union. A status-report within the scope of the project “Sport in Europe – social, political, organisational, legal transparency in Europe”. Dostupné na internete: http://www.sport-in-europe.eu/images/stories/PDFFiles/jean%20monnet%20projekt_legal%20aspects_final_1201.pdf (navštívené dňa 1.12.2010).• GÁBRIŠ, Tomáš: Vysielacie práva na športové podujatia v európskom a slovenskom kontexte. In: Notitiae ex Academia Bratislavensi Iurisprudentiae, 2010, v tlači.• Group of independent sport experts. Dostupné na internete: http://ec.europa.eu/sport/news/doc/100702_gise_final_report.pdf (navštívené dňa 1.12.2010).• Impact Assessment Accompanying the White Paper on Sport.• PAPPAS, Spyros A. Rationalizing Sport Policy in the European Union. Dostupné na internete: http://www.pappaslaw.net/images/rationa.pdf (navštívené dňa 1.12.2010).• PARRISH, Richard a kol. The Lisbon Treaty and EU Sport Policy. Dostupné na internete: http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/studies/download.do?language=en&file=32471 (navštívené dňa 1.12.2010).• Study on sports agents in the European Union. Dostupné na internete: http://ec.europa.eu/sport/library/doc/f_studies/study_on_sports_agents_executive%20summary.pdf (navštívené dňa 1.12.2010).• THE EU AND SPORT: BACKGROUND AND CONTEXT. Accompanying document to the WHITE PAPER ON SPORT.• WEATHERILL, Stephen. The White Paper on Sport as an Exercise in „Better regulation“. In International Sports Law Journal, január-apríl 2008. Dostupné na internete: http://findarticles.com/p/articles/mi_m2ABX/is_1-2/ai_n42367129/?tag=content;col1 (navštívené dňa 1.12.2010).• http://www.euractiv.com/en/health/fight-against-obesity-linksdossier-188429 (navštívené dňa 1.12.2010).• http://ec.europa.eu/sport/news/news697_en.htm (navštívené dňa 1.12.2010).• http://www.eutrio.be/pressrelease/now-eu-has-sport-council (navštívené dňa 1.12.2010).• http://ec.europa.eu/sport/news/news960_en.htm (navštívené dňa 1.12.2010).• http://ec.europa.eu/sport/news/news956_en.htm (navštívené dňa 1.12.2010).• http://ec.europa.eu/sport/who-we-are/doc129_en.htm (navštívené dňa 1.12.2010).• http://www.euractiv.com/en/sports/eu-sport-policy-linksdossier-188432 (navštívené dňa 1.12.2010)Poznámky pod čiarou:1) PAPPAS, Spyros A. Rationalizing Sport Policy in the European Union. Dostupné na internete: http://www.pappaslaw.net/images/rationa.pdf (navštívené dňa 1. 12. 2010).2) Konštatovala sa v nej odlišnosť futbalu od iných hospodárskych odvetví, ako aj pretrvávajúca nerovnosť žien či z iného hľadiska potreba uprednostňovania domácich hráčov (home grown players) za účelom podpory rozvoja domáceho športu. Napokon EP v rezolúcii volal po umožnení súdneho prieskumu športových sporov, vytvorení organizácie zastupujúcej divákov (fanúšikov) a potrebe regulovať postavenie hráčskych agentov. Vyjadril sa tiež napr. k súťažnoprávnym aspektom televízneho vysielania zápasov a k predaju lístkov na športové podujatia.3) Zdôraznila najmä ochranu maloletých, boj proti dopingu, rasizmu, násiliu, praniu špinavých peňazí, potrebu úpravy vysielacích práv a začatie sociálneho dialógu. Na druhej strane pripúšťa obmedzenia voľného pohybu, napr. možnosť zvýhodnenia domácich hráčov, ak to má skutočne viesť k podpore domácich talentov. 4) K analýze dosahu Lisabonskej zmluvy na športovú politiku EÚ pozri bližšie PARRISH, Richard a kol. The Lisbon Treaty and EU Sport Policy. Dostupné na internete: http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/studies/download.do?language=en&file=32471 (navštívené dňa 1. 12. 2010).5) Pozri http://www.euractiv.com/en/health/fight-against-obesity-linksdossier-188429 (navštívené dňa 1. 12. 2010). Porovnaj WEATHERILL, Stephen. The White Paper on Sport as an Exercise in „Better regulation“. In International Sports Law Journal, január – apríl 2008. Dostupné na internete: http://findarticles.com/p/articles/mi_m2ABX/is_1-2/ai_n42367129/?tag=content;col1 (navštívené dňa 1. 12. 2010).


type: contracts

text:
 Advertência jurídica importante
 |
 12008E/PRO/02
 Versão consolidada do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia - PROTOCOLOS - Protocolo (N. 2) relativo à aplicação dos princípios da subsidiariedade e da proporcionalidade
 Jornal Oficial no 115 de 09/05/2008 p. 0206 - 0209
 PROTOCOLO (n.o 2)RELATIVO À APLICAÇÃO DOS PRINCÍPIOS DA SUBSIDIARIEDADE E DA PROPORCIONALIDADEAS ALTAS PARTES CONTRATANTES,DESEJANDO assegurar que as decisões sejam tomadas tão próximo quanto possível dos cidadãos da União,DETERMINADAS a fixar as condições de aplicação dos princípios da subsidiariedade e da proporcionalidade consagrados no artigo 5.o do Tratado da União Europeia, bem como a instituir um sistema de controlo da aplicação dos referidos princípios,ACORDARAM nas disposições seguintes, que vêm anexas ao Tratado da União Europeia e ao Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia:Artigo 1.oCada instituição assegura continuamente a observância dos princípios da subsidiariedade e da proporcionalidade definidos no artigo 5.o do Tratado da União Europeia.Artigo 2.oAntes de propor um acto legislativo, a Comissão procede a amplas consultas. Tais consultas devem, se for caso disso, ter em conta a dimensão regional e local das acções consideradas. Em caso de urgência excepcional, a Comissão não procederá a estas consultas, fundamentando a sua decisão na proposta que apresentar.Artigo 3.oPara efeitos do presente Protocolo, entende-se por "projecto de acto legislativo" as propostas da Comissão, as iniciativas de um grupo de Estados-Membros, as iniciativas do Parlamento Europeu, os pedidos do Tribunal de Justiça, as recomendações do Banco Central Europeu e os pedidos do Banco Europeu de Investimento, que tenham em vista a adopção de um acto legislativo.Artigo 4.oA Comissão envia os seus projectos de actos legislativos e os seus projectos alterados aos Parlamentos nacionais, ao mesmo tempo que ao legislador da União.O Parlamento Europeu envia os seus projectos de actos legislativos e os seus projectos alterados aos Parlamentos nacionais.O Conselho envia aos Parlamentos nacionais os projectos de actos legislativos emanados de um grupo de Estados-Membros, do Tribunal de Justiça, do Banco Central Europeu ou do Banco Europeu de Investimento, bem como os projectos alterados.Logo que sejam adoptadas, as resoluções legislativas do Parlamento Europeu e as posições do Conselho serão enviadas por estas instituições aos Parlamentos nacionais.Artigo 5.oOs projectos de actos legislativos são fundamentados relativamente aos princípios da subsidiariedade e da proporcionalidade. Todos os projectos de actos legislativos devem incluir uma ficha com elementos circunstanciados que permitam apreciar a observância dos princípios da subsidiariedade e da proporcionalidade. A mesma ficha deve conter elementos que permitam avaliar o impacto financeiro do projecto, bem como, no caso das directivas, as respectivas implicações para a regulamentação a aplicar pelos Estados-Membros, incluindo, nos casos pertinentes, a legislação regional. As razões que permitam concluir que determinado objectivo da União pode ser melhor alcançado ao nível desta serão corroboradas por indicadores qualitativos e, sempre que possível, quantitativos. Os projectos de actos legislativos têm em conta a necessidade de assegurar que qualquer encargo, de natureza financeira ou administrativa, que incumba à União, aos Governos nacionais, às autoridades regionais ou locais, aos agentes económicos e aos cidadãos, seja o menos elevado possível e seja proporcional ao objectivo a atingir.Artigo 6.oQualquer Parlamento nacional ou qualquer das câmaras de um desses Parlamentos pode, no prazo de oito semanas a contar da data de envio de um projecto de acto legislativo, nas línguas oficiais da União, dirigir aos presidentes do Parlamento Europeu, do Conselho e da Comissão um parecer fundamentado em que exponha as razões pelas quais considera que o projecto em questão não obedece ao princípio da subsidiariedade. Cabe a cada um dos Parlamentos nacionais ou a cada uma das câmaras de um Parlamento nacional consultar, nos casos pertinentes, os Parlamentos regionais com competências legislativas.Se o projecto de acto legislativo emanar de um grupo de Estados-Membros, o Presidente do Conselho enviará o parecer aos Governos desses Estados-Membros.Se o projecto de acto legislativo emanar do Tribunal de Justiça, do Banco Central Europeu ou do Banco Europeu de Investimento, o Presidente do Conselho enviará o parecer à instituição ou órgão em questão.Artigo 7.o1. O Parlamento Europeu, o Conselho e a Comissão, bem como, eventualmente, o grupo de Estados-Membros, o Tribunal de Justiça, o Banco Central Europeu ou o Banco Europeu de Investimento, se deles emanar o projecto de acto legislativo, têm em conta os pareceres fundamentados emitidos pelos Parlamentos nacionais ou por uma câmara de um desses Parlamentos.Cada Parlamento nacional dispõe de dois votos, repartidos em função do sistema parlamentar nacional. Nos sistemas parlamentares nacionais bicamarais, cada uma das câmaras dispõe de um voto.2. No caso de os pareceres fundamentados sobre a inobservância do princípio da subsidiariedade num projecto de acto legislativo representarem, pelo menos, um terço do total dos votos atribuídos aos Parlamentos nacionais nos termos do segundo parágrafo do n.o 1, o projecto deve ser reanalisado. Este limiar é de um quarto quando se tratar de um projecto de acto legislativo apresentado com base no artigo 76.o do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, relativo ao espaço de liberdade, segurança e justiça.Depois dessa reanálise, a Comissão, ou, eventualmente, o grupo de Estados-Membros, o Parlamento Europeu, o Tribunal de Justiça, o Banco Central Europeu ou o Banco Europeu de Investimento, se deles emanar o projecto de acto legislativo, pode decidir manter o projecto, alterá-lo ou retirá-lo. Esta decisão deve ser fundamentada.3. Além disso, no quadro do processo legislativo ordinário, caso os pareceres fundamentados sobre a inobservância do princípio da subsidiariedade numa proposta de acto legislativo representem, pelo menos, a maioria simples dos votos atribuídos aos Parlamentos nacionais nos termos do segundo parágrafo do n.o 1, a proposta deve ser reanalisada. Depois dessa reanálise, a Comissão pode decidir manter a proposta, alterá-la ou retirá-la.Se optar por manter a proposta, a Comissão deverá especificar, em parecer fundamentado, a razão pela qual entende que a mesma obedece ao princípio da subsidiariedade. O parecer fundamentado da Comissão, bem como os pareceres fundamentados dos Parlamentos nacionais, deverão ser submetidos ao legislador da União, para ponderação no processo legislativo:a) Antes de concluir a primeira leitura, o legislador (Parlamento Europeu e Conselho) ponderará a compatibilidade da proposta legislativa com o princípio da subsidiariedade, tendo especialmente em conta as razões expressas e partilhadas pela maioria dos Parlamentos nacionais, bem como o parecer fundamentado da Comissão;b) Se, por maioria de 55 % dos membros do Conselho ou por maioria dos votos expressos no Parlamento Europeu, o legislador considerar que a proposta não é compatível com o princípio da subsidiariedade, a proposta legislativa não continuará a ser analisada.Artigo 8.oO Tribunal de Justiça da União Europeia é competente para conhecer dos recursos com fundamento em violação do princípio da subsidiariedade por um acto legislativo que sejam interpostos nos termos do artigo 263.o do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia por um Estado-Membro, ou por ele transmitidos, em conformidade com o seu ordenamento jurídico interno, em nome do seu Parlamento nacional ou de uma câmara desse Parlamento.Nos termos do mesmo artigo, o Comité das Regiões pode igualmente interpor recursos desta natureza relativamente aos actos legislativos para cuja adopção o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia determine que seja consultado.Artigo 9.oA Comissão apresenta anualmente ao Conselho Europeu, ao Parlamento Europeu, ao Conselho e aos Parlamentos nacionais um relatório sobre a aplicação do artigo 5.o do Tratado da União Europeia. Este relatório anual é igualmente enviado ao Comité Económico e Social e ao Comité das Regiões.--------------------------------------------------


text:
 |
 52012PC0161
 Ehdotus NEUVOSTON ASETUS tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EU) N:o 7/2010 muuttamisesta /* COM/2012/0161 final - 2012/0086 (NLE) */
 PERUSTELUT
 1. EHDOTUKSEN TAUSTA
 Unionin autonomisia tariffikiintiöitä
 tarvitaan tuotteille, joiden tuotanto on unionissa nykyisellä kiintiökaudella
 riittämätöntä niitä käyttävien unionin tuotannonalojen tarpeisiin. Useiden
 jäsenvaltioiden esittämien pyyntöjen johdosta komissio on tarkastellut yhdessä
 asianomaisten valtioiden asiantuntijoiden kanssa mahdollisuutta avata
 autonomisia tariffikiintiöitä eräille maatalous- ja teollisuustuotteille.
 Neuvosto antoi 22. joulukuuta 2009 asetuksen
 (EU) N:o 7/2010 tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien unionin
 autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista, jotta kyseisten
 tuotteiden kysyntä unionissa voitaisiin tyydyttää mahdollisimman suotuisin
 ehdoin.
 Olisi avattava asianmukaisen suuruisia unionin
 tariffikiintiöitä, joissa ei kanneta tulleja tai kannetaan alennettuja yhteisen
 tullitariffin autonomisia tulleja, häiritsemättä kuitenkaan tällaisten
 tuotteiden markkinoita. Tullitaloustyöryhmän kokouksissa kävi ilmi, että
 jäsenvaltiot olivat halukkaita avaamaan kaksi uutta tariffikiintiötä kolmen
 voimassa olevan tariffikiintiön määrien korottamiseksi sekä muuttamaan
 kiintiön, jonka järjestysnumero on 09.2633, tuotteen kuvausta häiritsemättä
 näiden tuotteiden markkinoita. Oli myös tarpeen sulkea tariffikiintiö, jonka
 järjestysnumero on 09.2767, koska kyseiselle tuotteelle otetaan käyttöön
 yksipuolinen tullisuspensio 1. heinäkuuta 2012 alkaen.
 Ehdotus on johdonmukainen maatalous-, kauppa-,
 yritys-, kehitysyhteistyö- ja ulkosuhdepolitiikan kanssa. Erityisesti
 mainittakoon, ettei ehdotus vaikuta kielteisesti maihin, jotka ovat tehneet
 etuuskohtelukauppaa koskevan sopimuksen EU:n kanssa (esim. GSP- ja
 AKT-järjestelmät sekä ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat).
 2. KUULEMISTEN JA
 VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
 Kunkin jäsenvaltion tuotannonaloja edustavaa
 tullitaloustyöryhmää on kuultu. Kaikki luetellut kiintiöt vastaavat sitä, mitä
 ryhmässä on sovittu.
 Esiin ei ole tuotu sellaisia mahdollisesti
 vakavia riskejä, jotka voisivat johtaa peruuttamattomiin seurauksiin.
 Tämä ehdotus on yksiköiden välisen
 kuulemismenettelyn tulos, ja se julkaistaan sen jälkeen, kun neuvosto on
 hyväksynyt sen.
 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN
 SISÄLTÖ
 Tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita
 koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja
 hallinnoinnista annetun asetuksen muutos, jonka oikeusperustana on Euroopan
 unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 31 artikla. Kyseisen
 artiklan nojalla neuvosto vahvistaa autonomiset tariffikiintiöt
 määräenemmistöllä komission ehdotuksesta.
 Ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen
 toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.
 Toimenpiteet ovat ulkomaankaupan toimijoiden
 menettelyjen yksinkertaistamista koskevien periaatteiden sekä yksipuolisia
 tullisuspensioita ja autonomisia tariffikiintiöitä koskevan komission
 tiedonannon 98/C 128/02 vuodelta 1998 (EYVL C 128, 25.4.1998, s. 2) mukaiset.
 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
 Tulleja jää kantamatta yhteensä
 1 254 825 euroa.
 5. LISÄTIEDOT
 Autonomisten kiintiöiden avaamiset, korotukset
 ja muutokset luetellaan asetusehdotuksen liitteessä.
 2012/0086 (NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON ASETUS
 tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita
 koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja
 hallinnoinnista annetun asetuksen (EU) N:o 7/2010 muuttamisesta
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
 tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan,
 ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1) Jotta voitaisiin varmistaa
 sellaisten tiettyjen tavaroiden riittävä ja häiriintymätön saatavuus, joita ei
 tuoteta riittävästi unionissa, ja jotta vältettäisiin markkinahäiriöt,
 tietyille maatalous- ja teollisuustuotteille on neuvoston asetuksella (EU) N:o
 7/2010[1]
 avattu autonomiset tariffikiintiöt, joissa kyseisiä tavaroita voidaan tuoda
 tullitta tai alennetuin tullein. Samasta syystä on tarpeen avata 1 päivästä
 heinäkuuta 2012 kahdelle tuotteelle uusi asianmukaisen suuruinen tulliton
 tariffikiintiö.
 (2) Järjestysnumeroilla 09.2638,
 09.2814 ja 09.2889 aiemmin vahvistettujen unionin autonomisten
 tariffikiintiöiden määrät eivät riitä täyttämään unionin tuotannonalojen
 tarpeita. Sen vuoksi näiden kiintiöiden määriä olisi korotettava 1 päivästä
 tammikuuta 2012.
 (3) Lisäksi unionin autonomisen
 tariffikiintiön, jonka järjestysnumero on 09.2633, tuotteen kuvausta olisi
 mukautettava.
 (4) Enää ei ole myöskään unionin
 edun mukaista myöntää vuoden 2012 jälkipuoliskolla tariffikiintiötä kiintiölle,
 jonka järjestysnumero on 09.2767. Se olisi sen vuoksi suljettava 1 päivästä
 heinäkuuta 2012 alkaen, ja sitä vastaava rivi olisi poistettava asetuksen (EU)
 N:o 7/2010 liitteestä.
 (5) Sen vuoksi asetusta (EU) N:o
 7/2010 olisi muutettava.
 (6) Koska toisten tässä
 asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden on tultava voimaan 1 päivänä tammikuuta
 2012 ja toisten 1 päivänä heinäkuuta 2012, tätä asetusta olisi sovellettava
 samoista päivistä alkaen, ja sen olisi tultava voimaan välittömästi,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
 1 artikla
 Muutetaan asetuksen (EU) N:o 7/2010 liite
 seuraavasti:
 (1) Lisätään rivit, jotka koskevat järjestysnumeroita 09.2644 ja 09.2645 ja
 jotka on vahvistettu tämän asetuksen liitteessä I.
 (2) Korvataan rivit, jotka koskevat
 tariffikiintiöitä, joiden järjestysnumerot ovat 09.2638, 09.2814 ja 09.2889,
 tämän asetuksen liitteessä II olevilla riveillä.
 (3) Korvataan rivi, joka koskee
 tariffikiintiötä, jonka järjestysnumero on 09.2633, tämän asetuksen liitteessä
 I olevilla riveillä.
 (4) Poistetaan tariffikiintiötä, jonka
 järjestysnumero on 09.2767, koskeva rivi.
 2 artikla
 Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se
 julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
 Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2012.
 Sen 1 artiklan 2 kohtaa sovelletaan kuitenkin
 1 päivästä tammikuuta 2012.
 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava,
 ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.
 Tehty Brysselissä 13.4.2012.
 Neuvoston
 puolesta
 Puheenjohtaja
 LIITE I
 Asetuksen 1 artiklan 1 ja 3 kohdassa
 tarkoitetut tariffikiintiöt:
 Järjestys-numero || CN-koodi || Taric || Tavaran kuvaus || Kiintiökausi || Kiintiön määrä || Kiintiö-tulli (%)
 09.2644 || ex 3824 90 97 || 96 || Valmiste, jossa on — vähintään 55 mutta enintään 78 painoprosenttia dimetyyliglutaraattia — vähintään 10 mutta enintään 28 painoprosenttia dimetyyliadipaattia ja — enintään 25 painoprosenttia dimetyylisukkinaattia || 1.7.–31.12. || 7 500 tonnia || 0 %
 09.2645 || ex 3921 14 00 || 20 || Regeneroidusta selluloosasta valmistettu harkko, kyllästetty vedellä, joka sisältää magnesiumkloridia ja kvaternaarista ammoniumyhdistettä, mitat 100 cm (± 10 cm) x 100 cm (± 10 cm) x 40 cm (± 5 cm) || 1.7.–31.12. || 650 tonnia || 0 %
 09.2633 || ex 8504 40 82 || 20 || Sähkömuuntajat, joiden teho on enintään 1 kVA, karvanpoistolaitteiden valmistukseen tarkoitetut (1) || 1.1.–31.12. || 4 500 000 yksikköä || 0 %
 (1) Tähän alanimikkeeseen luokiteltaessa on noudatettava komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1) 291–300 artiklaa.
 LIITE II
 Asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut
 tariffikiintiöt
 Järjestys-numero || CN-koodi || Taric || Tavaran kuvaus || Kiintiö-kausi || Kiintiön määrä || Kiintiö-tulli (%)
 09.2638 || ex 2915 21 00 || 10 || Etikkahappo, jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia (CAS RN 64-19-7) || 1.1.–31.12. || 1 000 000 tonnia || 0 %
 09.2889 || 3805 10 90 || || Sulfaattitärpätti || 1.1.–31.12. || 25 000 tonnia || 0 %
 09.2814 || ex 3815 90 90 || 76 || Katalyytti, joka koostuu titaanidioksidista ja volframitrioksidista || 1.1.–31.12. || 3 000 tonnia || 0 %
 YKSINOMAAN TALOUSARVION
 TULOPUOLEEN VAIKUTTAVAAN SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
 1. EHDOTUKSEN NIMI:
 Neuvoston asetus tiettyjä maatalous- ja
 teollisuustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden
 avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EU) N:o 7/2010 muuttamisesta
 2. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT
 Luku ja momentti: 12 luvun 120 momentti
 Vuodeksi 2012 budjetoitu määrä: 19 171 200 000
 euroa
 3. RAHOITUSVAIKUTUKSET
 ̈ Ehdotuksella ei ole rahoitusvaikutuksia
 X Ehdotuksella ei ole
 rahoitusvaikutuksia menoihin, mutta sillä on seuraavat rahoitusvaikutukset
 tuloihin:
 (milj. euroa yhden desimaalin tarkkuudella)
 || ||
 Budjettikohta || Tulot[2] || 12 kk:n jakso, joka alkaa 1.1.2012 || 6 kk:n jakso, joka alkaa 1.7.2012
 120 artikla || Vaikutukset omiin varoihin || - 0,7 || - 0,6
 4. Petosten torjuntaa koskevat
 toimenpiteet
 Tariffikiintiöiden hallinnoimisesta annetuissa
 säännöksissä säädetään petosten ja sääntöjenvastaisuuksien estämiseksi sekä
 niiltä suojautumiseksi tarvittavista toimenpiteistä.
 5. Muita
 huomautuksia
 LIITE
 I
 Voimassa 1.7.2012:
 Asetuksen 1 artiklan 1 ja 3 kohdassa
 tarkoitetut tariffikiintiöt:
 Tuotteen kuvaus || Kiintiön määrä (tonnia) || Arvioitu hinta (euroa/tonni) || Tulli (%) (yhteinen tullitariffi 2012) || Kiintiötulli (%) || Arvioitu tulonmenetys (euroa)
 Valmiste 09.2644 || + 7 500 tonnia (alkuperäinen määrä: 0 tonnia) || 1 235 || 6,5 || 0 || 602 063
 Selluloosaharkko 09.2645 || + 650 tonnia (alkuperäinen määrä: 0 tonnia) || 4 230 || 6,5 || 0 || 178 718
 Tulonmenetys
 yhteensä:
 (780 781 euroa - 195 195 euroa) = 585 586 euroa (netto).
 LIITE II
 Voimassa 1.1.2012:
 Asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut
 tariffikiintiöt
 Tuotteen kuvaus || Kiintiömäärän muutos (tonnia) || Arvioitu hinta (euroa/tonni) || Tulli (%) (yhteinen tullitariffi 2012) || Kiintiötulli (%) || Tulonmenetyksen arvioitu muutos verrattuna edelliseen kiintiökauteen (euroa)
 Etikkahappo 09.2638 || + 500 000 tonnia (alkuperäinen määrä: 500 000 tonnia) || 20 || 5,5 || 0 || 550 000
 Tärpätti 09.2889 || + 5 000 tonnia (alkuperäinen määrä: 20 000 tonnia) || 677 || 3,2 || 0 || 108 320
 Katalyytti 09.2814 || + 800 tonnia (alkuperäinen määrä: 3 000 tonnia) || 4 500 || 6,5 || 0 || 234 000
 Tulonmenetys edelliseen kiintiökauteen
 verrattuna yhteensä:
 (892 320 euroa - 223 080 euroa) = 669 240 euroa (netto).
 [1] EUVL L 3, 7.1.2010, s. 1.
 [2] Perinteisistä omista varoista (maatalousmaksut,
 sokerimaksut, tullimaksut) ilmoitetaan nettomäärät, jotka saadaan vähentämällä
 bruttomääristä 25 prosenttia jäsenvaltioiden kantokuluja.