text:
 |
 22010A0917(01)
 Megállapodás az Európai Unió és a Feröer szigetek kormánya között a tudományos és a technológiai együttműködésről
 Hivatalos Lap L 245 , 17/09/2010 o. 2 - 13
 Megállapodásaz Európai Unió és a Feröer szigetek kormánya között a tudományos és a technológiai együttműködésrőlAZ EURÓPAI UNIÓ,a továbbiakban: az Unió,egyrészről,továbbáA FERÖER SZIGETEK KORMÁNYA,a továbbiakban: Feröer szigetek,másrészről,a továbbiakban együtt: a Felek,FIGYELEMBE VÉVE a Feröer szigetek és az Unió között folyamatban lévő tudományos és technológiai együttműködés fontosságát, valamint a két Fél kölcsönös érdekét abban, hogy az európai kutatási térség kialakításával összefüggésben ezt az együttműködést megerősítsék;MIVEL a Feröer szigetek kutatói eddig is sikerrel vettek részt az Unió által finanszírozott projektekben;FIGYELEMBE VÉVE a két Fél azon érdekét, hogy ösztönözzék kutatással foglalkozó jogalanyaik kölcsönös hozzáférését egyrészről a Feröer szigetek kutatási és fejlesztési tevékenységeihez, másrészről az Unió kutatási és technológiafejlesztési keretprogramjaihoz;MIVEL a Feröer szigetek és az Unió érdekeltek abban, hogy ezekben a programokban kölcsönös előnyükre együttműködjenek egymással;MIVEL az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa 2006. december 18-i 1982/2006/EK határozatával [1] elfogadta az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramját (2007–2013) (a továbbiakban: keretprogram);FIGYELEMBE VÉVE, hogy a Feröer szigetek kormánya ezt a megállapodást a nemzetközi jogi megállapodásoknak a Feröer szigetek kormánya általi megkötésére vonatkozó törvény alapján a Dán Királyság nevében köti meg;MIVEL az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSz.) vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül ez a megállapodás és az e megállapodás alapján végzett tevékenységek nem fogják érinteni a tagállamok azon hatáskörét, hogy a Feröer szigetekkel a tudomány, a technológia, a kutatás és a fejlesztés területén kétoldalú tevékenységek elvégzésére vállalkozzanak és ebből a célból szükség szerint megállapodásokat kössenek,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. cikkHatály(1) A Feröer szigetek az e megállapodásban és annak mellékleteiben megállapított és hivatkozott feltételekkel társult országként részt vesz a keretprogramban, amelyet az 1982/2006/EK határozat, a hetedik keretprogram (2007–2013) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 18-i 1906/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, [2] valamint a keretprogram alá tartozó különféle egyedi programokra vonatkozó 2006/971/EK [3], 2006/972/EK [4], 2006/973/EK [5], 2006/974/EK [6] és 2006/975/EK [7] tanácsi határozat hozott létre.(2) A Feröer szigeteken az (1) bekezdésben említett jogi aktusok alapján elfogadott valamennyi jogi aktust alkalmazni kell, beleértve azokat is, amelyek a keretprogramnak az EUMSz. 185. és 187. cikke alapján folytatott kutatási tevékenységeken keresztül történő végrehajtásához szükséges struktúrák felállításáról rendelkeznek.(3) Az (1) bekezdés szerinti társuláson túlmenően az együttműködés kiterjedhet:a) a Feröer szigeteki és az uniós kutatáspolitika és -tervezés irányainak és kiemelt területeinek rendszeres megvitatására;b) megbeszélésekre az együttműködés távlatairól és fejlesztéséről;c) a Feröer szigeteki és az uniós programok és kutatási projektek megvalósítására, valamint az e megállapodás keretében végzett munka eredményeire vonatkozó információk kellő időben való rendelkezésre bocsátására;d) közös találkozókra;e) kutatók, mérnökök és technikusok szakmai útjaira és cserelátogatásaira;f) a Feröer szigeteki és az uniós program- és projektvezetők közötti kapcsolatok rendszeres és tartós ápolására;g) szakértők részvételére konferenciákon, tudományos tanácskozásokon és műhelytalálkozókon.2. cikkA Feröer szigeteknek a keretprogramhoz való társulására irányadó feltételek(1) Az I. és a II. mellékletben megállapított és hivatkozott feltételek betartása mellett a Feröer szigetek jogalanyai a keretprogram közvetett cselekvéseiben és a keretprogram alapján a Közös Kutatóközpont által végzett tevékenységekben a tagállamok jogalanyaira alkalmazandó feltételekkel vehetnek részt. Az Unió és a Feröer szigetek közös érdekeire is figyelemmel a Feröer szigetek kutatással foglalkozó jogalanyai esetében az uniós programok alkalmazásában a pályázatok benyújtására és értékelésére, valamint a támogatási megállapodások és/vagy szerződések odaítélésére és megkötésére ugyanazok a feltételek vonatkoznak, mint az ugyanazon programok alkalmazásában a kutatással foglalkozó uniós jogalanyokkal megkötött támogatási megállapodásokra és/vagy szerződésekre.Az I. és a II. mellékletben megállapított és hivatkozott feltételek betartása mellett az uniós jogalanyok a keretprogram témáinak megfelelő tématerületekre vonatkozó Feröer szigeteki kutatási programokban és projektekben a Feröer szigetek jogalanyaira alkalmazandó feltételekkel vehetnek részt. A keretprogramhoz társult másik országok jogalanyaira e megállapodás alkalmazásában ugyanazon jogok és kötelezettségek vonatkoznak, mint a tagállamokban letelepedett jogalanyokra, amennyiben a jogalany letelepedésének helye szerinti társult ország vállalta, hogy a Feröer szigetek jogalanyai számára azonos jogokat biztosít és kötelezettségeket ír elő.(2) E megállapodás alkalmazásának időpontjától kezdve a Feröer szigetek a keretprogram még fennálló időtartamára évente pénzügyi hozzájárulást fizet az Unió éves költségvetése javára. Az Unió éves költségvetésében a keretprogram végrehajtásához, igazgatásához és működtetéséhez szükséges különféle típusú intézkedésekhez társuló pénzügyi kötelezettségek teljesítését szolgáló kötelezettségvállalási előirányzatok céljára elkülönített összeget évente meg kell növelni a Feröer szigetek által nyújtott pénzügyi hozzájárulás összegével. A Feröer szigetek által nyújtandó pénzügyi hozzájárulás összegének kiszámítására és befizetésére irányadó szabályokat a III. melléklet tartalmazza.(3) A Feröer szigetek képviselői megfigyelőként részt vesznek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat [8] alapján a keretprogram céljára létrehozott bizottságok munkájában. Szavazáskor ezek a bizottságok a Feröer szigetek képviselői nélkül üléseznek. A Feröer szigeteket a szavazások eredményéről tájékoztatni kell. Az e bekezdés szerinti részvételre – beleértve az információk és az iratok kézbesítésére vonatkozó eljárásokat is – ugyanazok az alaki szabályok alkalmazandók, mint a tagállamok képviselői esetében.(4) A Feröer szigetek képviselői megfigyelőként részt vesznek a Közös Kutatóközpont igazgatótanácsának munkájában. Az e bekezdés szerinti részvételre – beleértve az információk és az iratok kézbesítésére vonatkozó eljárásokat is – ugyanazok az alaki szabályok alkalmazandók, mint a tagállamok képviselői esetében.(5) A Feröer szigetek képviselőinek az e cikkben említett bizottságok és testületek ülésein, valamint az Unió által a keretprogram végrehajtásával összefüggésben szervezett találkozókon való részvételével kapcsolatban felmerülő utazási és tartózkodási költségeket az Unió a tagállamok képviselői vonatkozásában alkalmazott elvek és jelenleg hatályos eljárások szerint megtéríti.3. cikkAz együttműködés megerősítése(1) A Felek az alkalmazandó jogszabályaik keretei között mindent megtesznek azért, hogy megkönnyítsék az e megállapodás hatálya alá tartozó tevékenységekben részt vevő kutatók szabad mozgását és az adott országban való tartózkodását, valamint az ilyen tevékenységekhez való felhasználásra szánt áruk határátlépését.(2) A Felek biztosítják, hogy nem vetnek ki adót vagy illetéket olyan pénzeszközöknek az Unió és a Feröer szigetek közötti átutalására, amelyek az e megállapodás hatálya alá tartozó tevékenységek elvégzéséhez szükségesek.4. cikkEU–Feröer Szigetek Kutatási Bizottság(1) Létrejön egy vegyes bizottság "EK–Feröer Szigetek Kutatási Bizottság" elnevezéssel, amelynek feladata különösen:a) e megállapodás végrehajtásának biztosítása, értékelése és felülvizsgálata;b) az együttműködés bővítésére és továbbfejlesztésére irányuló intézkedések megvizsgálása;c) a Feröer szigeteki és a uniós kutatáspolitikák és kutatástervezés jövőbeni irányainak és kiemelt területeinek, valamint a jövőbeni együttműködés távlatainak rendszeres megvitatása;d) a Felek hazai jóváhagyási eljárásainak függvényében e megállapodás szükségessé váló technikai módosításainak elfogadása.(2) Az EU–Feröer Szigetek Kutatási Bizottság a Feröer szigetek kérésére meghatározhatja azokat a Feröer szigeteki régiókat, amelyek eleget tesznek az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet [9] 5. cikkének (1) bekezdésében megállapított kritériumoknak, és ennek megfelelően a "Kapacitások" egyedi program "Kutatási potenciál" elnevezésű részére irányadó munkaprogram alapján végrehajtott kutatási cselekvések tekintetében támogatható régiók lehetnek.(3) Az EU–Feröer Szigetek Kutatási Bizottságot a Bizottság és a Feröer szigetek képviselői alkotják, és az elfogadja eljárási szabályzatát.(4) Az EU–Feröer Szigetek Kutatási Bizottság legalább kétévente ülésezik. Bármely Fél kérésére rendkívüli ülést kell tartani.5. cikkZáró rendelkezések(1) Az I., a II., a III. és a IV. melléklet e megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.(2) Ezt a megállapodást a Felek a keretprogram fennmaradó időtartamára kötik. A megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor a felek értesítették egymást a hatálybalépéshez szükséges eljárásaik befejezéséről. A megállapodás rendelkezéseit 2010. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazni kell.A megállapodás csak írásban, a Felek közös megegyezésével módosítható. A módosítás hatálybalépésére diplomáciai csatornákon a megállapodásra irányadó eljárás alkalmazandó. Ezt a megállapodást bármely Fél hat hónapos felmondási idővel, diplomáciai csatornákon írásban benyújtott értesítés útján felmondhatja. A megállapodás felmondás útján vagy a határozott időtartam lejártával történő megszűnésének időpontjában folyamatban lévő projekteket és tevékenységeket befejezésükig az e megállapodásban megállapított feltételek szerint folytatni kell. A megszűnés bármely más jogkövetkezményét a Felek közös megegyezéssel rendezik.(3) Arra az esetre, ha valamelyik Fél arról értesítené a másikat, hogy a megállapodást nem köti meg, a Felek a következőkben állapodnak meg:- az Unió visszatéríti a Feröer szigeteknek az általa a 2. cikk (2) bekezdése alapján az Unió éves költségvetése javára nyújtott támogatást,- az Unió által a Feröer szigeteki jogalanyok közvetett cselekvésekben való részvételével összefüggésben tett pénzügyi kötelezettségvállalások összegét azonban, ideértve a 2. cikk (5) bekezdése szerinti visszatérítések összegét is, az Unió az említett visszatérítésből levonja,- az ideiglenes alkalmazás keretében megkezdett, a (2) bekezdésben említett értesítés időpontjában még folyamatban lévő projekteket és tevékenységeket befejezésükig az e megállapodásban megállapított feltételek szerint folytatni kell.(4) Ha az Unió úgy dönt, hogy felülvizsgálja a keretprogramot, akkor a változtatások Unió általi elfogadásától számítva egy héten belül értesíti a Feröer szigeteket a változtatások pontos tartalmáról. A kutatási programok ilyen felülvizsgálata vagy kiterjesztése esetén a Feröer szigetek ezt a megállapodást hat hónapos határidővel felmondhatja. A Felek az Unió határozatának elfogadásától számítva három hónapon belül értesítik egymást e megállapodás meghosszabbítására vagy megszüntetésére vonatkozó szándékukról.(5) Ha az Unió a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek területén új többéves keretprogramot fogad el, akkor bármelyik Fél kérésére, közösen megállapított feltételekkel tárgyalásokat kezdhetnek egy új megállapodás megkötéséről vagy meghosszabbíthatják azt.(6) Ezt a megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az EUMSz. alkalmazandó, az abban megállapított feltételekkel, másrészről a Feröer szigetek területén.(7) A megállapodás szövegét a Felek angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és feröeri nyelven állapítják meg, két-két eredeti példányban, amely ezen nyelveken egyaránt hiteles.Съставено в Брюксел на трети юни две хиляди и десета година.Hecho en Bruselas, el tres de junio de dos mil diez.V Bruselu dne třetího června dva tisíce deset.Udfærdiget i Bruxelles den tredje juni to tusind og ti.Geschehen zu Brüssel am dritten Juni zweitausendzehn.Kahe tuhande kümnenda aasta juunikuu kolmandal päeval Brüsselis.'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δέκα.Done at Brussels on the third day of June in the year two thousand and ten.Fait à Bruxelles, le trois juin deux mille dix.Fatto a Bruxelles, addì tre giugno duemiladieci.Briselē, divi tūkstoši desmitā gada trešajā jūnijāPriimta du tūkstančiai dešimtų metų birželio trečią dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizedik év június harmadik napján.Magħmul fi Brussell, it- tielet jum ta' Ġunju tas-sena elfejn u għaxra.Gedaan te Brussel, de derde juni tweeduizend tien.Sporządzono w Brukseli dnia trzeciego czerwca dwa tysiące dziesiątego roku.Feito em Bruxelas, em três de Junho de dois mil e dez.Întocmit la Bruxelles, la trei iunie două mii zece.V Bruseli tretieho júna dvetisícdesať.V Bruslju, dne tretjega junija leta dva tisoč deset.Tehty Brysselissä kolmantena päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakymmenen.Som skedde i Bryssel den tredje juni tjugohundratio.Gjørdur í Brússel triðja juni tvey túsund og tíggju.За Европейския съюзPor la Unión EuropeaZa Evropskou uniiFor Den Europæiske UnionFür die Europäische UnionEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European UnionPour l'Union européennePer l'Unione europeaEiropas Savieníbas vārdāEuropos Sajungos varduAz Európai Unió részérőlGhall-Unjoni EwropeaVoor de Europese UnieW imieniu Unii EuropejskiejPela União EuropeiaPentru Uniunea EuropeanăZa Európsku úniuZa Evropsko unijoEuroopan unionin puolestaFör Europeiska unionenFyri Evropeiska Somveldið+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++За правителството на Фарьорските островиPor el Gobierno de las Islas FeroeZa vládu Faerských ostrovůFor Færøernes landsstyreFür die Regierung der FäröerFääri saarte valitsuse nimelΓια την Κυβέρνηση των Νήσων ΦερόεςFor the Government of the FaroesPour le gouvernement des îles FéroéPer il governo delle isole FærøerFēru salu valdības vārdāFarerų Vyriausybės varduA Feröer szigetek kormánya részérőlGħall-Gvern tal-Gżejjer Faeroe.Voor de regering van de FaeröerW imieniu rządu Wysp OwczychPelo Governo das IIhas FaroéPentru Guvernul Insulelor FeroeZa vládu Faerských ostrovovZa Vlado Ferskih otokovFärsaarten hallituksen puolestaFör Färöarnas landsstyreFyri Føroya landsslýri+++++ TIFF +++++[1] HL L 412., 2006.12.30., 1. o.[2] HL L 391., 2006.12.30., 1. o.[3] HL L 400., 2006.12.30., 87. o.[4] HL L 400., 2006.12.30., 244. o.[5] HL L 400., 2006.12.30., 271. o.[6] HL L 400., 2006.12.30., 300. o.[7] HL L 400., 2006.12.30., 369. o.[8] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[9] HL L 210., 2006.7.31., 25. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETAZ UNIÓ ÉS A FERÖER SZIGETEK JOGALANYAINAK RÉSZVÉTELÉRE VONATKOZÓ FELTÉTELEKE megállapodás alkalmazásában "jogalany": a természetes személy, valamint a letelepedés helye szerinti nemzeti jog vagy az uniós jog szerint alapított olyan jogi személy, amely saját nevében korlátozás nélkül jogokat szerezhet és kötelezettségeket vállalhat.I. A Feröer szigeteki jogalanyoknak a keretprogram közvetett cselekvéseiben való részvételére vonatkozó feltételek1. A Feröer szigeteken letelepedett jogalanyoknak a keretprogram közvetett cselekvéseiben való részvételére és az ezzel kapcsolatos finanszírozásra az 1906/2006/EK rendeletben a társult országok tekintetében megállapított feltételeket kell alkalmazni. Ha az Unió az EUMSz. 185. és 187. cikkének alkalmazása céljából rendelkezéseket fogad el, akkor az e rendelkezések alapján létrehozott struktúrákban való részvételt a Feröer szigetek számára a szóban forgó struktúrák létrehozására irányadó szabályok szerint lehetővé kell tenni.A Feröer szigeteken letelepedett jogalanyok az EUMSz. 185. és 187. cikkén alapuló közvetett cselekvésekben ugyanolyan feltételek mellett jogosultak részt venni, mint a tagállamokban letelepedett jogalanyok.A Feröer szigeteken letelepedett jogalanyok az Európai Beruházási Bank által a keretprogramban kitűzött kutatási célok teljesítése érdekében nyújtott kölcsönöket (kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus) ugyanolyan feltételek mellett jogosultak igénybe venni, mint a tagállamokban letelepedett jogalanyok.2. Az 1906/2006/EK rendelet 17. és 27. cikkében előírt feladatoknak az ugyanott megállapított feltételek szerinti elvégzése céljából, valamint a keretprogram különféle csoportjaiban és tanácsadó bizottságaiban való részvétel céljából kiválasztandó megfelelő számú független szakértő személyének meghatározása során – az adott személyek feladatainak elvégzéséhez szükséges képességek és ismeretek figyelembevételével – az uniós jogalanyok mellett a Feröer szigetek jogalanyait is figyelembe kell venni.3. Az 1906/2006/EK rendelettel és az Európai Közösség általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel [1] (a továbbiakban: költségvetési rendelet) összhangban az Unió által Feröer szigeteki jogalanyokkal közvetett cselekvés elvégzése céljából megkötött támogatási megállapodásban és/vagy szerződésben rendelkezni kell a Bizottság vagy az Európai Unió Számvevőszéke által vagy irányításával elvégzendő ellenőrzésekről és vizsgálatokról. Az együttműködés és a kölcsönös érdekek szellemében a Feröer szigetek hatáskörrel rendelkező hatóságai minden olyan ésszerű és megtehető segítséget megadnak, amely az ilyen ellenőrzések és vizsgálatok elvégzése során szükséges vagy hasznos lehet.II. A tagállamok jogalanyainak a Feröer szigetek kutatási programjaiban és projektjeiben való részvételére vonatkozó feltételek1. Az Unió valamely tagállamának nemzeti joga vagy az uniós jog szerint létrehozott, az Unióban letelepedett jogalanyoknak a Feröer szigeteki tudományos és fejlesztési programokban való részvételével kapcsolatosan előírható legalább egy Feröer szigeteki jogalany közös részvétele. Ilyen részvétel esetén, ha ez követelmény, a pályázatot a Feröer szigeteki jogalannyal vagy jogalanyokkal közösen kell benyújtani.2. Az (1) bekezdésben és a II. mellékletben foglalt rendelkezésekre is figyelemmel az Unióban letelepedett, a Feröer szigeteki kutatási és fejlesztési programok kutatási projektjeiben részt vevő jogalanyok jogaira és kötelezettségeire és e projektek esetében a pályázatok benyújtására és értékelésére, valamint a támogatási megállapodások és/vagy szerződések odaítélésére és megkötésére vonatkozó feltételekre – az egyenlő bánásmód elvének biztosítása mellett, a Feröer szigetek és az Unió között e területen folytatott együttműködés természetének figyelembevételével – a kutatási és fejlesztési programok igazgatására, valamint – szükség szerint – a nemzetbiztonsági megfontolásokra irányadó Feröer szigeteki törvények, rendeletek és kormányzati irányelvek alkalmazandók oly módon, ahogyan azok a Feröer szigeteki jogalanyokra alkalmazandók.Az Unióban letelepedett, a kutatási és fejlesztési programok Feröer szigeteki projektjeiben részt vevő jogalanyok finanszírozására a kutatási és fejlesztési programok igazgatására, valamint – szükség szerint – a nemzetbiztonsági megfontolásokra irányadó Feröer szigeteki törvények, rendeletek és kormányzati irányelvek alkalmazandók oly módon, ahogyan azok a kutatási és fejlesztési programok Feröer szigeteki projektjeiben részt vevő nem Feröer szigeteki jogalanyokra alkalmazandók. Ha a nem Feröer szigeteki jogalanyok nem részesülnek finanszírozásban, akkor az uniós jogalanyok kötelesek fedezni saját költségeiket, beleértve a projekt általános vezetési és igazgatási költségeinek rájuk eső részét is.3. A kutatási pályázatokat valamennyi területen a Feröer Szigeteki Tudományos Tanácsnak (Granskingarráðið) kell benyújtani.4. A Feröer szigetek köteles rendszeresen tájékoztatni az Uniót a folyamatban lévő Feröer szigeteki programokról és az Unióban letelepedett jogalanyok részvételi lehetőségeiről.[1] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETA SZELLEMI TULAJDONHOZ FŰZŐDŐ JOGOK JOGOSULTJA MEGÁLLAPÍTÁSÁRA VONATKOZÓ ELVEKI. AlkalmazásE megállapodás alkalmazásában "szellemi tulajdon": a Szellemi Tulajdon Világszervezetét létrehozó, 1967. július 14-én Stockholmban aláírt egyezmény 2. cikkében szereplő fogalommeghatározás értelmében vett "szellemi tulajdon"; "ismeret": az eredmények, beleértve az információkat is, függetlenül attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem, a szerzői jog, valamint az ilyen információkra vonatkozó, a szabadalmi oltalom, a formatervezési mintaoltalom, a növényfajta-oltalmi jog, a kiegészítő oltalom vagy más hasonló oltalmi forma kérelmezése vagy odaítélése alapján létrejött jogok.II. A Felek jogalanyait megillető szellemi tulajdonhoz fűződő jogok1. Mindkét Fél biztosítja, hogy a másik Fél mindazon jogalanyainak szellemi tulajdonhoz fűződő jogai, akik vagy amelyek az e megállapodás alapján folytatott tevékenységekben részt vesznek, valamint az e részvételből fakadó szomszédos jogok és kötelezettségek, összhangban legyenek a Felek által a tárgyban alkalmazandó nemzetközi megállapodásokkal, ideértve különösen a TRIPS megállapodást (megállapodás a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól, amellyel kapcsolatban az igazgatási feladatokat a Világkereskedelmi Szervezet látja el), a Berni Egyezményt (1971. évi Párizsi Okmány) és a Párizsi Egyezményt (1967. évi Stockholmi Okmány).2. A keretprogram közvetett cselekvéseiben részt vevő Feröer szigeteki jogalanyok a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok tekintetében az 1906/2006/EK rendeletben, valamint az Unióval az említett rendeletnek megfelelően megkötött támogatási megállapodásban és/vagy szerződésben megállapított feltételeknek megfelelő jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek, amelyeknek azonban összhangban kell lenniük az (1) bekezdésben megállapított feltételekkel. A keretprogramnak az EUMSz. 185. cikke alapján végrehajtott közvetett cselekvéseiben részt vevő Feröer szigeteki jogalanyok a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok tekintetében ugyanazokkal a jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek, mint amelyek az Európai Parlament és a Tanács vonatkozó határozata, valamint az Unióval az említett határozatnak megfelelően megkötött támogatási megállapodásban és/vagy szerződésben megállapított feltételek alapján a részt vevő tagállamokat megilletik, amelyeknek azonban összhangban kell lenniük az (1) bekezdésben megállapított feltételekkel.3. A Feröer szigeteki kutatási programokban és projektekben részt vevő uniós jogalanyok a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok tekintetében ugyanazokkal a jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek, mint amelyek az adott kutatási programokban és projektekben részt vevő, a Feröer szigeteken letelepedett jogalanyokat megilletik, amelyeknek meg kell felelniük az (1) bekezdésnek.III. A Feleket megillető szellemi tulajdonhoz fűződő jogok1. Ha a Felek kifejezetten másként nem állapodnak meg, az e megállapodás 1. cikkének (3) bekezdése értelmében végzett tevékenységek során a Felek által létrehozott ismeretre a következő szabályok alkalmazandók:a) Az ismeret az ismeretet létrehozó Fél tulajdona. Ha nem állapítható meg, hogy az adott munkához a Felek külön-külön milyen mértékben járultak hozzá, akkor az ismeret a Felek közös tulajdona.b) Az ismeret felett tulajdonjogot gyakorló Fél az e megállapodás 1. cikkének (3) bekezdése szerinti tevékenységek végrehajtása céljából a másik Félnek hozzáférési jogot biztosít. Ezt a hozzáférési jogot jogdíjmentesen biztosítja.2. Ha a Felek kifejezetten másként nem állapodnak meg, a Felek tudományos publikációira a következő szabályok alkalmazandók:a) Ha valamelyik Fél folyóiratban, cikkben, jelentésben vagy könyvben – ideértve a videót és a szoftvert is – olyan tudományos és műszaki adatokat, információkat és eredményeket tesz közzé, amelyek az e megállapodásnak megfelelően elvégzett tevékenységből fakadnak és ahhoz kapcsolódnak, akkor a másik Félnek az egész világra kiterjedő, nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíjmentes engedélyt ad e művek fordítására, többszörözésére, átdolgozására, közvetítésére és nyilvános terjesztésére.b) Kivéve ha valamely szerző kifejezetten lemond neve feltüntetéséről, a szerzői jogi védelem alatt álló adatok és információk minden olyan példányán, amelyet e szakasz értelmében nyilvánosan terjeszteni kell és el kell készíteni, fel kell tüntetni a mű szerzőjének/szerzőinek nevét. Ezeken a példányokon jól láthatóan utalni kell a Felek által közösen nyújtott támogatásra.3. Ha a Felek kifejezetten másként nem állapodnak meg, a Felek nyilvánosságra nem hozott információira a következő szabályok alkalmazandók:a) Ha az e megállapodásnak megfelelően végzett tevékenységgel kapcsolatban valamelyik Fél a másik Félnek információkat ad át, akkor az átadó Fél megjelöli azokat az információkat, amelyeket nem kíván nyilvánosságra hozni.b) Az átvevő Fél saját hatáskörében kifejezetten e megállapodás végrehajtása céljából a nyilvánosságra nem hozott információkat a felügyelete alatt álló testületeknek vagy személyeknek átadhatja.c) Az átvevő Fél a nyilvánosságra nem hozott információkat átadó Fél előzetes írásos hozzájárulásával a nyilvánosságra nem hozott információkat a b) pontban megengedettnél szélesebb körben is terjesztheti. A Felek együttműködnek az ilyen szélesebb körű terjesztéshez szükséges előzetes írásos hozzájárulás igénylésére és megszerzésére irányuló eljárások kialakításában, és ezt a hozzájárulást hazai politikáik, szabályozásuk és jogszabályaik által megengedett mértékben adják meg.d) Az e megállapodás keretében szervezett konferenciákon és más találkozókon a Felek képviselői által egymásnak átadott, dokumentum formájában nem megjelenő, nyilvánosságra nem hozott és egyéb bizalmas jellegű, valamint a munkatársak közötti kapcsolatokból, a létesítmények használatából és a közvetett cselekvésekből származó információkat bizalmasan kell kezelni, amennyiben az ilyen nyilvánosságra nem hozott vagy egyéb bizalmasnak minősített információk átvevőjének az átadás időpontjában az a) pontnak megfelelően tudomására hozzák, hogy az átadott információk bizalmas jellegűek.e) Mindkét Fél törekszik annak biztosítására, hogy az általa az a) és a c) pont alapján átvett nyilvánosságra nem hozott információk kezelése e megállapodásnak megfelelően történjen. Ha valamelyik Félnek tudomására jut, hogy nem lesz képes – vagy ésszerűen várható, hogy képtelenné válik – az a) és a c) pontban előírt terjesztési tilalom betartására, akkor erről haladéktalanul tájékoztatja a másik Felet. A Felek ezután a teendők meghatározása céljából egyeztetnek egymással.--------------------------------------------------III. MELLÉKLETA FERÖER SZIGETEK ÁLTAL A KERETPROGRAMHOZ NYÚJTANDÓ PÉNZÜGYI HOZZÁJÁRULÁSRA IRÁNYADÓ SZABÁLYOKI. A Feröer szigetek által nyújtandó pénzügyi hozzájárulás összegének kiszámítása1. A Feröer szigetek által a keretprogramhoz nyújtandó pénzügyi hozzájárulás összegét az Európai Unió éves költségvetésében a keretprogram végrehajtásához, igazgatásához és működtetéséhez szükséges kötelezettségvállalási előirányzatok évente rendelkezésre álló összegének arányában, annak kiegészítéseként, évente, a költségvetési rendelettel és az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel [1] összhangban kell meghatározni.2. A Feröer szigetek által nyújtandó hozzájárulás összegét megadó szorzótényezőt a Feröer szigetek piaci áron számított bruttó hazai terméke és az Unió tagállamai piaci áron számított bruttó hazai termékeinek összege hányadosaként kell kiszámítani. Ezt a hányadost a tagállamok tekintetében a Bizottság (Eurostat) által kiadott, az Unió adott évre vonatkozó előzetes költségvetés-tervezete közzétételének időpontjában rendelkezésre álló legfrissebb statisztikai adatok alapján, a Feröer szigetek tekintetében a Feröer Szigetek Országos Statisztikai Hatósága (Hagstova Føroya) által kiadott, az Unió előzetes költségvetés-tervezete közzétételének időpontjában ugyanazon évre vonatkozóan rendelkezésre álló legfrissebb statisztikai adatok alapján kell megállapítani.3. A Bizottság a lehető legkorábban, de legkésőbb az adott pénzügyi évet megelőző év szeptember 1-jéig – a vonatkozó háttéranyagok megküldése mellett – tájékoztatja a Feröer szigeteket:- az Unió előzetes költségvetés-tervezetének kiadási kimutatásában a keretprogramhoz rendelt kötelezettségvállalási előirányzat összegéről,- a Feröer szigetek által a keretprogramban való részvétel céljából az 1., a 2. és a 3. bekezdés alapján nyújtandó hozzájárulásnak az előzetes költségvetés-tervezet alapján becsült összegéről.Az éves költségvetés végleges elfogadását követően a Bizottság a Feröer szigetek részvételéhez tartozó kiadási kimutatásban tájékoztatja a Feröer szigeteket az 1. bekezdés szerinti végleges összegekről.II. A Feröer szigetek által nyújtandó pénzügyi hozzájárulás befizetése1. A Bizottság minden egyes pénzügyi évben legkésőbb januárban és júniusban fizetési felhívást állít ki a Feröer szigetek számára az e megállapodás alapján nyújtandó hozzájárulásáról. A fizetési felhívásban:a Feröer szigetek által nyújtandó hozzájárulás összege hat tizenkettedének a fizetési felhívás kézhezvételétől számítva 30 napon belül való befizetését kell előírni. A januárban kiállított felhívás kézhezvételétől számítva 30 napon belül befizetendő hat tizenkettedet azonban az előzetes költségvetés-tervezet bevételi kimutatásában megállapított összeg alapján kell kiszámítani, majd az így befizetett összeget a legkésőbb júniusban kiállított fizetési felhívás kézhezvételétől számítva 30 napon belül esedékes hat tizenketted befizetésekor kell rendezni.A Bizottság az e megállapodás első évének végrehajtására vonatkozó első fizetési felhívást a megállapodás ideiglenes alkalmazása megkezdésének időpontjától számítva 30 napon belül állítja ki. Ha e felhívás kiállítása június 15. után történik, akkor a felhívásban a Feröer szigetek által nyújtandó hozzájárulásnak a költségvetés bevételi kimutatásában szereplő összeg alapján kiszámított tizenkét tizenkettede 30 napon belüli befizetését kell előírni.2. A Feröer szigetek által nyújtandó hozzájárulást euróban kell kifejezni és befizetni. A Feröer szigetek befizetését az uniós programok javára, az Unió éves költségvetése bevételi kimutatásában a megfelelő költségvetési tételhez rendelt költségvetési bevételként kell jóváírni. Az előirányzatok kezelésére a költségvetési rendeletet kell alkalmazni.3. A Feröer szigetek az e megállapodás alapján nyújtandó hozzájárulását az (1) bekezdésben foglalt ütemezés szerint fizeti be. A hozzájárulás késedelmes befizetése esetén a Feröer szigetek a hátralékos összeg vonatkozásában az esedékesség napjától számítva késedelmi kamatot fizet. Az esedékesség napjáig meg nem fizetett követelésre kamatlábként az Európai Központi Bank fő refinanszírozási műveleteire vonatkozó, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján hatályos, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett kamatláb másfél százalékponttal megnövelt értéke alkalmazandó.Ha a hozzájárulás késedelmes befizetése jelentős mértékben veszélyeztetheti a program végrehajtását és igazgatását, akkor a Bizottság – egyes kiválasztott közvetett cselekvésekkel kapcsolatban már megkötött támogatási megállapodásokra és/vagy szerződésekre vonatkozóan az Unió részéről fennálló kötelezettségek sérelme nélkül –, amennyiben a Feröer szigeteknek küldött hivatalos felszólító levelet követően húsz munkanap elteltével sem került sor a befizetésre, az adott pénzügyi évre vonatkozóan felfüggeszti a Feröer szigetek részvételét a programban.4. Minden pénzügyi évet követően legkésőbb május 31-ig a Bizottság bevételi és kiadási kimutatásaira előírt formátumban el kell készíteni és tájékoztatás céljából a Feröer szigetek számára meg kell küldeni a keretprogram adott pénzügyi évi előirányzataira vonatkozó kimutatást.5. Az egyes pénzügyi évekre vonatkozó számlák lezárásakor a bevételi és kiadási kimutatás összeállítása keretében a Bizottság rendezi a Feröer szigetek által nyújtandó hozzájárulások számláit. A rendezés során figyelembe veszi a pénzügyi év során átcsoportosítás, megszüntetés, átvitel, visszavonás, pótköltségvetés vagy költségvetés-módosítás folytán bekövetkezett módosításokat. A rendezést a következő pénzügyi évre vonatkozó második befizetéskor, míg az utolsó pénzügyi év vonatkozásában 2014 júliusában végzi. További rendezéseket 2016 júliusáig évente kell végrehajtani.[1] HL L 357., 2002.12.31., 1. o.--------------------------------------------------IV. MELLÉKLETAZ E MEGÁLLAPODÁS HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ UNIÓS PROGRAMOKBAN RÉSZT VEVŐ FERÖER SZIGETEKI JOGALANYOK PÉNZÜGYI ELLENŐRZÉSEI. Közvetlen kommunikációA Bizottság a program Feröer szigeteken letelepedett résztvevőivel és azok alvállalkozóival közvetlen kommunikációt tart fenn. A résztvevők minden olyan vonatkozó információt és dokumentumot közvetlenül nyújthatnak be a Bizottsághoz, amelynek benyújtását az e megállapodásban előírt instrumentumok, valamint az ezen instrumentumok végrehajtása céljából megkötött támogatási megállapodások és/vagy szerződések számukra előírnak.II. Audit1. Az 1605/2002/EK, Euratom rendelettel, a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel, valamint az e megállapodásban előírt egyéb szabályokkal összhangban a program Feröer szigeteken letelepedett résztvevőivel kötött támogatási megállapodások és/vagy szerződések előírhatják, hogy a Bizottság alkalmazottai és az általa megbízott személyek, beleértve az OLAF-ot is, a résztvevők és az alvállalkozóik telephelyén bármikor tudományos, pénzügyi, technológiai vagy egyéb tárgyú auditot hajthatnak végre.2. A Bizottság alkalmazottai, az Európai Unió Számvevőszéke és a Bizottság által felhatalmazott személyek – beleértve az OLAF-ot is – számára megfelelő módon biztosítani kell a telephelyekre és a munkaterületekre való belépést és az iratokhoz és az audit lefolytatásához szükséges valamennyi információhoz való hozzáférést, beleértve az elektronikus formátumban való hozzáférést is, azzal, hogy a belépésre és hozzáférésre vonatkozó e jogról az e megállapodásban előírt okmányok végrehajtása céljából a Feröer szigeteki résztvevőkkel megkötött támogatási megállapodásokban és/vagy szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell.3. Az audit az említett támogatási megállapodásokban és/vagy szerződésekben meghatározott feltételekkel a keretprogram végét, illetőleg ezen megállapodás megszűnését követően is lefolytatható.4. A Feröer szigetek kormánya által kijelölt illetékes Feröer szigeteki hatóságot a Feröer szigetek területén lefolytatandó auditról előzetesen értesíteni kell. Ez az értesítés jogi szempontból nem minősül az audit lefolytatása előfeltételének.III. Helyszíni ellenőrzés1. E megállapodás keretében a Bizottság, beleértve az OLAF-ot is, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben [1] előírt feltételeknek megfelelően jogosult a Feröer szigeteki résztvevők és alvállalkozóik telephelyén helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni.2. A helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat a Bizottság az Országos Ellenőrzési Hivatallal (Landsgrannskoðanin) szoros együttműködésben készíti elő és hajtja végre. Annak érdekében, hogy segítséget nyújthasson, ez utóbbit előzetesen ésszerű időben értesíteni kell az ellenőrzések és a vizsgálatok tárgyáról, céljáról és jogalapjáról. Ebből a célból a Feröer szigetek illetékes hatóságainak tisztviselői a helyszíni ellenőrzéseken és vizsgálatokban részt vehetnek.3. Ha az érintett Feröer szigeteki hatóságok úgy kívánják, a helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat a Bizottság velük közösen is elvégezheti.4. Ha a keretprogram valamely résztvevője a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat során nem tanúsít együttműködést, akkor a Feröer szigetek hatóságai – a nemzeti szabályokkal és rendeletekkel összhangban eljárva, ésszerű keretek között – minden olyan segítséget kötelesek biztosítani a Bizottság ellenőrei számára, amelyre azoknak a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatására vonatkozó kötelességeik teljesítéséhez szükségük van.5. A Bizottság a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat folyamán tudomására jutott, szabálytalanságra utaló minden tényről és gyanúról haladéktalanul értesíti a Feröer szigetek illetékes hatóságát. A Bizottság az ellenőrzések és vizsgálatok eredményeiről minden esetben köteles tájékoztatni az előbb említett hatóságot.IV. Tájékoztatás és egyeztetés1. A Feröer szigetek és az Unió illetékes hatóságai e melléklet megfelelő végrehajtása érdekében rendszeres információcserét folytatnak egymással, kivéve akkor, ha azt nemzeti szabályok és rendeletek tiltják vagy ilyen irányú felhatalmazást számukra nem adnak, és bármely Fél kérésére egyeztetnek egymással.2. A Feröer szigetek illetékes hatóságai az e megállapodásban említett okmányok alkalmazásában létrejött támogatási megállapodások és/vagy szerződések megkötésével és végrehajtásával összefüggésben tudomásukra jutott, szabálytalanságra utaló minden tényről és gyanúról ésszerű időn belül értesítik a Bizottságot.V. TitoktartásAz e melléklet alapján bármilyen formában mástól megkapott vagy másként megszerzett információk szakmai titoknak minősülnek, és élvezik a Feröer szigetek jogában, valamint az uniós intézményekre vonatkozó megfelelő rendelkezésekben a hasonló információknak biztosított védelmet. Ilyen információk az uniós intézményeken belül, a tagállamokban vagy a Feröer szigeteken csak olyan személyeknek adhatók át, akiknek feladatkörüknél fogva azokat jog szerint ismerniük kell; ezek a személyek az így átadott információkat csak a Felek pénzügyi érdekei eredményes védelmének biztosítása céljából használhatják fel.VI. Igazgatási intézkedések és szankciókA Feröer szigetek büntetőjoga alkalmazásának sérelme nélkül a Bizottság az 1605/2002/EK, Euratom és a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel, valamint az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel [2] összhangban igazgatási intézkedéseket és szankciókat alkalmazhat.VII. Visszafizettetés és végrehajtási eljárásA Feröer szigeteken a Feröer szigetek bíróságai előtt lefolytatott polgári eljárás révén minden olyan határozat végrehajtható, amelyet a Bizottság a keretprogram alapján e megállapodás alkalmazási területén elfogad és amely – az államokat kivéve – személyekre vagyoni kötelezettséget ró. A határozatok végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket a Feröer szigeteki résztvevőkkel megkötött támogatási megállapodásokban kell megállapítani. A végrehajtási végzést a Feröer szigeteki bírósághoz a Feröer szigetek kormánya által kijelölt hatóságok nyújtják be; ezek a hatóságok a végzéssel kapcsolatban az aktus hitelességének ellenőrzésén túlmenően más vizsgálatot nem hajtanak végre és a benyújtásról értesítik a Bizottságot. A végrehajtást a Feröer szigetek eljárásjoga szerint kell lefolytatni. A végrehajtási határozat jogszerűségét illetően az Európai Unió Bírósága felülvizsgálati jogkörrel rendelkezik. A fenti rendelkezések a Bíróság által a keretprogram alapján megkötött támogatási megállapodás és/vagy szerződés választott bírósági kikötése alapján meghozott ítélet végrehajtására is alkalmazandók.[1] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.[2] HL L 312., 1995.12.23., 1. o.--------------------------------------------------


type: other

text:
SIRIUS advokater » Højesteret afsiger dom i en principiel sag om handelsagenter
 Højesteret afsiger dom i en principiel sag om handelsagenter
 Højesteret afsagde den 12. marts 2019 dom i en principiel sag om ophævelse af en handelsagentaftale for lægemidler og ændrede herved Østre Landsrets dom i sagen. Sagen var oprindeligt afgjort af Sø- og Handelsretten, som havde fundet, at agentaftalen var ophævet med urette af agenturgiveren og derfor havde tilkendt agenten erstatning og godtgørelse for den uberettigede ophævelse af agentaftalen. Østre Landsret derimod, havde fundet, at ophævelsen af agentaftalen var berettiget, idet agenten ikke ville underskrive en såkaldt ”Standard Operating Procedure” (SOP), selv om denne afveg fra den indgåede agentaftale. Sagen var indbragt for Højesteret med Procesbevillingsnævnets tilladelse, da nævnet anså sagen for principiel.
 Advokat Søren Stenderup Jensen fra SIRIUS advokater førte sagen i Højesteret for agenten.
 En agent og et lægemiddelfirma indgik i foråret 2010 en agentaftale, hvor agenten blev udpeget som eksklusiv handelsagent for lægemiddelfirmaet i Danmark, Norge, Sverige og Finland.
 Parterne aftalte en uopsigelighedsperiode på 5 år fra agentaftalens ikrafttrædelsesdato, dvs. frem til foråret 2015, dog således at agentaftalen kunne opsiges efter 2 år, for så vidt angik nogle af de omfattede produkter. Uopsigelighedsperioden blev aftalt som konsekvens af, at der skulle opnås markedsføringstilladelse til nogle af produkterne, før de kunne sælges på markedet. For at agentaftalen kunne blive rentabel for agenten, var det derfor en forudsætning, at aftalen havde en vis løbetid. De øvrige produkter var derimod registrerede og lancerede og kunne derfor skabe omsætning og dermed provision fra agentaftalens indgåelse.
 Agentaftalen blev lovligt delopsagt for så vidt angik produkter med virkning fra foråret 2012.
 Efter delopsigelsen fortsatte agenten arbejdet med introduktion af henholdsvis de produkter, som fortsat var omfattet af agentaftalen. Disse produkter blev dog forsinkede flere gange og blev derfor først introduceret på markedet den 15. oktober 2012 den 4. februar 2013.
 I maj 2013 ophævede medicinalfirmaet agentaftalen, idet man gjorde gældende, at agenten væsentligt havde misligholdt aftalen på 4 punkter, hvoraf agentens nægtelse af at underskrive en SOP var den væsentligste af disse begrundelser.
 Sø og Handelsretten dømte medicinalfirmaet til at betale erstatning og godtgørelse med 800.000 kr. til agenten, idet retten ikke fandt det godtgjort, at agenten havde misligholdt agentaftalen ved ikke at tiltræde SOP’en, ligesom retten heller ikke fandt det godtgjort, at agenten havde gjort sig skyldig i misligholdelse i relation til mangelfuld rapportering til medicinalfirmaet og overskridelse af frister mv.
 Advokat Gitte Løvgren Larsen fra SIRIUS advokater førte sagen i Sø- og Handelsretten for agenten.
 For Østre Landsret var der gennemført et syn og skøn, hvor skønsmanden bl.a. udtalte, at den af sagen omfattede SOP’en i sin opbygning mv. var normal for branchen, ligesom skønsmanden ikke vurderede, at den var kommercielt byrdefuld for agenten. Desuden udtalte skønsmanden, at en agent ikke bør underskrive en SOP, hvis man er i tvivl om forståelsen af den. Derudover havde medicinalfirmaet frafaldet de øvrige begrundelser for, at der forelå en væsentlig misligholdelse af agentaftalen.
 Advokat Gitte Løvgren Larsen fra SIRIUS advokater førte sagen i Østre Landsret for agenten.
 Sagen var indbragt for Højesteret med Procesbevillingsnævnets tilladelse, da nævnet anså sagen for principiel i forhold til, hvornår en agentaftale kan ophæves.
 Højesteret afsagde dom i sagen den 6. marts 2019 og stadfæstede Sø- og Handelsrettens begrundelse:
 ”Som anført af Sø- og Handelsretten er bestemmelserne i SOP’en – navnlig om agentens mulighed for at give kunderne information om produkterne og svare på spørgsmål selv – formuleret på en sådan måde, at [agenten] med rette kunne rejse spørgsmål, om [agenten] fortsat kunne fungere som selvstændig agent i henhold til agentaftalen. [Agenturgiveren] besvarede ikke [agentens] anmodning om at få klargjort disse spørgsmål, men fastholdt blot, at [agenten] var forpligtet til at underskrive SOP’en. I hvert fald under disse omstændigheder finder Højesteret, at det er uden betydning for spørgsmålet om væsentlig misligholdelse fra[agentens] side, om SOP’en som anført i skønserklæringen må anses for sædvanlig i branchen og ikke kan anses for væsentligt kommercielt byrdefuld for [agenten].
 Herefter og i øvrigt af de grunde, som Sø- og Handelsretten har anført, tiltræder Højesteret, at [agenten] ikke har gjort sig skyldig i væsentlig misligholdelse af agentaftalen, og at [agenturgiveren] som følge heraf skal betale i alt 800.000 kr. i erstatning og godtgørelse.”
 Sagen blev for Højesteret ført af advokat Søren Stenderup Jensen med bistand af advokatfuldmægtig Ida Caroline Bjerregaard. Søren Stenderup Jensen har tidligere ført en lang række sager (>25) for Højesteret.
 SIRIUS advokaters bemærkninger til dommen
 Dommen bekræfter, at en agentaftale alene kan ophæves, når der foreligger en væsentlig misligholdelse fra den ene parts side.
 En agents manglende underskrivelse af en SOP, der indeholder bestemmelser, der afviger fra agentaftalens bestemmelser, kombineret med, at agenturgiveren ikke vil besvare spørgsmål om SOP’en fra agenten, udgør ikke en sådan væsentlig misligholdelse. Med formuleringen ”i hvert fald under disse omstændigheder” har Højesteret samtidig tilkendegivet, at man kan forstille sig situationer, hvor en agents nægtelse af at underskrive en SOP, der ikke strider mod agentaftalen, kan udgøre en væsentlig misligholdelse af agentaftalen.
 Endvidere bekræftede Højesteret, at beregningen af erstatning for tabt omsætning skal beregnes på baggrund af historiske tal, medmindre der ikke foreligger historiske tal for en passende periode f.eks. på grund af opstart af salg af et produkt; i så fald skal tal fra agenturgivers eget salg eller fra en ny agents salg anvendes til beregning af agentens omsætningstab.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 30.1.2008
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 25/10
 ROZHODNUTIE RADY PRE STABILIZÁCIU A PRIDRUŽENIE ES–BÝVALÁ JUHOSLOVANSKÁ REPUBLIKA MACEDÓNSKO č. 1/2007
 z 20. decembra 2007,
 ktorým sa mení a dopĺňa protokol 2 (o oceľových výrobkoch) k Dohode o stabilizácii a pridružení ES–Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko
 (2008/82/ES)
 RADA PRE STABILIZÁCIU A PRIDRUŽENIE,
 so zreteľom na Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko na strane druhej,
 keďže:
 (1)
 V článku 7 protokolu 2 k Dohode o stabilizácii a pridružení sa stanovuje systém dvojitej kontroly bez množstvových obmedzení pre dovoz oceľových výrobkov s pôvodom v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko.
 (2)
 V rámci nevyhnutného programu reštrukturalizácie a konverzie oceliarskeho priemyslu v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko bol dosiahnutý výrazný pokrok.
 (3)
 Administratívny postup pre rýchle poskytovanie informácií o trendoch v obchodných tokoch s cieľom zvýšiť transparentnosť a predísť možnému narušeniu obchodu už nie je potrebný.
 (4)
 V dôsledku toho nie je systém dvojitej kontroly bez množstvových obmedzení pre dovoz výrobkov z ocele s pôvodom v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko do Spoločenstva potrebný.
 (5)
 Protokol 2 by sa preto mal preto zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,
 ROZHODLA TAKTO:
 Jediný článok
 Článok 7 protokolu 2 k Dohode o stabilizácii a pridružení a príloha I k uvedenému protokolu 2 sa vypúšťa.
 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. januára 2008.
 V Bruseli 20. decembra 2007
 Za Radu pre stabilizáciu a pridruženie
 predseda
 Antonio MILOŠOSKI


type: caselaw

text:
 30.1.2017
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 30/4
 Urteil des Gerichtshofs (Fünfte Kammer) vom 24. November 2016 — Europäische Kommission/Königreich Spanien
 (Rechtssache C-461/14) (1)
 ((Vertragsverletzung eines Mitgliedstaats - Richtlinie 2009/147/EG - Erhaltung der wildlebenden Vogelarten - Besondere Schutzgebiete - Richtlinie 85/337/EWG - Umweltverträglichkeitsprüfung bei bestimmten öffentlichen und privaten Projekten - Richtlinie 92/43/EWG - Erhaltung der natürlichen Lebensräume))
 (2017/C 030/04)
 Verfahrenssprache: Spanisch
 Parteien
 Klägerin: Europäische Kommission (Prozessbevollmächtigte: C. Hermes, E. Sanfrutos Cano, D. Loma-Osorio Lerena und G. Wilms)
 Beklagter: Königreich Spanien (Prozessbevollmächtigte: A. Gavela Llopis)
 Tenor
 1.
 Das Königreich Spanien hat dadurch, dass es keine geeigneten Maßnahmen getroffen hat, um in dem besonderen Schutzgebiet „Campiñas de Sevilla“ die Beeinträchtigung der natürlichen Lebensräume und der Habitate von Arten sowie die Belästigung der Arten, für die dieses Gebiet ausgewiesen worden ist, zu vermeiden, hinsichtlich der Zeit vor dem 29. Juli 2008 gegen seine Verpflichtungen aus Art. 4 Abs. 4 der Richtlinie 2009/147/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 30. November 2009 über die Erhaltung der wildlebenden Vogelarten und hinsichtlich der Zeit danach gegen seine Verpflichtungen aus Art. 6 Abs. 2 der Richtlinie 92/43/EWG des Rates vom 21. Mai 1992 zur Erhaltung der natürlichen Lebensräume sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen verstoßen.
 2.
 Im Übrigen wird die Klage abgewiesen.
 3.
 Die Europäische Kommission und das Königreich Spanien tragen jeweils ihre eigenen Kosten.
 (1) ABl. C 462 vom 22.12.2014.


text:
 2.8.2012
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 207/52
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 72/2012
 ze dne 30. března 2012,
 kterým se mění příloha XXI (Statistika) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha XXI Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 30/2012 ze dne 10. února 2012 (1).
 (2)
 Nařízení Komise (EU) č. 216/2010 ze dne 15. března 2010, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 o statistice Společenství v oblasti migrace a mezinárodní ochrany, pokud jde o definice kategorií důvodů pro vydání povolení k pobytu (2), by mělo být začleněno do Dohody,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V příloze XXI Dohody se za bod 18ar (nařízení Komise (EU) č. 317/2010) vkládá nový bod, který zní:
 „18as.
 32010 R 0216: nařízení Komise (EU) č. 216/2010 ze dne 15. března 2010, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 o statistice Společenství v oblasti migrace a mezinárodní ochrany, pokud jde o definice kategorií důvodů pro vydání povolení k pobytu (Úř. věst. L 66, 16.3.2010, s. 1).“
 Článek 2
 Znění nařízení (EU) č. 216/2010 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 31. března 2012 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 30. března 2012.
 Za Smíšený výbor EHP
 pověřený předseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Úř. věst. L 161, 21.6.2012, s. 37.
 (2) Úř. věst. L 66, 16.3.2010, s. 1.
 (3) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


type: wikipedia

text:
The Indian famine of 1899–1900 began with the failure of the summer monsoons in 1899 over Western and Central India and, during the next year, affected an area of and a population of 59.5 million. The famine was acute in the Central Provinces and Berar, the Bombay Presidency, the minor province of Ajmer-Merwara, and the Hissar District of the Punjab; it also caused great distress in the princely states of the Rajputana Agency, the Central India Agency, Hyderabad and the Kathiawar Agency. In addition, small areas of the Bengal Presidency, the Madras Presidency and the North-Western Provinces were acutely afflicted by the famine.
 The population in many areas had barely recovered from the famine of 1896–1897. As in that famine, this one too was preceded by a drought. The Meteorological Office of India in its report of 1900, stated, "The mean average rainfall of India is . In no previous famine year has it been in greater defect than . But in 1899 the defect exceeded 11 inches." There were also large crop failures in the rest of India and, as a result, inter-regional trade could not be relied upon to stabilise food prices.
 The resulting mortality was high. 462,000 people died in the Bombay Presidency, and in the Deccan Plateau, the estimated death toll was 166,000. In the Presidency, the famine of 1899–1900 had the highest mortality—at 37.9 deaths per 1000—among all famines and scarcities there between 1876–77 and 1918–19. According to a 1908 estimate of The Imperial Gazetteer of India, in the British-administered districts alone, approximately one million people died of starvation or accompanying disease; in addition, as a result of acute shortage of fodder, millions of cattle also perished. Other estimates vary between one million and 4.5 million deaths.
 Cause
 In the Central Provinces and Berar, an area that had suffered extreme distress during the famine of 1896–1897, the year 1898 had been favourable agriculturally, as was the first half of 1899; however, after the failure of the summer monsoon of 1899, a second catastrophe began soon afterwards. There was a rapid rise of prices and the autumn kharif harvest failed completely. After public criticism of the famine relief effort in the previous famine, this time an improved famine relief effort was organised; by July 1900, one-fifth of the province's population was on some form of famine relief. The summer monsoon of 1900 produced moderately abundant rainfall, and by autumn, agricultural work had begun; most famine-relief works were consequently closed by December 1900. Overall, the famine of 1899–1900 was less severe in this region than the famine of two years before. In the Bombay Presidency, the reverse was the case: the famine of 1899–1900, which affected a population of 12 million, was more acute, especially so in the Kathiawar Agency. The recovery from the famine in the Presidency was also very slow.
 Epidemics
 Both 1896 and 1899 were El Niño years—years in which the monsoon rainfall was considerably less than average. The year following the El Niño, also called a Niño+1 year, has historically been recognised to have not only higher than average rainfall, but also a much higher probability of malaria epidemics. For example, in the Punjab province of British India, of the 77 years from 1867 to 1943, there were 21 El Niño years, 11 of whose Niño+1 years produced malaria epidemics; in contrast, there were only six malaria epidemics in the remaining 56 non-El Niño years. "Fever years follow famine years" had become a popular saying in the Punjab long before Sir Ronald Ross, working in the Presidency General Hospital in Calcutta, showed in 1898 that the malaria parasite, Plasmodium falciparum, is transmitted by mosquitoes. It had also been noted, by R. Christophers in 1911, that years in which the monsoon was abundant, but which had not been preceded by famine years, were not likely to be epidemic years. These observations had prompted some scholars to theorise that the increased malaria mortality in a post-famine year was the result of lowered resistance to malaria caused by the malnutrition. However, it is now thought likely that the dry famine years decreased human exposure to mosquitoes, which thrive in stagnant water, and consequently to Plasmodium falciparum; the decreased exposure resulted in lowered immunity among the population, thereby making subsequent exposures all the more devastating.
 In 1900, a Niño+1 year, malaria epidemics, occurred in the Punjab, Central Provinces and Berar, and the Bombay Presidency, with devastating results. In the Central Provinces and Berar, the death rates were initially quite low. The Report on the Famine in the Central Provinces in 1899–1900 noted the "extreme healthiness of the first four months of the famine, September to December 1899." The low mortality indicated the absence of malaria in 1899; however, by the summer of 1900, an epidemic of cholera had begun, and soon the monsoon rains of 1900 brought on the malaria epidemic. Consequently, the death rate peaked between August and September 1900, a full year after the famine began. In the Bombay Presidency, the same pattern of pre-monsoon cholera followed by post-monsoon malaria in 1900 was repeated. The Report on the Famine in the Bombay Presidency, 1899–1902 pronounced the epidemic to be "unprecedented," noting that "It attacked all classes and was by no means confined to the people who had been on relief works ..."
 Parts of Punjab region, specially Bagar tract, were also affected.
 Usury
 The British had established control over Western India in the early decades of the 19th century; this consisted of direct administration of the conquered territories in the expanded Bombay Presidency as well as in the British outpost of Ajmer-Merwara farther north. The middle decades of the 19th century saw not only the implementation of a new system of land revenue and land rights in these areas, but also the establishment of new civil law. Under the new land rights system, peasants could be dispossessed of their land if they failed to pay the land-revenue (or land-tax) in a timely fashion. The British, however, continued to rely on local Baniya usurers, or Sahukars, to supply credit to the peasants. The imposition of the new system of civil law, however, meant that the peasants could be exploited by the sahukars, who were often able, through the new civil courts, to acquire title-deeds to a peasant's land for non-payment of debt.
 The mid-19th century was also a time of predominance of the economic theories of Adam Smith and David Ricardo, and the principle of laissez-faire was subscribed to by many colonial administrators; the British, consequently, declined to interfere in the markets. This meant that the Baniya sahukars could resort to hoarding during times of scarcity, driving up the price of food grain, and profiteering in the aftermath. All this occurred in Western India during the famine of 1899–1900.
 In Kaira District in present-day Gujarat, many peasants were forced to hand over their lands to the sahukars as security for meager loans that not only didn't grant them much relief, but that they later couldn't repay on account of exorbitant interest. The sahukars were to foreclose on these loans in the years after the famine; in the princely state of Baroda, for example, the recorded land-transfers were to jump from an average of 13,000 per year during the decade of the 1890s, to over 65,000 during the year 1902–1903.
 The sahukars, in their effort to drive up prices, were even able to export grain out of areas of scarcity using the faster means of transport that came in with British rule. Here again the colonial administrators declined to intervene, even though they themselves often disapproved of the practice. This happened, for example, in the Panchmahals—one of the worst famine-afflicted areas in 1900—where a railway line had been built in the 1890s. A British deputy district collector recorded in his report, "The merchants first cleared large profits by exporting their surplus stocks of grain at the commencement of the famine, and, later on by importing maize from Cawnpore and Bombay and rice from Calcutta and Rangoon." He went on to record that the sahukars were building new houses for themselves from these windfall profits. The blatant profiteering, however, led to grain riots in the Panchmahals by Bhil tribals, and grain riots became a feature of other British-ruled areas during times of famine. This contrasted markedly with the princely states, where the authorities often did intervene. For example, in Jodhpur State, a famine-stricken area in Rajputana, in August 1899, the state officials set up a shop to sell grain at cost price, forcing the Baniya merchants to eventually bring down their prices.
 Economic changes
 The Indian famine of 1899–1900 was the last of the all-India famines. (The war-time Bengal famine of 1943 was confined mainly to Bengal and some neighbouring regions.) The famine proved to be a watershed between the overwhelmingly subsistence agriculture economy of 19th century India and a more diversified economy of the 20th century, which, by offering other forms of employment, created less agricultural disruption (and, consequently, less mortality) during times of scarcity.
 The construction of the Indian Railways between 1860 and 1920, and the opportunities thereby offered for greater profit in other markets, allowed farmers to accumulate assets that could then be drawn upon during times of scarcity. By the early 20th century, many farmers in the Bombay presidency were growing a portion of their crop for export. Wheat, both food and cash crop, saw increased production and export during this time; in addition, cotton and oil-seeds were also exported. The railways also brought in food, whenever expected scarcities began to drive up food prices.
 There were other changes in the economy as well: a construction boom in the Bombay presidency, in both the private and public sectors, during the first two decades of the 20th century, created a demand for unskilled labour. There was greater demand for agricultural labour as well, brought on both by the planting of more labour-intensive crops and the expansion of the cropped area in the presidency. Real agricultural wages, for example, increased sharply after 1900. All these provided farmers with greater insurance against famine. During times of drought, they could now seek seasonal non-agricultural employment; alternatively, they could temporarily move to areas where there was no drought and work as agricultural wage labourers.
 According to , "Famines in the nineteenth century tended to be characterized by some degree of aimless wandering of agriculturalists after their own supplies of food had run out." Since these migrations caused further depletion among individuals who were already malnourished and since new areas exposed them to unfamiliar disease pathogens, the attendant mortality was high. In the 20th century, however, these temporary migrations became more purposive, especially from regions (in the Bombay Presidency) that were highly drought prone. A greater availability of jobs throughout the presidency and a better organised system of famine relief offered by the provincial government allowed most men in afflicted villages to migrate elsewhere as soon as their own meager harvest had been collected. McAlpin further notes:Villages are reported to have housed only women and children, and old men in some years of crop failure. Those left behind could tend the livestock, live off the short harvest, and expect that the government would step in to provide relief—including grain sales or gratuitous relief—if necessary. With the beginning of the next agricultural season the men would return to the village with some earnings from their outside employment which could be used to resume agricultural operations. In most cases, the livestock would also have been preserved through the actions of women and children.
 Mortality
 Estimates of the excess mortality during the famine vary widely. According to historian David Fieldhouse, over 1 million people may have died during the famine of 1899–1900. However, according to anthropologist Brian Fagan, "No one knows exactly how many perished in the great famine, but it could have been as many as four and a half million people." In her study of famines in the Bombay Presidency during the period 1860–1920, South Asianist, Michelle McAlpin estimated the famine of 1899–1900 to have had the highest mortality—at 37.9 deaths per 1000—among all famines and scarcities there between 1876–77 and 1918–19. Anthropologist Daniel W. Attwood asserts that in the Deccan an estimated 166,000 people may have died, and in the entire Presidency a total of 462,000. Historian Ronald E. Seavoy, in his 1986 study on famine in peasant societies, estimates the mortality in the famine to be 3.2 million, whereas historian Aroop Maharatna, in his historical retrospective of the demography of Indian famines, estimates the mortality to be between 3 million and 4.4 million. Archaeologist Daniel T. Chamberlain, citing Maharatna, points out that in Berar Province, the overall mortality rate in 1900 was 150% higher than the baseline rate, and further, also citing Maharatna, that the famine's effect can be seen in the sharp increase in crude death rate (to approximately 9%) in 1900, a sharp drop in the crude birth rate (down to 3%) in 1901, and a "compensating" increase in the birth rate (to approximately 5.5%) in 1902. Public health physician Mark E. Keim considers the mortality in India in the year 1900 to be 1.25 million, and the drought in India that year to be the fifth worst by mortality in the 20th century. Environment and development scholar Arun Agrawal argues that on account of the more liberal government relief in 1898 and 1899, "the number of people who died was far fewer" than in the famine of 1896–97 (whose mortality he puts at nearly 5 million). However anthropologist Fagan considers the famine in 1899–1900 to be the worst on record, suggesting that although the viceroy, Lord Curzon "led the public appeals for humanitarian aid, ... (t)he initiatives from his government ... were grossly inadequate."
 Other estimates are by nonfiction-ecology author Michael Allaby who states that 1.25 million starved and 2 million died of disease in the famine of 1899–1900; and by historian Martin Gilbert, who in his Routledge Atlas of British History puts the mortality for this famine in northern India to be 2 million. Among contemporaneous accounts, a 1901 estimate published in The Lancet, put the excess mortality, from "starvation or to the diseases arising therefrom," in India in the decade between 1891 and 1901 to be 19 million. The last estimate has been cited by scholar Mike Davis, who further interprets a number of sources, including Lancet, to estimate the total famine mortality in India between 1876 and 1902 to be between 12.2 million and 29.3 million. However, historian Vasant Kaiwar, interprets many of the same sources, but not the Lancet, to estimate the famine mortality for the period 1876–1900 to be between 11.2 million and 19.3 million. According to poverty and development scholar Dan Banik, it was felt after the famine that the Indian famine codes from the 1880s were inadequate, and a new famine commission, appointed after the famine, brought out a revised famine code in 1901. This code was used in one form or another for many decades of the 20th century.
 According to the Imperial Gazetteer of India, published in 1907, by the British government's India Office, overall, in British areas only, approximately one million individuals died of starvation or accompanying disease; in addition, as a result of acute shortage of fodder, cattle in the millions perished in the famine. The devastation of livestock was more specifically recorded in regional official estimates. These, according to economic historian Neil Charlesworth, in western India, during the famine of 1899–1900, put cattle deaths at 2 million. As, in some parts of western India, it typically took eight to ten oxen to plough and harrow the hard ground, both cultivation capacity and agricultural income were drastically reduced for many years afterward. Consequently, unlike after the Great Famine of 1876–78, the population, both human and livestock, did not quickly bounce back after the famine of 1899–1900. In the description of Charlesworth, "In Dholka taluk of Ahmedabad, for example, the population in 1911 was lower than at any previous census since the middle of the nineteenth century, whilst, at the other end of the Presidency, in Belgaum taluk the population of 1911 was lower by over 8,000 than that of 1891. These falls, however, were typically matched, and even exceeded, in the worst hit areas of the Deccan, by heavy decline in numbers of agricultural stock. ... The consequences of this for cultivation may have been grave."
 Memorials
 A memorial plaque is erected in a compound of I P Mission church in Prantij, Gujarat which cites a well in which 300 children who died in famine were buried. The plaque reads, "the children will be never hungry again".
 In popular culture
 Manvini Bhavai (1947), a Gujarati novel by Pannalal Patel, is set in the period of famine, locally known as the Chhappaniyo Dukal (The Famine of Samvat 1956). It was adapted into Gujarati film in 1993.
 See also
 Indian famine of 1896–1897
 Famine in India
 Timeline of major famines in India during British rule
 Company rule in India
 Famine in India
 Drought in India
 References
 Notes
 Citations
 Works cited
 Further reading
 Famines in British India
 Natural disasters in India
 Famines in India
 1899 in India
 1900 in India
 1899 natural disasters
 1900 natural disasters
 1890s in British India
 1900s in British India
 19th-century famines
 1899 disasters in India
 1900 disasters in India


text:
 Avis juridique important
 |
 22002D0872
 2002/872/EC: Decision No 16/2002 of 16 April 2002 of the Joint Committee established under the Agreement on mutual recognition between the European Community and the United States of America on amending the Sectoral Annex on Medical Devices
 Official Journal L 302 , 06/11/2002 P. 0030 - 0030
 Decision No 16/2002of 16 April 2002of the Joint Committee established under the Agreement on mutual recognition between the European Community and the United States of America on amending the Sectoral Annex on Medical Devices(2002/872/EC)THE JOINT COMMITTEE,Having regard to the Agreement on mutual recognition between the European Community and the United States of America and in particular Article 14(4)(b) thereof,Whereas, pursuant to Article 21(2), any sectoral Annex may, through the Joint Committee, be amended in writing by the Parties,Noting, on the one hand, the progress that has been made in carrying out the confidence-building activities provided for by the sectoral Annex on medical devices,Recognising, on the other hand, that as more time is necessary to finalise remaining confidence-building activities, the transition period must be extended,HAS DECIDED AS FOLLOWS1. The sectoral Annex for medical devices is amended according to the following:(a) the first sentence of Article 5 of the sectoral Annex on medical devices is deleted in its entirety and replaced with the following: "There shall be a five-year transition period immediately following the date of entry into force of the Agreement. Based on progress made during the transition period, and in particular when the Parties consider that a representative number of conformity assessment bodies are listed in Appendix 5, in accordance with Article 9, the Joint Committee may decide to end the transition period and proceed to the operational period."(b) the first sentence of Article 9 of the sectoral Annex on medical devices is deleted in its entirety and replaced with the following: "Prior to the start of the operational period, the Parties shall proceed to a joint assessment of the equivalence of the CABs that participated in the confidence-building activities."2. This Decision, done in duplicate, shall be signed by representatives of the Joint Committee who are authorised to act on behalf of the Parties for purposes of amending the Agreement. This Decision shall be effective from the date of the later of these signatures.Signed in Washington DC, on 4 April 2002.On behalf of the United States of AmericaJames SanfordSigned in Brussels, on 16 April 2002.On behalf of the European CommunityPhilippe Meyer


text:
Is stát i ndeisceart Stáit Aontaithe Mheiriceá é Oklahoma. Cathair Oklahoma an phríomhchathair agus an chathair is mó, agus tá an stát ag críochantacht le Arkansas, le Missouri, le Kansas, le Colorado, le Nua-Mheicsiceo agus le Texas.
 Is é Oklahoma an 20ú stát is mó agus tá breis is 3.5 milliún duine ina gcónaí ann. Tagann an t-ainm ó theanga na Choctaw. Tugtar an leasainm The Sooner State air. Oklahomans a thugtar ar mhuintir an stáit. Aontaíodh Críoch Oklahoma agus Críoch Indiach ar an 16 Samhain 1907 chun Oklahoma a chruthú.
 Contaetha in Oklahoma
 Bailte in Oklahoma
 Cathair Oklahoma
 Tulsa
 Norman
 Broken Arrow
 Lawton
 Tahlequah
 Tagairtí
 Naisc sheachtracha
 Oklahoma.gov - Suíomh idirlín oifigiúil.
 Stáit Mheiriceá
 Stáit SAM a bhfuil ainmneacha a thagann ón teangacha na Meiriceánach Dúchasach orthu
 Áiteanna a bhfuil ainmneacha a thagann ón teangacha na Meiriceánach Dúchasach orthu


text:
ΕΝΩΣΗ ΥΠΑΛΛΗΛΩΝ ΟΑΕΔ ΚΡΗΤΗΣ: Πώς θα επιλέγονται οι προϊστάμενοι στο δημόσιο | κοινωνια | ethnos.gr
 Πώς θα επιλέγονται οι προϊστάμενοι στο δημόσιο | κοινωνια | ethnos.gr
 Μειώσεις 10% στις επικουρικές συντάξεις | κοινωνια...
 Επίδομα ανεργίας, αποζημίωση και επανακατάρτιση γι...
 Σε διαθεσιμότητα υπάλληλοι του ΟΑΕΔ
 ΡΙΖΟΣΠΑΣΤΗΣ : Νέο τσεκούρι στον κατώτερο μισθό και...
 Αποσυνδεδεμένος από τις απολύσεις ο μηχανισμός κιν...
 Άδειες και Επίδομα αδείας στο ΕΡΓΑΝΗ
 Κοινωφελή εργασία ειδικά για μακροχρόνια ανέργους
 ΟΑΕΔ: Κατάργηση οικογενειακών και συμπληρωματικών ...
 Το φιάσκο με τις αποζημιώσεις στους «διαθέσιμους» ...
 ΟΙ ΤΥΧΕΡΟΙ ΛΑΧΝΟΙ ΤΗΣ ΕΚΔΗΛΩΣΗΣ ΜΑΣ 21/3/2014 - Έ...
 Δωρεάν κατασκήνωση για 35.000 παιδιά ανέργων και χ...
 ΑΣΕΠ για όλα στο δημόσιο | κοινωνια | ethnos.gr
 Αρβανιτόπουλος: Προσαρμογή των μαθητών στην αγορά ...
 Μεγάλη ζήτηση για τα προγράμματα του ΟΑΕΔ | ελλάδα...
 Και μην ξεχνάτε. Έρχονται εκλογές! Αποζημιώσεις κα...
 ΕΥΧΑΡΙΣΤΗΡΙΑ ΕΠΙΣΤΟΛΗ - Ένωση Υπαλλήλων Ο.Α.Ε.Δ. Κ...
 Το νομοσχέδιο του Κ. Μητσοτάκη για την αξιολόγηση ...
 Πως θα υπολογίζονται οι συντάξεις από το 2015 - οι...
 Αποζημίωση και επίδομα ανεργίας στους απολυμένους ...
 ΟΑΕΔ 6.500 αιτήσεις για τις επιδοτούμενες προσλήψε...
 Συνάντηση Δ. Αναγνωστάκη με αντιπροσωπεία του Συντ...
 ΕΝΑ BLOG ΓΙΑ ΤΟΝ ΟΑΕΔ: Ανακοίνωση - Κάλεσμα
 ΡΙΖΟΣΠΑΣΤΗΣ : Περικοπές στα επιδόματα σπουδαστών τ...
 Δώρο Πάσχα 2014- Ποιοι θα το πάρουν
 5.700 αιτήσεις το πρώτο 24ωρο για 10.000 θέσεις ερ...
 Πάτρα: Χαμός στον ΟΑΕΔ για το πρόγραμμα επιχορήγησ...
 Ανεργοι: 150 - 280.000 οι δικαιούχοι | ΠΟΛΙΤΙΚΗ | ...
 Επιδόματα του ΟΑΕΔ καταργούνται λόγω μείωσης ασφαλ...
 Δωρεάν η είσοδος στα μουσεία με την κάρτα ανεργίας...
 συσπειρωση αριστερων μηχανικων: Κινητοποίηση του Σ...
 Μισθός χωρίς τριετίες για τους μακροχρόνια ανέργου...
 Αλλάζει το νομοθετικό πλαίσιο για τις απεργίες- Επ...
 «Σπάει» ο κατώτατος μισθός για προσλήψεις μακροχρό...
 Πύργος: Ποντίκια στις αίθουσες των σχολών του ΟΑΕΔ...
 Θέσεις εργασίας εκπαιδευτικών σε δήμους και ΟΑΕΔ -...
 ΡΙΖΟΣΠΑΣΤΗΣ : Ο άλλος δρόμος ανάπτυξης δίνει λύση ...
 ΑΙΜΟΔΟΣΙΑ 17 & 18 / 3/2014
 Κινδυνεύουν με απόλυση 50.000 συμβασιούχοι | ειδησ...
 Δεν καταργείται το Εθνικό Ινστιτούτο Εργασίας | κο...
 Έκλεισαν οι αιτήσεις για το πρόγραμμα επιδότησης τ...
 Nooz.gr : Μαθήματα διαχείρισης θυμού στους εφοριακ...
 ΟΑΕΔ οδηγίες για την κοινωφελή εργασία - Dikaiolog...
 Δόθηκαν τα πρώτα εφάπαξ Δημοσίων Υπαλλήλων- Capita...
 tromaktiko: Απορρίφθηκε η ένσταση για το Ν/Σ που κ...
 Αντισυνταγματικό το νομοσχέδιο για την κατάργηση ο...
 Στο μικροσκόπιο οι έξτρα αμοιβές του Δημοσίου | οι...
 Επιστροφή στο Δημόσιο για 482 δημοσίους υπαλλήλους...
 Κεδίκογλου: Δε θα υπάρξουν ομαδικές απολύσεις στον...
 Ανοιχτά προγράμματα του ΟΑΕΔ για επιχειρήσεις - Di...
 ΟΑΕΔ πως ασφαλίζονται οι απασχολούμενοι στην κοινω...
 Πώς θα επιλέγονται οι προϊστάμενοι στο δημόσιο | κ...
 Μόνιμος μηχανισμός κινητικότητας για τους δημοσίου...
 Ελαστικές οι 2 στις 3 προσλήψεις | Οικονομία | Ελε...
 Αγάπη και Χρόνος - Ένωση Υπαλλήλων Ο.Α.Ε.Δ. Κρήτης...
 svouranews.blogspot.com: Τι ισχύει για τις αργίες ...
 ΣΥΝΔΙΚΑΤΟ ΟΤΑ ΑΤΤΙΚΗΣ: Δυναμική παρουσία των συναδ...
 Τι αλλάζει στα επιδόματα μακροχρόνιων ανέργων. Ανα...
 ΡΙΖΟΣΠΑΣΤΗΣ : Διαμαρτυρία στον ΟΑΕΔ για τα «πεντάμ...
 svouranews.blogspot.com: 50.000 voucher μέσω ΟΑΕΔ ...
 svouranews.blogspot.com: Υποψήφιος με Καρυπίδη ο Δ...
 Καταγγελία για κατάσχεση επιδόματος ανεργίας - Κοι...
 ΟΑΕΔ :Αυξήθηκε ο αριθμός των επιδοτούμενων ανέργων...
 Ρυθμίσεις-ασπίδα για τις συντάξεις | ενθετα , συντ...
 Αυξήσεις από 5 έως και 74 ευρώ στις επικουρικές | ...
 Οι συντάξεις που γλιτώνουν τις μειώσεις | ενθετα ,...
 ΟΑΕΔ: Έρχονται 50.000 νέες θέσεις εργασίας | Madat...
 Μήνυση της ΓΣΕΒΕΕ για μη απόδοση 100 εκατ. ευρώ απ...
 Πειραματική ΣΕΚ του ΟΑΕΔ και στην Θεσσαλονίκη - Di...
 ΟΑΕΔ: Δεν διαγράφεται κανένας άνεργος - NEWS247
 Ζητούν επιπλέον απολύσεις και νέο κύμα διαθεσιμότη...
 ΟΑΕΔ: Διαδικασία έκδοσης κλειδαρίθμου. Δικαιολογητ...
 Δημόσιοι υπάλληλοι στη διαθεσιμότητα της... κάλπης...
 Καταδικάζουν 200.000 δανειολήπτες | οικονομια | et...
 Χανιά: Διαμαρτυρία στον ΟΑΕΔ για τους ανέργους | T...
 Στον γκρεμό των ελλειμμάτων ΙΚΑ και ΟΑΕΔ - Η Αυγή ...
 Υποχρεωτικός ο κλειδάριθμος για αίτηση στα νέα προ...
 ΤΑΜΕΙΟ ΑΛΛΗΛΟΒΟΗΘΕΙΑΣ ΔΙΟΙΚΗΤΙΚΟΣ ΑΠΟΛΟΓΙΣΜΟΣ ΕΙΣΗ...
 Τουρισμός: Εγκαινιάστηκε το πιλοτικό πρόγραμμα διτ...
 Το πρώτο πρόγραμμα μαθητείας «α λα γερμανικά» στον...
 Το καλοκαίρι και σε μία δόση η μείωση των εργοδοτι...
 Μειώνονται οι ασφαλιστικές εισφορές για εργοδότες ...


text:
 Avis juridique important
 |
 21999D0171
 Beschluss des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 171/1999 vom 26. November 1999 zur Änderung des Anhangs XIII (Verkehr) des EWR-Abkommens
 Amtsblatt Nr. L 061 vom 01/03/2001 S. 0030 - 0030
 Beschluss des Gemeinsamen EWR-AusschussesNr. 171/1999vom 26. November 1999zur Änderung des Anhangs XIII (Verkehr) des EWR-AbkommensDER GEMEINSAME EWR-AUSSCHUSS -gestützt auf das Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, geändert durch das Anpassungsprotokoll zum Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, nachstehend "Abkommen" genannt, insbesondere auf Artikel 98,in Erwägung nachstehender Gründe:(1) Anhang XIII des Abkommens wurde durch den Beschluss Nr. 25/97 des Gemeinsamen EWR-Ausschusses vom 30. April 1997(1) geändert.(2) Die Entscheidung 1999/569/EG der Kommission vom 28. Juli 1999 über die Eckwerte des Teilsystems Zugsteuerung, Zugsicherung und Signalgebung(2) ist in das Abkommen aufzunehmen -BESCHLIESST:Artikel 1In Anhang XIII des Abkommens wird Nummer 37a (Richtlinie 98/48/EG des Rates) folgende Nummer angefügt:"37b. 399 D 0569: Entscheidung 1999/569/EG der Kommission vom 28. Juli 1999 über die Eckwerte des Teilsystems Zugsteuerung, Zugsicherung und Signalgebung (ABl. L 216 vom 14.8.1999, S. 23), berichtigt durch ABl. L 236 vom 7.9.1999, S. 38."Artikel 2Der Wortlaut der Entscheidung 1999/569/EG in isländischer und norwegischer Sprache, der den jeweiligen Sprachfassungen dieses Beschlusses beigefügt ist, ist verbindlich.Artikel 3Dieser Beschluss tritt am 27. November 1999 in Kraft, sofern dem Gemeinsamen EWR-Ausschuss alle Mitteilungen nach Artikel 103 Absatz 1 des Abkommens vorliegen.Artikel 4Dieser Beschluss wird im EWR-Abschnitt und in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Gemeinschaften veröffentlicht.Brüssel, den 26. November 1999Für den Gemeinsamen EWR-AusschussDer VorsitzendeN. v. Liechtenstein(1) ABl. L 242 vom 4.9.1997, S. 74.(2) ABl. L 216 vom 14.8.1999, S. 23, berichtigt durch ABl. L 236 vom 7.9.1999, S. 38.


text:
 Pomembno pravno obvestilo
 |
 21993A1231(10)
 Uradni list L 346 , 31/12/1993 str. 0020 - 0024 finska posebna izdaja: poglavje 4 zvezek 5 str. 0212 švedska posebna izdaja: poglavje 4 zvezek 5 str. 0212
 Sporazumv obliki izmenjave pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Islandijo v zvezi z ribištvomPorto, 2. maja 1992Spoštovani,Podpis Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru ponuja Islandiji in Skupnosti priložnost, da preučita primerna sredstva za okrepitev medsebojnega sodelovanja v ribiškem sektorju.V tej zvezi sta se odločili, da skleneta Sporazum o ribištvu in morskem okolju.Skladno s tem sporazumom bo Islandija dodelila Skupnosti možnosti ribolova v ekonomski coni Islandije, ki ustreza 3000 tonam ekvivalentom rdečega okuna. Leta 1993 bo ta količina v obliki kvote za usmerjeni ribolov rdečega okuna in prilova (brez lova trske) v zameno za kvoto 30000 ton kapelana iz Skupnosti, ki se dodeli skladno z njenim sporazumom o ribištvu z vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije. Ob upoštevanju nadaljnjih znanstvenih raziskav staležev repaka se lahko v naslednjih letih sestavo kvote spremeni s sporazumom.Kvoto, ki je dodeljena Skupnosti, se nalovi na območju ekonomske cone Islandije, določene z ravnimi črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:I. JUGOZAHOD1. | 63°12′S | 23°05′Z | JZ do 62°00′S 26°00′Z |2. | 62°58′S | 22°25′Z | |3. | 63°06′S | 21°30′Z | |4. | 63°03′S | 21°00′Z | || od tam 180°JZ | |II. JUGOVZHOD1. | 63°10′S | 17°00′Z | od tam 180° |2. | 63°36′S | 14°30′Z | |3. | 63°53′S | 13°30′Z | |4. | 63°50′S | 13°10′Z | |5. | 63°40′S | 13°10′Z | |6. | 62°58′S | 11°15′Z | |Če se za območja, razmejena v I in II, izkaže, da niso ustrezna za gospodarske ribolovne aktivnosti, kakor je predvideno zgoraj, se stranki dogovorita o potrebnih prilagoditvah teh območij.Kvoto, ki je dodeljena Islandiji, se lahko nalovi v ribolovnem območju Grenlandije ali ekonomski coni Islandije.Sporazum o ribištvu med Islandijo in Skupnostjo se sklene čim prej in na vsak način pred 31. decembrom 1992. V Sporazumu so prav tako določbe glede pogojev, v skladu s katerimi se lahko izkorišča ribolovne možnosti. Te vključujejo izdajo omejenega števila ribolovnih kart za plovila z vlečnimi mrežami, razen predelovalnih, za določeno obdobje v letu (od julija do decembra), obvestilo o priplutju in izplutju iz ribolovne cone druge stranke, opazovanje vseh ohranjevalnih ukrepov, ki se uporabljajo za plovila druge stranke, vključno z obveznostjo, da je na stroške plovila na krovu inšpektor, medtem ko se nahaja v ribolovni coni druge stranke, kadar tako zahteva stranka, v katerem območju poteka ribolov.Predlagam, da nadaljnja pogajanja temeljijo na osnutku, o katerem sta se stranki že dogovorili (Priloga).Hvaležen bi vam bil, če bi lahko potrdili, da Evropska gospodarska skupnost soglaša z zgoraj navedenim.Please accept, Sirs, the assurance of my highest consideration.Les ruego acepten, señores, el testimonio de mi mayor consideración.Modtag, mine herrer, forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.Genehmigen Sie, sehr geehrte Herren, den Ausdruck meiner ausgezeichnetsten Hochachtung.Παρακαλώ δεχθείτε, Κύριοι, τη διαβεβαίωση της υψίστης εκτιμήσεώς μου.Veuillez agréer, Messieurs, l'assurance de ma très haute considération.Vogliano accettare, Signori, l'espressione della mia profonda stima.Gelieve, mijne heren, de verzekering van mijn zeer bijzondere hoogachting te aanvaarden.Queiram aceitar, Excelentíssimos Senhores, a expressão da minha mais elevada consideração.For the Government of the Republic of IcelandPor el Gobierno de la República de IslandiaFor regeringen for Republikken IslandFür die Regierung der Republik IslandΓια την κυβέρνηση της Δημοκρατίας της ΙσλανδίαςPour le gouvernement de la république d'IslandePer il governo della Repubblica d'IslandaVoor de Regering van de Republiek IJslandPelo Governo da República da Islândia+++++ TIFF +++++Porto, 2. maja 1992Spoštovani,Čast imam, da lahko potrdim prejem vašega pisma z današnjim datumom, v katerem piše:"Podpis Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru ponuja Islandiji in Skupnosti priložnost, da preučita primerna sredstva za okrepitev medsebojnega sodelovanja v ribiškem sektorju.V tej zvezi so se odločili, da sklenejo Sporazum o ribištvu in morskem okolju.Skladno s tem sporazumom bo Islandija dodelila Skupnosti možnosti ribolova v ekonomski coni Islandije, ki ustrezajo 3000 tonam ekvivalentom rdečega okuna. Leta 1993 bo ta količina v obliki kvote za usmerjeni ribolov rdečega okuna in prilova (brez lova trske) v zameno za kvoto 30000 ton kapelana iz Skupnosti, ki se dodeli skladno z njenim sporazumom o ribištvu z vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije. Ob upoštevanju nadaljnjih znanstvenih raziskav staležev repaka se lahko v naslednjih letih sestavo kvote spremeni s sporazumom.Kvoto, ki je dodeljena Skupnosti, se nalovi na območju ekonomske cone Islandije, določene z ravnimi črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:I. JUGOZAHOD1. | 63°12′S | 23°05′Z | JZ do 62°00′S 26°00′Z |2. | 62°58′S | 22°25′Z | |3. | 63°06′S | 21°30′Z | |4. | 63°03′S | 21°00′Z | || od tam 180°JZ | |II. JUGOVZHOD1. | 63°10′S | 17°00′Z | od tam 180° |2. | 63°36′S | 14°30′Z | |3. | 63°53′S | 13°30′Z | |4. | 63°50′S | 13°10′Z | |5. | 63°40′S | 13°10′Z | |6. | 62°58′S | 11°15′Z | |Če se za območja, razmejena v I in II, izkaže, da niso ustrezna za gospodarske ribolovne aktivnosti, kakor je predvideno zgoraj, se stranki dogovorita o potrebnih prilagoditvah teh območij.Kvoto, ki je dodeljena Islandiji, se lahko nalovi v ribolovnem območju Grenlandije ali ekonomski coni Islandije.Sporazum o ribištvu med Islandijo in Skupnostjo se sklene čim prej in na vsak način pred 31. decembrom 1992. V Sporazumu so prav tako določbe glede pogojev, v skladu s katerimi se lahko izkorišča ribolovne možnosti. Te vključujejo izdajo omejenega števila ribolovnih kart za plovila z vlečnimi mrežami, razen predelovalnih, za določeno obdobje v letu (od julija do decembra), obvestilo o priplutju in izplutju iz ribolovne cone druge stranke, opazovanje vseh ohranjevalnih ukrepov, ki se uporabljajo za plovila druge stranke, vključno z obveznostjo, da je na stroške plovila na krovu inšpektor, medtem ko se nahaja v ribolovni coni druge stranke, kadar tako zahteva stranka, v katere coni poteka ribolov.Predlagam, da nadaljnja pogajanja temeljijo na osnutku, o katerem sta se stranki že dogovorili (Priloga).Hvaležen bi vam bil, če bi lahko potrdili, da Evropska gospodarska skupnost soglaša z zgoraj navedenim."Čast imam potrditi, da Evropska gospodarska skupnost soglaša z vsebino vašega pisma.Le ruego acepte, señor, el testimonio de nuestra mayor consideración.Modtag, hr., forsikringen om vor mest udmærkede højagtelse.Genehmigen Sie, sehr geehrter Herr, den Ausdruck unserer ausgezeichnetsten Hochachtung.Παρακαλώ δεχθείτε, Κύριε, τη διαβεβαίωση της υψίστης εκτιμήσεώς μας.Please accept, Sir, the assurance of our highest consideration.Veuillez agréer, Monsieur, l'assurance de notre très haute considération.Voglia accettare, Signore, l'espressione della nostra profonda stima.Gelieve, mijnheer, de verzekering van onze zeer bijzondere hoogachting te aanvaarden.Queira aceitar, Excelentíssimo Senhor, a expressão da nossa mais elevada consideração.En nombre del Consejo de las Comunidades EuropeasPå vegne af Rådet for De Europæiske FællesskaberIm Namen des Rates der Europäischen GemeinschaftenΕξ ονόματος του Συμβουλίου των Ευρωπαϊκών ΚοινοτήτωνOn behalf of the Council of the European CommunitiesAu nom du Conseil des Communautés européennesA nome del Consiglio delle Comunità europeeNamens de Raad van de Europese GemeenschappenEm nome do Conselho das Comunidades Europeias+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


text:
C 226/12 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 7.8.1999
 Pedido de decisão prejudicial apresentado por despacho 2) No caso do requisito de autorização constituir um entrave
 do Arrondissementsrechtbank te Roermond, de 28 de ao princı́pio da libre prestação de servicos enunciado nos
 Abril de 1999, nos processos entre B.S.M. Geraets-Smits artigos 59.o e 69.o do Tratado CE, as razões imperativas de
 e Stichting Ziekenfonds VGZ e H.T.M. Peerbooms e interesse geral invocadas nalas recorridas [omissis] são
 Stichting CZ groep zorgverzekeringen suficientes para se considerar justificado esse entrave?
 (Processo C-157/99)
 (1999/C 226/19)
 Acção intentada em 30 de Abril de 1999 pela Comissão
 das Comunidades Europeias contra a República Francesa
 Foi submetido ao Tribunal de Justiça das Comunidades Euro-
 peias um pedido de decisão prejudicial por despacho do (Processo C-160/99)
 Arrondissementsrechtbank te Roermond, de 28 de Abril de
 1999, nos processos entre B.S.M. Geraets-Smits e Stichting
 Ziekenfonds VGZ e H.T.M. Peerbooms e Stichting CZ groep (1999/C 226/20)
 zorgverzekeringen, que deu entrada na Secretaria do Tribunal
 de Justiça em 30 de Abril de 1999. O Arrondissementsrecht-
 bank te Roermond solicita ao Tribunal de Justiça que se Deu entrada em 30 de Abril de 1999 no Tribunal de Justiça
 pronuncie sobre as seguintes questões: das Comunidades Europeias uma acção contra a República
 Francesa, intentada pela Comissão das Comunidades Euro-
 peias, representada por Frank Benyon, consultor jurı́dico, e
 Bernard Mongin, membro do Serviço Jurı́dico, na qualidade de
 1) agentes, com domicı́lio escolhido no Luxemburgo no gabinete
 de Carlos Gómez de la Cruz, Centre Wagner, Kirchberg.
 a) Devem os artigos 59.o a 60.o do Tratado CE ser
 interpretados no sentido de que são com eles incompa- A Comissão das Comunidades Europeias conclui pedindo que
 tı́veis as disposições conjugadas dos artigos 9.o, no 4, o Tribunal se digne:
 da ZfW (lei sobre as Caixas de Seguro de Doença) e 1.o
 do Regulamento sobre a assistência dos segurados no 1. Declarar que a República Francesa não cumpriu as obri-
 estrangeiro, na medida em que estabelecem que um gações que lhe incumbem por força do Regulamento (CEE)
 segurado numa Caixa de Seguro de Doença necessita n.o 3577/92 do Conselho, de 7 de Dezembro de 1992,
 de autorização prévia desta para se dirigir a uma pessoa relativo à aplicação do princı́pio da livre prestação de
 ou instituição fora dos Paı́ses Baixos para invocar o seu serviços aos transportes marı́timos internos nos Estados-
 direito a prestações? -Membros (cabotagem marı́tima) (1) ao manter sem alte-
 rações relativamente aos armadores comunitários abrangi-
 dos pela previsão do artigo 1.o , n.o 1, do referido
 b) Depende a resposta à questão da alı́nea a) anterior do regulamendo o texto do artigo 257.o, n.o 1, do código
 facto de a autorização aı́ mencionada ser recusada, ou aduaneiro de 11 de Maio de 1977;
 não poder ser acolhida, devido ao tratamento em causa
 noutro Estado-Membro não poder ser considerado 2. Condenar a República Francesa nas despesas.
 como «habitual no contexto profissional», não sendo,
 assim, considerado como uma prestação de assistência
 na acepção do artigo 8.o da ZfW? Importa, a esse Fundamentos e principais argumentos
 respeito, que só se tenham em conta as concepções do
 contexto profissional neerlandês ou que a esse respeito
 sejam aplicados critérios de avaliação cientı́fica nacio- Embora o Regulamento n.o 3577/92 tenha efeito directo, a
 nal ou internacional e, assim sendo, em que medida? manutenção em vigor do artigo 257.o, n.o 1, do código
 Tem para estes efeitos importância que o tratamento aduaneiro, que reserva os transportes efectuados entre os
 em questão seja reembolsada nos termos do seguro portos da França metropolitana ao pavilhão nacional cria uma
 obrigatório ao abrigo do sistema da segurança social situação de insegurança jurı́dica e de ambiguidade que coloca
 do outro Estado-Membro? os sujeitos de direito em causa num estado de incerteza
 quanto ás possibilidades de que dispõem de invocar o direito
 comunitário. O facto de a publicação do regulamento ter
 c) Depende a resposta à questão da alı́nea a) anterior do sido comunicada às autoridades competentes dos serviços
 facto de, no estrangeiro, o tratamento ser considerado exteriores do Estado não pode pôr termo à infracção.
 habitual e, portanto, uma prestação de assistência, mas
 a referida autorização ser recusada pela razão de se
 poder obter assistência adequada e atempada por (1) JO L 364, de 12.12.1992, p. 7.
 parte de um fornecedor de tratamentos neerlandês
 convencionado e, portanto, de o tratamento no estran-
 geiro não ser necessário para e assistência médica?