text:
 19.8.2017
 HR
 Službeni list Europske unije
 L 215/3
 PREPORUKA br. 1/2017 VIJEĆA ZA PRIDRUŽIVANJE EU-a I REPUBLIKE MOLDOVE
 od 4. kolovoza 2017.
 o Programu pridruživanja između EU-a i Republike Moldove [2017/1489]
 VIJEĆE ZA PRIDRUŽIVANJE EU-a I REPUBLIKE MOLDOVE,
 uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane,
 budući da:
 (1)
 Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane (1) („Sporazum”) potpisan je 27. lipnja 2014. i stupio je na snagu 1. srpnja 2016.
 (2)
 U skladu s člankom 436. stavkom 1. Sporazuma Vijeću za pridruživanje ima ovlast za donošenje preporuka za potrebe ostvarenja ciljeva Sporazuma.
 (3)
 Na temelju članka 453. stavka 1. Sporazuma stranke poduzimaju sve opće ili posebne mjere potrebne za ispunjavanje svojih obveza iz Sporazuma te osiguravaju postizanje ciljeva utvrđenih u Sporazumu.
 (4)
 U okviru preispitivanja europske politike susjedstva predložena je nova faza suradnje s partnerima, kojom se omogućuje veći osjećaj odgovornosti na obje strane.
 (5)
 Unija i Republika Moldova postigle su dogovor o učvršćivanju svojeg partnerstva postizanjem dogovora o nizu prioriteta za razdoblje 2017.–2019. s ciljem podupiranja i jačanja otpornosti i stabilnosti Republike Moldove, istodobno nastojeći ostvariti snažnije političko pridruživanje i dublju gospodarsku integraciju.
 (6)
 Stranke Sporazuma postigle su dogovor o tekstu Programa pridruživanja između EU-a i Republike Moldove, kojim će se poduprijeti provedba Sporazuma, usmjeravajući se na suradnju u odnosu na zajednički utvrđene obostrane interese,
 DONIJELO JE SLJEDEĆU PREPORUKU:
 Članak 1.
 Vijeće za pridruživanje preporuča da stranke provedu Program pridruživanja između EU-a i Republike Moldove, kako je naveden u Prilogu.
 Članak 2.
 Program pridruživanja između EU-a i Republike Moldove kako je naveden u Prilogu zamjenjuje program pridruživanja između EU-a i Republike Moldove koji je donesen 26. lipnja 2014.
 Članak 3.
 Ova Preporuka počinje proizvoditi učinke od dana donošenja.
 Sastavljeno u Kišinjevu 4. kolovoza 2017.
 Za Vijeće za pridruživanje
 Predsjednik
 Pavel FILIP
 (1) SL L 260, 30.8.2014., str. 4.
 PRILOG
 PROGRAM PRIDRUŽIVANJA IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I REPUBLIKE MOLDOVE
 Sadržaj
 Program pridruživanja između Europske unije i Republike Moldove
 7
 1.
 Načela, instrumenti i resursi za provedbu programa pridruživanja
 7
 2.
 Prioriteti programa pridruživanja
 8
 2.1.
 Ključni prioriteti
 8
 2.2.
 Politički dijalog, dobro upravljanje i jačanje institucija
 10
 i.
 Jačanje stabilnosti, neovisnosti i djelotvornosti institucija koje jamče demokraciju i vladavinu prava u Republici Moldovi
 10
 ii.
 Daljnja reforma pravosudnog sektora, osobito jamčeći neovisnost, nepristranost, stručnost i učinkovitost sudstva
 13
 iii.
 Jamčenje poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda
 14
 Ljudska prava i temeljne slobode
 14
 Sloboda izražavanja
 15
 Suradnja u području civilnog društva
 15
 Zlostavljanje i mučenje
 16
 Prava djece
 16
 Nasilje u obitelji
 16
 Jednako postupanje
 16
 Prava sindikata i temeljni radni standardi
 16
 2.3.
 Vanjska i sigurnosna politika
 17
 Terorizam, neširenje oružja za masovno uništenje i nezakonit izvoz oružja
 17
 Pridnjestrovski sukob
 18
 Međunarodni kazneni sud
 18
 2.4.
 Suradnja u pogledu slobode, sigurnosti i pravde
 18
 Zaštita osobnih podataka
 19
 Borba protiv organiziranog kriminala
 19
 Reforma policije
 19
 Policijska suradnja i baze podataka
 20
 Rješavanje pitanja nedopuštenih droga
 21
 Trgovanje ljudima
 21
 Borba protiv seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece
 21
 Borba protiv kiberkriminaliteta
 21
 Sprečavanje i borba protiv korupcije i sukoba interesa
 22
 Borba protiv pranja novca i financiranja terorizma te borba protiv financijskog kriminala
 23
 Suradnja u području migracija, azila i upravljanja granicama
 24
 Pravna suradnja
 25
 2.5.
 Trgovina i pitanja povezana s trgovinom (DCFTA)
 26
 Trgovina robom
 26
 Tehnički propisi, standardizacija i povezana infrastruktura
 26
 Sanitarne i fitosanitarne mjere
 27
 Carina i olakšavanje trgovine
 28
 Pravila o podrijetlu
 28
 Poslovni nastan, trgovina uslugama i elektronička trgovina
 29
 Tekuća plaćanja i kretanje kapitala
 29
 Javna nabava
 29
 Prava intelektualnog vlasništva
 30
 Tržišno natjecanje
 30
 Transparentnost
 31
 Trgovina i održivi razvoj
 31
 2.6.
 Gospodarski razvoj i tržišne prilike
 31
 Pravo trgovačkih društava, računovodstvo i revizija te korporativno upravljanje
 32
 Zapošljavanje, socijalna politika i jednake mogućnosti
 32
 Zaštita potrošača
 33
 Statistički podaci
 34
 Oporezivanje
 34
 Financijske usluge
 35
 industrijska i poduzetnička politika
 36
 Rudarstvo i sirovine
 36
 Turizam
 37
 Poljoprivreda i ruralni razvoj
 37
 Informacijsko društvo/digitalno gospodarstvo i društvo
 37
 Javno zdravlje
 38
 Urbanističko planiranje i izgradnja
 38
 Regionalni razvoj
 38
 Ribarstvena i pomorska politika
 39
 2.7.
 Povezanost, energetska učinkovitost, klimatska politika, okoliš i civilna zaštita
 39
 Energetika
 39
 Promet
 41
 Okoliš
 41
 Klimatska politika
 42
 Civilna zaštita
 42
 2.8.
 Mobilnost i međuljudski kontakti
 43
 Obrazovanje, osposobljavanje i mladi
 43
 Istraživanje i inovacije
 44
 Kultura, audiovizualna politika i mediji
 45
 Sudjelovanje u agencijama i programima EU-a
 45
 2.9.
 Osvješćivanje javnosti i vidljivost
 46
 Program pridruživanja između Europske unije i Republike Moldove
 Dana 27. lipnja 2014. Europska unija, njezine države članice i Republika Moldova, odnosno „stranke”, potpisale su ambiciozan i inovativan Sporazum o pridruživanju, kojim je obuhvaćeno detaljno i sveobuhvatno područje slobodne trgovine (DCFTA). Sporazum sadržava obvezujuće odredbe temeljene na pravilima i njime se predviđa poboljšana suradnja, koja je intenzivnija nego u tradicionalnim sporazumima i kojom su obuhvaćena sva područja interesa. Sporazum se privremeno primjenjivao od 1. rujna 2014. do završetka postupka ratifikacije, kojim je 1. srpnja 2016. omogućena potpuna primjena Sporazuma o pridruživanju.
 U cilju pripreme i omogućivanja lakše provedbe Sporazuma o pridruživanju stranke su 26. lipnja 2014. u Bruxellesu postigle dogovor o programu pridruživanja i izradile popis prioriteta za zajednički rad u razdoblju 2014.–2016.
 Ovim se dokumentom ažurira i preusmjerava program pridruživanja za razdoblje od 2014. do 2016. i određuju novi prioriteti za zajednički rad u razdoblju od 2017. do 2019., među ostalim na temelju zaključaka Vijeća Europske unije o Republici Moldovi donesenih 15. veljače 2016. U njemu se razlikuju kratkoročni prioriteti (u pogledu kojih je potrebno ostvariti znatan napredak do kraja 2017. godine) i srednjoročni prioriteti (u pogledu kojih je potrebno ostvariti znatan napredak u sljedeće dvije godine).
 Činjenica da je program pridruživanja usmjeren na ograničeni broj prioriteta ne utječe na opseg ili mandat postojećeg dijaloga u okviru drugih važnih sporazuma i partnerstava ili multilateralne komponente Istočnog partnerstva.
 Nadalje, putovanje u zemlje schengenskog područja bez vize za građane Republike Moldove koji imaju biometrijsku putovnicu stupilo je na snagu u travnju 2014. Mjerila akcijskog plana za liberalizaciju viznog režima moraju se neprestano ispunjavati kako bi se zajamčila održivost bezviznog režima te tako pridonijelo mobilnosti i međuljudskim kontaktima između EU-a i Republike Moldove, što su neki od temeljnih elemenata na kojima se temelji političko pridruživanje i gospodarska integracija Republike Moldove s Europskom unijom, kako su predviđeni Sporazumom o pridruživanju.
 1. Načela, instrumenti i resursi za provedbu programa pridruživanja
 Provedba programa pridruživanja temeljit će se na zajedničkim načelima navedenima u nastavku:
 —
 mjere poduzete u okviru programa pridruživanja trebaju se provesti u duhu općih ciljeva, a to su političko pridruživanje i gospodarska integracija,
 —
 prioriteti programa pridruživanja odražavaju obvezu EU-a i Republike Moldove da u cijelosti provedu odredbe Sporazuma o pridruživanju s obzirom na to da je on u cijelosti stupio na snagu,
 —
 obje stranke moraju biti uključene u provedbu programa pridruživanja uz puno poštovanje načela vlasništva, transparentnosti, odgovornosti i uključivosti,
 —
 rezultatima postignutima u okviru programa pridruživanja bitno će se doprinijeti ispunjavanju prioriteta za razdoblje do 2020. o kojima se treba postići dogovor na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva u Bruxellesu,
 —
 programom pridruživanja žele se postići konkretni, definirani i održivi rezultati postupnom provedbom praktičnih mjera i uključivanjem civilnog društva i drugih dionika. Obje stranke osobito jamče da će postupak izrade svih zakona i strateških dokumenata u okviru programa pridruživanja biti uključiv i temeljen na dokazima,
 —
 stranke prepoznaju važnost pružanja potpore dogovorenim prioritetima s pomoću odgovarajućih i dostatnih političkih, tehničkih i financijskih sredstava,
 —
 provedba programa pridruživanja podliježe praćenju, godišnjem izvješćivanju i procjeni. Postignuti napredak preispitat će se, među ostalim, na zasjedanjima bilateralnih struktura utvrđenih Sporazumom o pridruživanju. Civilno društvo poticat će se da svoje nadzorne aktivnosti usmjeri na program pridruživanja,
 —
 Europska unija pružit će potporu Republici Moldovi u provedbi ciljeva i prioriteta utvrđenih u programu pridruživanja. U tu svrhu Europska unija ponudit će sve dostupne izvore potpore EU-a, pružiti stručno znanje i savjete, olakšati razmjenu najbolje prakse, znanja i iskustva te informacija i podržati izgradnju kapaciteta i jačanje institucija. Isto tako, Europska unija tražit će koordinaciju potpore od drugih partnera Republike Moldove i poticati ih na to. Koristit će se vlastitim relevantnim financijskim instrumentima kako bi pomogla u provedbi programa pridruživanja. Međutim, program pridruživanja nije dokument financijskog programiranja te ne može zamijeniti financijsko programiranje koje obavljaju stranke.
 EU će pružiti potporu u kontekstu ukupnih prioriteta za pomoć Republici Moldovi, kako je navedeno u jedinstvenom okviru za potporu (SSF) Europskog instrumenta za susjedstvo (ENI) i u višedržavnom programu pripremljenom za Republiku Moldovu u okviru ENI-ja, pritom uzimajući u obzir prioritete u okviru programa pridruživanja. Također može pružiti pomoć iz drugih instrumenata EU-a. Svaka financijska pomoć pružit će se uz potpuno poštovanje provedbenih pravila i postupaka kojima se uređuje vanjska pomoć EU-a. U skladu s tim postupcima sva pomoć EU-a Republici Moldovi i dalje će ovisiti o strogim uvjetima čije će se ispunjavanje redovito pratiti i ocjenjivati. Potrebno je uspostaviti nužne sustave ranog upozoravanja s ciljem smanjenja rizika.
 Trenutačni program pridruživanja bit će primjenjiv od dana njegova donošenja do kraja 2019. Program pridruživanja može se izmijeniti ili ažurirati u bilo kojem trenutku dogovorom Vijeća za pridruživanje EU-a i Republike Moldove.
 2. Prioriteti programa pridruživanja
 2.1. Ključni prioriteti
 Među prioritetima programa pridruživanja prvenstveno bi trebalo raditi na sljedećim reformama:
 U području jačanja institucija i dobrog upravljanja:
 1.
 Neovisnost sudstva
 Provesti postojeće zakonodavstvo koje se odnosi na pravosuđe i tijela kaznenog progona kako bi se zajamčila neovisnost, nepristranost, integritet, stručnost i učinkovitost sudstva, kao i tužiteljstva, koje ne bi smjelo biti pod političkim ili nikakvim drugim nedopuštenim utjecajem te kako bi se zajamčila nulta stopa tolerancije prema korupciji i spriječili svi oblici koruptivnog ponašanja. Provesti pravila o funkcionalnom imunitetu u skladu s europskim standardima i dobrom praksom. Provesti transparentno zapošljavanje sudaca i tužitelja na temelju zasluga putem neovisnog tijela.
 2.
 Sprečavanje i borba protiv korupcije, prijevare i sukoba interesa
 Provesti zakon o integritetu. Provesti zakon kojim se od svih relevantnih službenika zahtijeva da dostave svoju imovinsku karticu i imovinske kartice relevantnih bliskih rođaka i da prijave moguće sukobe interesa s obzirom na osobne interese ili interese bliskih rođaka i osigurati djelotvorno provođenje postupka izvršavanja. Donijeti zakone o razmjernim odvraćajućim sankcijama za kaznena djela korupcije i pranja novca. Provesti novu strategiju integriteta i borbe protiv korupcije s ciljem djelotvornog sprečavanja i smanjenja korupcije u skladu s vrijednostima i standardima EU-a. Ojačati kapacitete agencija za borbu protiv korupcije i poboljšati njihovu međusobnu koordinaciju i suradnju. Uspostaviti funkcionalan pravni okvir za zaštitu zviždača.
 3.
 Povrat imovine i istraživanje bankovnih prijevara
 Osnovati učinkovitu nacionalnu službu za povrat imovine. Razmijeniti glavne rezultate trenutačne druge faze Krollove istrage s EU-om pod uvjetima dogovorenima s Krollom, ne ugrožavajući time daljnje istrage i povrat imovine. Sve slučajeve prijevare koji su utjecali na bankarski sustav Republike Moldove u razdoblju od 2012. do 2014. podvrgnuti temeljitoj, nepristranoj istrazi, i to u cilju povrata preusmjerenih sredstava i dovođenja odgovornih pred lice pravde.
 4.
 Reforma javne uprave, uključujući upravljanje javnim financijama
 Provesti strategiju reforme javne uprave i strategije na kojima se temelji, koje su razvijene 2016. u savjetovanju s OECD-om/SIGMA-om i zajednicom donatora. Ponovno organizirati vladine institucije, administrativna tijela i poduzeća u državnom vlasništvu radi postizanja povećane odgovornosti, djelotvornosti i učinkovitosti. Preispitati razvoj politika i koordinacijski sustav radi poboljšanja uključivosti, dosljednosti, učinkovitosti, predvidivosti i transparentnosti u postupku donošenja odluka. Poboljšati kvalitetu i dostupnost javnih usluga. Zajamčiti stručnu javnu službu i suvremen sustav upravljanja ljudskim resursima. Pokrenuti teritorijalnu reformu kojom bi se moglo omogućiti maksimalno iskorištavanje resursa koji su građanima dostupni na lokalnoj razini. Sve više uključivati civilno društvo kako bi se poboljšale odgovornost, transparentnost i sposobnost pravovremenog odgovora pri reformi javne uprave i pružanju javnih usluga.
 Ažurirati strategiju Republike Moldove za upravljanje javnim financijama u razdoblju od 2013. do 2020. Nastaviti s reformom temeljitog parlamentarnog ispitivanja proračuna i nadzora nad njim. Jačati transparentnost, nadzor i odgovornost politike javnih financija i upravljanja njima. Poboljšati upravljanje opreznim korištenjem proračunom i proračunskom disciplinom, osnaženim postupcima odgovornosti i boljim upravljanjem kako bi se postigli rezultati.
 5.
 Temeljne slobode
 Podržavati slobodu i pluralizam medija, među ostalim donošenjem novoga Zakonika o audiovizualnim medijima, u skladu s preporukama Vijeća Europe, Europske unije i OESS-a, kako bi se zakonodavstvo Republike Moldove uskladilo s Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama i hitno riješilo pitanje koncentracije vlasništva nad medijima, monopolizacije tržišta oglašavanja, reforme nacionalne radiotelevizijske kuće. Bolje definirati kompetencije i zadaće Vijeća za koordinaciju audiovizualnih medija s ciljem jačanja njegove neovisnosti.
 Donijeti i provesti novi Nacionalni akcijski plan za ljudska prava, s naglaskom na najugroženijim skupinama, te uskladiti postupke planiranja i izrade proračuna kako bi se dodijelila sredstva dovoljna za njegovu učinkovitu provedbu. Zajamčiti djelotvorno izvršenje presuda Europskog suda za ljudska prava i izraditi učinkovit mehanizam parlamentarnog nadzora nad takvim izvršenjem.
 Posebna pozornost posvetit će se jamčenju da se ravnopravnost i rodna pitanja riješe kao međusektorski prioritet.
 6.
 Rješavanje pridnjestrovskog sukoba
 Razviti viziju mirnog i održivog rješenja pridnjestrovskog sukoba na temelju suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti Republike Moldove unutar njezinih međunarodno priznatih granica, uz poseban status Pridnjestrovlja, kojom će se u potpunosti zajamčiti ljudska, politička, gospodarska i socijalna prava stanovništva i kojom bi se također potaknula daljnja suradnja s Pridnjestrovljem. Nastaviti konstruktivan dijalog sa svim relevantnim dionicima u vezi sa stanjem u središnjem (pridnjestrovskom) dijelu granice između Republike Moldove i Ukrajine.
 U području gospodarskog razvoja i tržišnih prilika:
 7.
 Poboljšano poslovno okružje i ulagačka klima
 Provesti program reforme dogovoren s Međunarodnim monetarnim fondom i provesti ekonomske, porezne i financijske politike u istom duhu kao program reforme MMF-a. Poboljšati regulatorni okvir, operativno okružje za MSP-ove i provoditi zakone o tržišnom natjecanju kako bi se smanjilo monopolističko ponašanje. Provesti strategiju razvoja sektora MSP-ova za razdoblje od 2012. do 2020. i njezin povezani akcijski plan u skladu s novim zakonom o MSP-ovima, revidiranim planom konkurentnosti te zemlje i Nacionalnom strategijom za privlačenje ulaganja i promicanje izvoza za razdoblje od 2016. do 2020. Jačati ulogu udruženja poduzeća i MSP-ova (uključujući sektorska udruženja) kako bi se poboljšao javno-privatni dijalog. Pojednostaviti sustav inspektorata i raznih tijela za provođenje inspekcije kako bi se povećala učinkovitost i smanjila mogućnost za korupciju te pritom poboljšala provedba zakona i standarda.
 8.
 Poljoprivreda i ruralni razvoj
 Provesti Opći zakon o načelima subvencioniranja u sektoru poljoprivrede i ruralnog razvoja, čime će se poboljšati provedba politika u tom području. Povećati konkurentnost poljoprivredne proizvodnje, posebno u odabranim sektorima s visokom vrijednošću izvoza. Povećati zaposlenost i poboljšati životne uvjete u ruralnim područjima. Poboljšati održivu uporabu zemlje i vodnih resursa. Poboljšati usluge i infrastrukturu te diversifikaciju gospodarskih aktivnosti u ruralnim područjima.
 9.
 Reforme povezane s trgovinom: tehnički propisi, standardizacija i povezana infrastruktura te olakšavanje carine i trgovine
 Olakšati trgovinu koristeći se pokazateljima OECD-a o olakšavanju trgovine kao mjerilom. U području tehničkih propisa i standarda, poboljšati suradnju s relevantnim organizacijama EU-a kao što su CEN, CENELEC, ETSI, Euramet, EA, Welmec. Javna savjetovanja povezana s tehničkim propisima te sanitarnim i fitosanitarnim mjerama ključna su kako bi se potakla šira primjena i javno razumijevanje novih propisa u tim područjima. U pogledu sanitarnih i fitosanitarnih mjera, dobiti akreditaciju svih laboratorija uključenih u službene kontrole, u skladu s međunarodnim standardima, kako bi se ispunili sanitarni i fitosanitarni uvjeti za izvoz te pojačati sigurnost hrane na unutarnjem tržištu Republike Moldove.
 Uskladiti zakonodavstvo Republike Moldove s Carinskim zakonikom Europske unije i njegovim provedbenim uredbama te poboljšati učinkovitost carinske uprave u pogledu profesionalnog integriteta i transparentnosti. Uskladiti zakonodavstvo Republike Moldove kako bi se omogućilo pristupanje Republike Moldove Konvenciji o zajedničkom provoznom postupku.
 U području povezanosti, energetske učinkovitosti, okoliša i klimatske politike:
 10.
 Energetska sigurnost i energetska učinkovitost
 Osnažiti neovisnost ANRE-a, među ostalim depolitizacijom postupaka imenovanja i razrješenja za direktore te autonomnim određivanjem proračuna. Donijeti novi zakon o energetici na transparentan i uključiv način. Provesti sve preporuke preispitivanja ANRE-a koje je provelo tajništvo energetske zajednice. Provesti nove zakone o električnoj energiji i prirodnom plinu poduzimanjem potrebnih mjera koje su propisane zakonom i donošenjem potrebnoga sekundarnog zakonodavstva. U potpunosti provesti obveze i sporazume Republike Moldove, uključujući one koji su utvrđeni kao ciljevi financijskih programa MMF-a. Nastaviti poduzimati korake prema postizanju integracije energetskog tržišta Republike Moldove u energetsko tržište EU-a. Uskladiti zakon o energetskoj učinkovitosti u zgradama i uspostaviti odgovarajuće mehanizme potpore za mjere energetske učinkovitosti u javnim zgradama i kućanstvima. Na temelju zakona o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora razvijati programe potpore, administrativna pravila i ostale mjere potrebne za poticanje veće uporabe obnovljivih izvora energije.
 11.
 Promet
 Provesti reformu i program restrukturiranja željezničkog sektora. Uložiti više truda u provedbu zakonodavstva EU-a u području zrakoplovstva kako bi se u cijelosti iskoristio Sporazum o zajedničkom zračnom prostoru između EU-a i Republike Moldove. Uspostaviti slobodno i pravedno tržišno natjecanje u sektoru zrakoplovstva, osobito uključiti klauzule o nediskriminirajućem pristupu zračnoj luci u koncesiju zračne luke u Kišinjevu te ponovno uspostaviti djelotvorno tržišno natjecanje u sektoru zemaljskih usluga. Razviti gospodarski važne infrastrukture, uključujući preko daljnje provedbe projekata za razvoj proširene indikativne mreže TEN-T.
 12.
 Okoliš i klimatska politika
 Zajamčiti nastavak administrativnih reformi i izgradnje primjerenog administrativnog kapaciteta za provedbu poglavlja o okolišu i klimatskoj politici iz Sporazuma o pridruživanju. Ostvariti napredak u usklađivanju s pravnom stečevinom u području okoliša donošenjem glavnog pravnog okvira u tom sektoru, posebno zakona o zaštiti zraka, gospodarenju kemijskim tvarima te industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja). Provesti zakone o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš i gospodarenju otpadom.
 U području mobilnosti i međuljudskih kontakata:
 13.
 Obrazovanje, osposobljavanje i mladi
 Poboljšati provedbu novog Zakonika o obrazovanju na svim razinama obrazovanja. Povećati administrativni kapacitet Ministarstva obrazovanja i podređenih tijela. Provesti reformu strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u skladu s ciljevima strategije i akcijskog plana za razvoj strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (za razdoblje od 2013. do 2020.) kako bi se odgovorilo na potrebe tržišta rada. Donijeti pravni okvir za sektorske odbore. Poticati uključivanje odgovarajućih dionika (uključujući poduzeća i socijalne partnere) u sve oblike cjeloživotnog učenja za kontinuirani profesionalni razvoj kako bi se prilagodili potrebama tržišta rada. Provesti nacionalnu strategiju za razvoj sektora za mlade.
 2.2. Politički dijalog, dobro upravljanje i jačanje institucija
 Političkim dijalogom i suradnjom u pogledu reformi koje je potrebno provesti u okviru ovog programa pridruživanja želi se ojačati poštovanje demokratskih načela, vladavine prava i dobrog upravljanja, ljudskih prava i temeljnih sloboda, uključujući prava pripadnika manjina kako je utvrđeno temeljnim konvencijama UN-a i Vijeća Europe te povezanim protokolima. Potrebno je zajamčiti usklađenost s akcijskim planom Vijeća Europe, koji će biti primjenjiv tijekom provedbe ovog programa pridruživanja.
 i. Jačanje stabilnosti, neovisnosti i djelotvornosti institucija koje jamče demokraciju i vladavinu prava u Republici Moldovi, uključujući s pomoću sveobuhvatne reforme javne uprave i reforme upravljanja javnim financijama
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 donijeti i provesti revidirane kompetencije Ustavnog suda i postupke imenovanja njegovih članova u uskoj suradnji s Venecijanskom komisijom Vijeća Europe,
 —
 pristupiti rješavanju svih nedostataka koje su tijekom proteklih izbora uočili Organizacija za europsku sigurnost i suradnju/Ured za demokratske institucije i ljudska prava (OESS/ODIHR), nacionalna promatračka misija civilnog društva i središnja tijela javne uprave, među ostalim potrebe za osiguravanjem transparentnog financiranja kampanja, neovisnog i nepristranog izvješćivanja masovnih medija i glasovanja dijaspore,
 —
 procijeniti mogućnost da se građanima Republike Moldove omogući izravno financiranje djelovanja političkih stranaka, izbornih kampanja/kandidata na izborima prihodima ostvarenima izvan zemlje, istodobno sprečavajući inozemne građane, osobe i države da se izravno ili neizravno upliću u političke aktivnosti Republike Moldove,
 —
 uspostaviti funkcionalan pravni okvir za zaštitu zviždača,
 —
 provesti reformu teritorijalne strukture zemlje smanjenjem broja lokalnih vlasti u skladu s nacionalnom strategijom decentralizacije i strategijom reforme javne uprave,
 —
 provesti strategiju reforme javne uprave i strategije na kojima se temelji, koje su razvijene 2016. u savjetovanju s OECD-om/SIGMA-om i zajednicom donatora,
 —
 jačati mehanizme i kapacitete za koordinaciju, praćenje i izvješćivanje na političkoj i administrativnoj razini,
 —
 procijeniti troškove akcijskog plana za reformu javne uprave u razdoblju od 2016. do 2018.,
 —
 uspostaviti uravnotežen proračun u skladu sa sporazumom MMF-a i s dovoljno financijskih sredstava za provedbu planiranih reformi,
 —
 reformirati Državni ured,
 —
 objasniti funkcije, uloge i odgovornosti glavnih institucija i razviti jedinstvene, pisane i usklađene postupke i metodologije za uključiv razvoj politike i koordinaciju koji se temelje na dokazima,
 —
 pripremiti preispitivanje pravnog okvira za javnu službu kako bi nakon izmjena obuhvaćao sve institucije u području državne uprave i zajamčiti da se zapošljavanje, promicanje i otpuštanje temelje na zaslugama,
 —
 učvrstiti ulogu državnih tajnika kao najviše pozicioniranih javnih službenika u svakom resornom ministarstvu kako bi se doprinijelo povećanju stručnosti i depolitizaciji javne službe,
 —
 povećati opseg prikupljanja podataka za registar osoblja, uključujući podatke o plaćama, i njegovu primjenu postupno proširiti na sve državne institucije,
 —
 reorganizirati vladine institucije radi postizanja povećane odgovornosti, djelotvornosti i učinkovitosti, uključujući preispitivanje isplativosti i učinkovitosti državnih poduzeća koja obavljaju administrativne funkcije,
 —
 temeljito provesti zakonodavstvo o transparentnosti odluka,
 —
 izmijeniti Zakon o pristupu informacijama kako bi se poboljšala njegova provedba i uspostaviti potrebne mjere za praćenje njegove provedbe,
 —
 izraditi opći zakon o upravnim postupcima u cilju provođenja načela dobre uprave te postupno uskladiti posebne upravne postupke s novim zakonom,
 —
 pokrenuti teritorijalnu reformu kojom bi se moglo omogućiti maksimalno iskorištavanje resursa koji su građanima dostupni na lokalnoj razini,
 —
 ažurirati strategiju Republike Moldove za upravljanje javnim financijama za razdoblje od 2013. do 2020.,
 —
 donijeti novu strategiju unutarnje financijske kontrole u javnom sektoru,
 —
 nastaviti s reformom temeljitog parlamentarnog ispitivanja proračuna i nadzora nad njim; jačati transparentnost, nadzor i odgovornost politike javnih financija i upravljanja njima,
 —
 donijeti novi Nacrt zakona o funkcioniranju Revizorskog suda kojim se jamči neovisnost i učinkovitost javne vanjske revizije.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 u suradnji s Vijećem Europe istražiti koje je korake potrebno poduzeti za jačanje institucionalnog okvira kako bi se potaknula dugoročna otpornost Republike Moldove,
 —
 poboljšati razmjenu informacija između vlade i parlamenta,
 —
 ojačati nadzor koji parlament provodi nad provedbom reformi i zakonodavstva,
 —
 osigurati da se predsjednički, parlamentarni i lokalni izbori provode demokratski, u skladu s europskim standardima,
 —
 preispitati mogućnost revizije državnog financiranja političkih stranaka na temelju međunarodne najbolje prakse, kako bi se u obzir uzeli rezultati predsjedničkih izbora,
 —
 revidirati gornju granicu donacija pojedinaca i pravnih subjekata političkim strankama, u skladu s najboljom međunarodnom praksom i uz poštovanje stručnosti Venecijanske komisije,
 —
 nastaviti provedbu strategije decentralizacije, u skladu s Europskom poveljom o lokalnoj samoupravi Vijeća Europe (Serija Ugovora Vijeća Europe br. 122),
 —
 preispitati mehanizme registracije glasača u skladu s preporukama OESS-a/ODIHR-a kako bi se zajamčila točnost podataka,
 —
 razviti i provesti modul automatiziranog informacijskog sustava pod nazivom „Izbori” – „Financijski nadzor” i regulatorni okvir kojim će se automatizirati postupak izvješćivanja, prikupljanja, analize financijskih izvještaja političkih stranaka i izbornih kandidata te poboljšati pristup javnosti tim informacijama. Uspostaviti djelotvorne sankcije u slučaju povreda prava i zajamčiti da stranke snose teret dokazivanja podrijetla sredstava. Provesti mogućnost oduzimanja imovine čije podrijetlo nije objašnjeno,
 —
 uspostaviti djelotvorne mehanizme za upravljanje tokovima pomoći i njihovu koordinaciju u skladu s potrebama vlade,
 —
 nastaviti s reformom javne uprave u skladu s načelima javne uprave (i na središnjoj i lokalnoj razini, kao i s teritorijalnom reformom), uz savjetovanje s civilnim društvom i njegovo sve veće uključivanje, radi izgradnje odgovorne, učinkovite, transparentne i stručne javne službe utemeljene na zaslugama i dokazima s primjerenim etičkim kodeksom i bez političkih pritisaka,
 —
 u skladu sa strategijom reforme javne uprave optimizirati javnu upravu na nacionalnoj i lokalnoj razini,
 —
 redovito provoditi ex ante procjene učinka; zajamčiti da se troškovi reformi sustavno procijene te uspostaviti međuministarski forum za rješavanje sukoba na visokim administrativnim i političkim razinama,
 —
 uspostaviti transparentan i konkurentniji sustav plaća za zaposlenike u javnom sektoru kako bi se privukle i zadržale osobe s talentom,
 —
 pružiti građanima lako dostupne informacije o njihovim pravima na dobru upravu, pristup informacijama i upravnom pravosuđu te o pravu na naknadu štete kako bi znali gdje i kako mogu podnositi pritužbe. Zajamčiti učinkovite i konkretne popratne mjere u vezi sa zahtjevima i pritužbama građana,
 —
 zajamčiti poboljšanje institucija i organizacija koje je potrebno za jačanje parlamentarnog nadzora, uključujući modalitete za suradnju s javnom vanjskom revizijom,
 —
 osnažiti sposobnost Ministarstva financija da obavlja ulogu središnjeg fiskalnog tijela i zajamčiti fiskalnu održivost,
 —
 nastaviti s poboljšanjem upravljanja javnim financijama i učinkovito provesti ažuriranu strategiju upravljanja javnim financijama,
 —
 uspostaviti stalan višegodišnji program javnih ulaganja koji će voditi Ministarstvo financija kako bi se osigurala prioritetna ulaganja na nacionalnoj razini u višegodišnjem proračunskom okviru,
 —
 zajamčiti poboljšanje institucija i organizacija koje je potrebno za jačanje vanjskog nadzora, uključujući daljnji razvoj uloge Revizorskog suda Republike Moldove u vanjskoj reviziji, u skladu sa standardima Međunarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucija i modalitetima za suradnju između parlamenta i javne vanjske revizije,
 —
 na odgovarajući način provesti disciplinske postupke i djelotvorno primijeniti sankcije,
 —
 postupno reformirati standarde javnog računovodstva i vanjskog izvješćivanja.
 ii. Daljnja reforma pravosudnog sektora, osobito jamčeći neovisnost, nepristranost, stručnost i učinkovitost sudstva, uključujući tužiteljstvo, koji ne bi smio biti pod političkim ili nekim drugim nedopuštenim utjecajem. U okviru nekih elemenata sveobuhvatne reforme pravosudnog sektora mogu se zahtijevati izmjene Ustava:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 provesti zakonodavstvo na snazi koje se odnosi na suce, tužitelje, odvjetnike i druge pravne stručnjake kako bi se zajamčila nulta stopa tolerancije prema korupciji i spriječili svi oblici koruptivnog ponašanja,
 —
 osigurati zapošljavanje sudaca i tužitelja koje provodi neovisno tijelo primjenom transparentnih i objektivnih kriterija koji se temelje na zaslugama te provedbom poštenih postupaka odabira, među ostalim putem obveznih pisanih testova i upotrebom nacionalne baze podataka o slobodnim radnim mjestima u skladu s europskim standardima,
 —
 osigurati promaknuća sudaca i tužitelja, što se među ostalim odnosi na glavne tužitelje i promaknuća na visokim sudovima, koja provodi neovisno tijelo primjenom transparentnih i objektivnih kriterija koji se temelje na zaslugama te provedbom poštenih postupaka odabira u skladu s europskim standardima,
 —
 zajamčiti djelotvornu provedbu mjera zaštite za neovisnost sudaca,
 —
 zajamčiti djelotvornu provedbu disciplinskih pravila i etičkih kodeksa, uključujući postupovne mjere zaštite za suce i tužitelje, autonomiju pravosudne inspekcije u odnosu na Vrhovno sudsko vijeće te mehanizme za pritužbe dostupne javnosti,
 —
 provesti pravila o funkcionalnom imunitetu u skladu s dobrom praksom i potpuno poštujući europske standarde,
 —
 provesti zakonodavni paket u vezi s integritetom u pravosudnom sektoru,
 —
 poboljšati transparentnost i učinkovitost u postupku donošenja odluka Vrhovnog sudskog vijeća,
 —
 osnažiti neovisnost Vrhovnog tužiteljskog vijeća u skladu s odredbama Zakona o tužiteljstvu od 25. veljače 2016. i odlučno nastaviti sa sveobuhvatnom reformom tužiteljstva, kao i provedbom novog zakonodavstva,
 —
 zajamčiti pošteno suđenje, pristup pravosuđu i postupovna prava u kaznenim postupcima u skladu s obvezama Republike Moldove u okviru Europske konvencije o ljudskim pravima, sudske prakse Suda i drugih relevantnih konvencija Vijeća Europe uspostavom:
 =
 zakonodavstva i mjera kojima će se osumnjičenicima i osuđenim osobama u kaznenim postupcima zajamčiti postupovna prava,
 =
 zakonodavstva i mjera te osiguravanjem sredstava kojima će se žrtvama kaznenih djela zajamčiti pravo na pristup pravosuđu, zaštitu, potporu i naknadu štete, među ostalim u okviru kaznenopravnog sustava,
 —
 osnažiti provedbu pravne pomoći i alternativnih mehanizama za rješavanje sporova,
 —
 zajamčiti funkcioniranje djelotvornog elektroničkog sustava upravljanja sudskim predmetima s pouzdanom nasumičnom dodjelom predmeta i sudskim statističkim podacima.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 zajamčiti neovisnost institucija pravosudnog sektora kako ne bi bile podložne političkom pritisku ili bilo kojem drugom obliku pritiska uprave, vlade ili parlamenta,
 —
 osigurati potpunu neovisnost svih tužitelja i smanjiti nadzornu ulogu Ureda glavnog tužitelja, kako se predviđa novim Zakonom o tužiteljstvu,
 —
 zajamčiti da Nacionalni institut za pravosuđe pruža početno i trajno osposobljavanje u skladu s utvrđenim potrebama,
 —
 pokazati rezultate mjera za jačanje integriteta i odgovornosti sudstva kao što su sigurnosne provjere i osude za kaznena djela povezana s korupcijom,
 —
 raditi u cilju poboljšanja javnog viđenja neovisnosti, integriteta, transparentnosti i odgovornosti sudstva,
 —
 napredovati u pogledu sveobuhvatne reforme tužiteljstva, uključujući specijalizirane tužitelje u području organiziranog kriminala i korupcije,
 —
 napredovati u provedbi Zakona o optimizaciji pravosudne karte, u skladu s akcijskim planom odobrenim Odlukom Parlamenta br. 21 od 3. ožujka 2017.,
 —
 poboljšati pristup pravosuđu, osobito za žene i ugrožene skupine,
 —
 raditi na znatnom skraćivanju trajanja postupaka u građanskim i kaznenim stvarima,
 —
 raditi na povećanju stope rješavanja predmeta.
 iii. Jamčenje poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda sveobuhvatnom suradnjom u području zaštite ljudskih prava i temeljnih sloboda. Ta suradnja uključivat će rad u sljedećim područjima, u cilju:
 Ljudska prava i temeljne slobode
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 dovršetka i naknadne provedbe novog Nacionalnog akcijskog plana za ljudska prava, s naglaskom na najugroženijim skupinama, te usklađivanja postupaka planiranja i izrade proračuna kako bi se dodijelila sredstva dovoljna za njegovu djelotvornu provedbu,
 —
 osnivanja nacionalnog vijeća i tajništva koji će izraditi novi Nacionalni akcijski plan za ljudska prava, nadzirati ga i izvješćivati o njegovoj provedbi,
 —
 osiguravanja djelotvornog izvršenja presuda Europskog suda za ljudska prava i izrade učinkovitog mehanizma parlamentarnog nadzora nad takvim izvršenjem,
 —
 početka provođenja strategije za konsolidaciju međuetničkih odnosa za razdoblje od 2017. do 2027. i donošenja relevantnog akcijskog plana,
 —
 napredovanja s probnom provedbom Europske povelje o manjinskim i regionalnim jezicima na sedam lokacija u okviru nastojanja Republike Moldove da ratificira Povelju,
 —
 dovršetka reforme institucije pučkog pravobranitelja poboljšanjem Zakona o pučkom pravobranitelju br. 52 od 3. travnja 2014., u skladu s preporukama Venecijanske komisije i financijskom odredbom u skladu s pariškim načelima,
 —
 jamčenja funkcioniranja Nacionalnog preventivnog mehanizma za sprečavanje mučenja u skladu s člankom 18. stavkom 3. Fakultativnog protokola uz Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka,
 —
 ratifikacije Protokola br. 12 uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda,
 —
 donošenja i provedbe izmjena zakonodavstva o zločinu iz mržnje u svrhu njegova usklađivanja s europskim standardima. Povećanja napora s ciljem istrage i odgovora na slučajeve govora mržnje i zločina iz mržnje i kako bi se žrtvama zajamčio djelotvoran pristup pravosuđu.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 jamčenja primjene zakona i propisa kojima se zabranjuje diskriminacija po bilo kojoj osnovi, uključujući Zakon o ravnopravnosti, te jačanja kapaciteta Vijeća za sprečavanje i suzbijanje diskriminacije („Vijeće za ravnopravnost”),
 —
 razmatranja preporuka struktura i stručnjaka iz Vijeća Europe koje se odnose na sukladnost s Okvirnom konvencijom za zaštitu nacionalnih manjina i njihova provođenja u dogovoru s navedenim strukturama i stručnjacima. U tom kontekstu, osiguravanje jamčenja prava pripadnicima manjina, među ostalim dijalogom i savjetovanjem s njima, uzimajući ujedno u obzir relevantna mišljenja Venecijanske komisije Vijeća Europe,
 —
 poboljšanja provedbe zakonodavstva o pristupu za osobe s invaliditetom. Povećanja pristupa osoba s invaliditetom javnim zgradama, prijevozu i informacijama,
 —
 jamčenja djelotvorne provedbe Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom, uključujući članke 12. (Jednakost pred zakonom) i 14. (Osobna sloboda i sigurnost),
 —
 potpisivanja Fakultativnog protokola uz Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom,
 —
 daljnje deinstitucionalizacije djece,
 —
 održavanja učinkovitih predistražnih i izvansudskih mehanizama za rješavanje sporova u području ljudskih prava i temeljnih sloboda,
 —
 nastavka omogućavanja pristupa informacijama o pravima građana i odgovarajućim pravnim rješenjima,
 —
 provedbe djelotvornih mjera za izbjegavanje neopravdanih uhićenja i nezakonitih presretanja, uzimajući u obzir to da će možda biti potrebna razmjerna razina intruzivnosti kako bi se osigurala pravilna istraga korupcije i drugih vrsta kaznenih djela,
 —
 promicanja i podizanja razine svijesti o ljudskim pravima i borbi protiv diskriminacije u sudstvu, kaznenom progonu i administraciji,
 —
 provedbe Zakona o posebnom pravnom autonomnom statusu Gagauzije iz 1994. na temelju preporuka Venecijanske komisije iz 2002. i preporuka OESS-a iz 2013.,
 —
 zaštite postupovnih prava osoba koje su u policijskom pritvoru i osoba zadržanih od strane Nacionalnog antikorupcijskog centra i koje su u istražnom zatvoru.
 Sloboda izražavanja
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 nastavka rada na jamčenju slobode izražavanja i neovisnosti medija, u skladu s preporukama Vijeća Europe, Europske unije i OESS-a,
 —
 razvijanja i donošenja strategije za razvoj masovnih medija u skladu s europskom praksom,
 —
 uspostave redovitog dijaloga u cilju razmjene najbolje prakse u pogledu slobode medija, medijskog pluralizma, dekriminalizacije klevete, zaštite novinarskih izvora i kulturne raznolikosti u medijima,
 —
 donošenja novog Zakonika o audiovizualnim medijima u cijelosti u skladu s preporukama OESS-a i Vijeća Europe, koji će biti sličan nacrtu iz 2011.,
 —
 stvaranja uvjeta za potpunu neovisnost javnih radiotelevizijskih kuća.
 Suradnja u području civilnog društva
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 uključivanja organizacija civilnog društva, uključujući organizacije predstavnika poslodavaca i sindikate, u prikupljanje informacija i nadzor nad politikama,
 —
 donošenja i jamčenja provedbe strategije razvoja civilnog društva za razdoblje od 2017. do 2020.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 donošenja novog zakona o nevladinim organizacijama u skladu s međunarodnim standardima, kojim će se, među ostalim, poboljšati pravni okvir za djelotvorno sudjelovanje civilnog društva u postupku odlučivanja,
 —
 jačanja okvira sudjelovanja civilnog društva u razvoju javnih politika i praćenju njihove provedbe, među ostalim izmjenom zakona o transparentnom odlučivanju,
 —
 promicanja i jačanja financijske održivosti civilnog društva i razmatranja uvođenja socijalnog ugovaranja, proširenja javnih programa subvencioniranja, olakšavanja pravnog okvira u pogledu donacija,
 —
 uspostave okružja kojim se potiče aktivno građanstvo i volontiranje.
 Zlostavljanje i mučenje
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 učinkovitog rješavanja svih prijavljenih slučajeva u kojima su službenici tijela kaznenog progona zlostavljali pritvorenike, posebno u pritvorima.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 uspostave sveobuhvatnog političkog okvira za sprečavanje nekažnjavanja i borbu protiv njega na temelju smjernica za ukidanje nekažnjavanja za teške povrede ljudskih prava (Vijeće Europe, 2011.),
 —
 osiguranja djelotvorne istrage i sankcija za mučenje i zlostavljanje.
 Prava djece
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 provedbe Akcijskog plana za razdoblje od 2016. do 2020. u okviru Strategije za zaštitu djece za razdoblje od 2014. do 2020.
 Nasilje u obitelji
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 jamčenja provedbe postojećeg zakonodavnog okvira i okvira za politiku u pogledu nasilja u obitelji.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 ratifikacije Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji.
 Jednako postupanje
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 jamčenja usklađenosti s europskim standardima u pogledu pravila o zdravlju i sigurnosti, pravila o rodiljnom dopustu te pravila o usklađivanju roditeljskih i poslovnih obveza,
 —
 promicanja sudjelovanja žena u odlučivanju te u javnom, političkom i poslovnom životu, kao i poduzimanja ciljanih aktivnosti čija je svrha ravnopravno sudjelovanje i zastupljenost muškaraca i žena u tim područjima.
 Prava sindikata i temeljni radni standardi
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 nastavka rada na tome da se zajamči da su prava sindikata i temeljni radni standardi u skladu s europskim standardima i konvencijama Međunarodne organizacije rada (ILO),
 —
 napredovanja u jamčenju rodne ravnopravnosti na tržištu rada, s posebnim naglaskom na zapošljavanje žena,
 —
 provedbe zakonodavstva o borbi protiv dječjeg rada.
 2.3. Vanjska i sigurnosna politika
 Dijalogom i suradnjom u području Zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) želi se ostvariti postupno približavanje, uključujući u području Zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP). Njima se posebice obuhvaćaju pitanja sprečavanja sukoba i upravljanja krizama, regionalne stabilnosti, razoružanja, neširenja naoružanja, kontrole oružja i kontrole izvoza. Suradnja u tom području temeljit će se na zajedničkim vrijednostima i obostranim interesima, a njezin cilj bit će veća usklađenost i učinkovitost politike s pomoću bilateralnih, međunarodnih i regionalnih foruma. Ona će uključivati rad u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 potpisivanja sporazuma između Europske unije i Republike Moldove o sigurnosnim postupcima za razmjenu klasificiranih podataka.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 nastavka promicanja mirnog rješavanja sukoba te međunarodne stabilnosti i sigurnosti na temelju djelotvornog multilateralizma,
 —
 razvoja suradnje u pogledu sankcija EU-a,
 —
 promicanja poštovanja načela suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti, nepovredivosti granica i neovisnosti, kako je utvrđeno u Povelji UN-a i Helsinškom završnom aktu OESS-a,
 —
 jačanja praktične suradnje u sprečavanju sukoba i upravljanju krizama olakšavajući sudjelovanje Republike Moldove u civilnim i vojnim operacijama upravljanja krizama pod vodstvom EU-a te omogućivanja aktivnosti savjetovanja i osposobljavanja u području ZSOP-a (na temelju Okvirnog sporazuma o sudjelovanju koji je na snazi od 1. srpnja 2013. i multilateralnog okvira radne skupine Istočnog partnerstva o ZSOP-u).
 Terorizam, neširenje oružja za masovno uništenje i nezakonit izvoz oružja
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 razmjene informacija o terorističkim organizacijama, skupinama, njihovim aktivnostima i mrežama potpore u skladu s međunarodnim pravom i zakonodavstvom koje su donijele stranke, među ostalim putem sporazuma o operativnoj i strateškoj suradnji između Republike Moldove i Europola, kao i putem sporazuma o suradnji između Republike Moldove i Eurojusta,
 —
 jamčenja da se zakon o borbi protiv terorizma temelji na ljudskim pravima i da ga preispita Venecijanska komisija,
 —
 suradnje na carinskoj kontroli utemeljenoj na procjeni rizika kako bi se zajamčila sigurnost i zaštita robe koja se uvozi, izvozi ili je u provozu,
 —
 suradnje u sprečavanju terorizma,
 —
 donošenja sveobuhvatne strategije za borbu protiv širenja oružja za masovno uništenje i kemijskog, biološkog, radiološkog i nuklearnog oružja te donošenje povezanog nacionalnog akcijskog plana.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 suradnje u cilju jačanja međunarodnog konsenzusa o borbi protiv terorizma utemeljenoj na ljudskim pravima, među ostalim o pravnoj definiciji terorističkih činova,
 —
 nastavka poboljšanja nacionalnog zakonodavnog i regulatornog okvira u području borbe protiv terorizma, osobito uz potpuno poštovanje vladavine prava, međunarodnog prava o ljudskim pravima i izbjeglicama te humanitarnog prava i u potpunosti u skladu s mjerodavnim konvencijama UN-a i Vijeća Europe, kao što su Konvencija Vijeća Europe o sprečavanju terorizma (CETS 196) iz 2005. godine i njezin Dodatni protokol te Konvencija Vijeća Europe o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenoga kaznenim djelom i o financiranju terorizma (CETS 198),
 —
 snažnijeg naglaska na razumijevanju i rješavanju pitanja pokretača radikalizacije i čimbenika koji pogoduju nasilnom ekstremizmu,
 —
 istraživanja mogućnosti za suradnju, uključujući u pogledu izgradnje kapaciteta, u području zrakoplovne sigurnosti (uključujući zračne luke) i zaštite lakih meta,
 —
 razrade načina suradnje u borbi protiv trgovine oružjem i uništavanju zaliha,
 —
 razrade načina suradnje i razmjene informacija o otkrivanju i praćenju nezakonitog oružja,
 —
 suradnje i doprinosa u borbi protiv širenja oružja za masovno uništenje i povezanih materijala, kao i načina njihove isporuke, potpunim poštovanjem i nacionalnom provedbom postojećih obveza stranaka na temelju međunarodnih ugovora i sporazuma o razoružanju i neširenju oružja te ostalih relevantnih međunarodnih obveza,
 —
 uspostave djelotvornog sustava nacionalnih kontrola izvoza i provoza robe povezane s oružjem za masovno uništenje, uključujući kontrolu krajnjeg korištenja oružja za masovno uništenje na tehnologijama dvojne namjene, s učinkovitim sankcijama za kršenje kontrola izvoza,
 —
 rješavanja pitanja nezakonite trgovine malim i lakim oružjem, uključujući streljiva za njih, na temelju postojećih međunarodnih sporazuma i rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a te obveza iz drugih međunarodnih instrumenata primjenjivih u tom području,
 —
 nastavka suradnje u području nadzora izvoza konvencionalnog oružja u svjetlu zajedničkog stajališta EU-a o nadzoru izvoza vojne tehnologije i opreme.
 Pridnjestrovski sukob
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 održavanja funkcionalnosti svih postojećih platformi za dijalog i formata za pregovore u cilju utvrđivanja održivih rješenja za probleme s kojima se ljudi suočavaju na objema obalama rijeke Dnjestar te sveobuhvatnog i mirnog rješavanja pridnjestrovskog sukoba na temelju suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti Republike Moldove unutar njezinih međunarodno priznatih granica s posebnim pravnim statusom za pridnjestrovsku regiju,
 —
 razvoja vizije rješavanja pridnjestrovskog sukoba kao temelja za suradnju s pridnjestrovskom stranom,
 —
 održavanja učinkovite suradnje između EU-a i Republike Moldove u pogledu rješavanja pridnjestrovskog sukoba te promicanja mjera za izgradnju povjerenja u okviru dogovorenih formata, uključujući savjetovanja o planovima za razdoblje nakon okončanja sukoba,
 —
 jačanja dijaloga u cilju pokazivanja koristi Sporazuma o pridruživanju te jamčenja njegove primjenjivosti na cijelom državnom području Republike Moldove, poduzimajući istodobno mjere za legalizaciju aktivnosti gospodarskih subjekata na lijevoj obali rijeke Dnjestar,
 —
 nastavka konstruktivnog dijaloga sa svim relevantnim dionicima u vezi sa stanjem u središnjem (pridnjestrovskom) dijelu granice između Republike Moldove i Ukrajine,
 —
 razvoja platformi za dijalog između predstavnika civilnog društva i medijskih kuća s desne i lijeve obale rijeke Dnjestar.
 Međunarodni kazneni sud
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 provedbe Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda i s njim povezanih instrumenata, vodeći računa o očuvanju njegova integriteta.
 2.4. Suradnja u pogledu slobode, sigurnosti i pravde
 Očekuje se da će Republika Moldova stalno ispunjavati zahtjeve navedene u četirima blokovima Akcijskog plana za liberalizaciju viznog režima od 16. prosinca 2010. Učinkovita i održiva provedba svih ciljeva koji se nalaze u tom akcijskom planu, uključujući one u bloku 3. (Javni red i sigurnost), ključna je za održavanje bezviznog režima s EU-om. U skladu s revidiranim mehanizmom suspenzije izuzeća od obveze posjedovanja vize (1), putovanje bez vize može se suspendirati ako se ne ispunjava jedan ili više ciljeva. U slučaju opravdane zabrinutosti u vezi s izvršenjem konkretnih ciljeva akcijskog plana Republika Moldova na zahtjev će pružiti informacije Europskoj uniji.
 Nadalje, stranke propisno primaju na znanje preporuke dobivene nakon misija stručnog pregleda organiziranih 2015. i 2016. u cilju procjene sektora pravosuđa, borbe protiv korupcije i borbe protiv pranja novca u Republici Moldovi. U tom se pogledu Republika Moldova obvezuje služiti tim preporukama, zajedno s drugim preporukama EU-a te drugim preporukama međunarodnih organizacija, za razradu dokumenta politike za razdoblje nakon 2016. u području borbe protiv korupcije te dokumenata politike za razdoblje nakon 2017. u području pravosuđa i borbe protiv pranja novca.
 Stranke će nadalje surađivati u sljedećim područjima:
 Zaštita osobnih podataka
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 nastavak usklađivanja nacionalnog pravnog okvira u području zaštite osobnih podataka s pravom EU-a, s posebnim naglaskom na Uredbi (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (2) i Direktivi (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća (3),
 —
 nastavak provedbe pravnog okvira o zaštiti osobnih podataka u svim sektorima kako bi se zajamčila visoka razina zaštite podataka u skladu s europskim instrumentima i standardima,
 —
 nastavak jačanja izgradnje kapaciteta Nacionalnog centra za zaštitu osobnih podataka.
 Borba protiv organiziranog kriminala
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 definiranje i jasna podjela u pogledu toga koje su nadležnosti i ovlasti policije koje se moraju provesti u svrhu prikupljanja obavještajnih podataka te prikupljanja i uporabe (forenzičkih) dokaza,
 —
 stvaranje i učinkovito poboljšanje sustava za financijske istrage koji je usmjeren na traganje, privremeno oduzimanje i oduzimanje imovine stečene organiziranim kriminalom,
 —
 godišnja objava izvješća o radu specijaliziranog tužitelja nadležnog za borbu protiv organiziranog kriminala.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 daljnja provedba i jačanje, diljem državnog područja, koncepta policijskih aktivnosti koje se temelje na obavještajnim podacima, što zahtijeva dobro razvijen sustav analize rizika i prijetnji te upravljanja njima (metodologija Europola primijenjena u kontekstu njegove procjene prijetnje teškog i organiziranog kriminala).
 —
 jasan opis alata (među ostalim posebnih sredstava za istragu kada se ona trebaju upotrebljavati) i uvjeta pod kojim se oni mogu upotrebljavati u istrazi.
 Reforma policije
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 dovršetak uspostave odgovorne, pouzdane i djelotvorne policijske organizacije koja je sastavni dio Ministarstva unutarnjih poslova. Političko vodstvo Ministarstva bit će ograničeno na uspostavljanje strateških prioriteta policijskih snaga i širokih politika. U pogledu operativnih aktivnosti policijskih snaga neće postojati pravo izdavanja sudskog naloga (ni pozitivnog ni negativnog),
 —
 provedba policijskih aktivnosti u zajednici i osiguravanje da se građani mogu lako obratiti policiji s informacijama,
 —
 jačanje odgovornosti i jamčenje da nema nedopuštenih utjecaja na policiju.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 provedba strategije za javni red i sigurnost, među ostalim u pogledu javnog reda i upravljanja mnoštvom ljudi,
 —
 nastavak provedbe strategije za razvoj policije u razdoblju od 2016. do 2020., s posebnim naglaskom na osuvremenjivanju (a) upravljanja ljudskim resursima; (b) tehnika upravljanja; i (c) operativnih sposobnosti policijskih snaga (poštovanje temeljnih ljudskih prava u postupanju s osobama u policijskom pritvoru; razvoj učinkovitih odnosa s javnosti; ažuriranje njezina okružja informacijskih i komunikacijskih tehnologija; poboljšanje kapaciteta za kriminalističke istrage na mjestu događaja i daljnji razvoj njezine strategije za borbu protiv korupcije),
 —
 donošenje razvojne strategije za postrojbe karabinjera i jamčenje napretka u provedbi te strategije,
 —
 uspostava učinkovitog sustava zaštite svjedoka (specijalizirana jedinica) i nuđenje potrebnih jamstava svjedocima da će biti zaštićeni od zastrašivanja i fizičkih prijetnji,
 —
 promicanje kulture integriteta i etičkih vrijednosti u Ministarstvu unutarnjih poslova i policiji. Razrada propisa i standarda ponašanja kako bi se spriječili i učinkovito sankcionirali prijestupi policije. Uspostava alata za procjenu djelotvornosti i učinkovitosti policijskih aktivnosti,
 —
 osnivanje zajedničkog centra za osposobljavanje u području kaznenog progona kako bi se zajamčilo prikladno osnovno osposobljavanje i osposobljavanje specijalizirano za tu službu, uključujući, prema potrebi, visokospecijalizirano osposobljavanje. Na temelju radnog dogovora iz 2012. između Republike Moldove i Europske policijske akademije (CEPOL) zajednički centar za osposobljavanje u području kaznenog progona razvit će blizak operativni odnos s CEPOL-om,
 —
 poboljšanje uvjeta pritvora u policiji,
 —
 osiguravanje, na temelju najbolje prakse EU-a, neovisnog mehanizma za praćenje policije kojim će se pratiti cjelokupan rad policije i način na koji svi službenici s policijskim ovlastima provode policijske aktivnosti,
 —
 povećanje sposobnosti policije za brzu reakciju.
 Policijska suradnja i baze podataka
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 daljnji razvoj automatizirane centralizirane baze podataka o istragama i kaznenom progonu (nacionalni sustav upravljanja e-predmetima) kako bi se izbjegao rizik preklapanja kaznenih predmeta i nepodudaranja predmeta koji često imaju velik zemljopisni ili čak međunarodni opseg. U idealnom slučaju takvim bi sustavom bili obuhvaćeni svi aspekti lanca istraga/kaznenog progona, uključujući informacije o povratu, zamrzavanju i oduzimanju imovine,
 —
 daljnje poboljšanje nacionalnog statističkog instrumenta koji služi za mjerenje stope zločina i stope rješavanja predmeta. Trebao bi se učinkovito upotrebljavati kao alat za upravljanje u razvoju novih prioriteta politike.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 jamčenje da u jedinstvenoj administrativnoj strukturi (jedinstvena kontaktna točka) središnje jedinice za međunarodnu policijsku suradnju (nacionalna jedinica Europola i nacionalni središnji ured Interpola) imaju pristup mjerodavnim nacionalnim i međunarodnim bazama podataka,
 —
 osnaživanje suradnje i razmjene podataka između Republike Moldove i Europola (kvalitativno i kvantitativno) u predmetima prekograničnog kriminala,
 —
 razvoj strateške analize pojavnih oblika kriminala, i na svjetskoj i na sektorskoj razini, te njezina razmjena s nadležnim tijelima kaznenog progona i Europolom,
 —
 razvoj višegodišnjih akcijskih planova u kojima se određuju operativni prioriteti tijelâ kaznenog progona, na temelju procjene prijetnje teškog i organiziranog kriminala,
 —
 jačanje razmjene informacija s EU-om i njegovim državama članicama o terorizmu, nezakonitim migracijama, pranju novca i financijskim pitanjima.
 Rješavanje pitanja nedopuštenih droga
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 sudjelovanje u europskoj informacijskoj mreži o drogama i ovisnosti o drogama (Reitox) Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA) i na sastancima stručnjaka koje organizira EMCDDA, u okvirima dostupnog proračuna,
 —
 provedba jasne dodjele zadaća i usklađivanje između tijela nadležnih za smanjenje potražnje za drogom te između tijela uključenih u smanjenje ponude droge.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 proširenje usklađenosti na sve aspekte politike u području droga, uključujući društveni aspekt i aspekt javnog zdravlja, mjere provedbe, međunarodnu suradnju i politiku mladih,
 —
 odobravanje i provedba Nacionalnog akcijskog plana u razdoblju od 2017. do 2018. za provedbu Nacionalne strategije za suzbijanje droga za razdoblje od 2011. do 2018.
 Trgovanje ljudima
 —
 odobravanje i provedba Nacionalne strategije za sprečavanje i borbu protiv trgovanja ljudima za razdoblje od 2017. do 2022., kojom će biti obuhvaćen i nacionalni sustav upućivanja,
 —
 dodatno pojednostavljenje protoka informacija poboljšanjem komunikacije i suradnje između Europola i nacionalnih multidisciplinarnih jedinica kaznenog progona u Republici Moldovi te među tim jedinicama,
 —
 jamčenje izgradnje kapaciteta u institucijama kaznenog progona kako bi se zajamčila suradnja s agencijama EU-a u sprečavanju i borbi protiv trgovanja ljudima.
 Borba protiv seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece
 —
 jačanje kapaciteta mjerodavne istražne jedinice kako bi se pokušalo identificirati djecu žrtve seksualnog zlostavljanja, posebno dječje pornografije,
 —
 uspostava struktura za provođenje pojedinačne procjene svakog konkretnog djeteta žrtve seksualnog zlostavljanja u cilju uspostave posebne pomoći i potpore,
 —
 imenovanje posebnog predstavnika za djecu žrtve seksualnog zlostavljanja ako su nositelji roditeljske odgovornosti isključeni iz kaznenog postupka zbog sukoba interesa ili ako dijete nema pratnju ili je odvojeno od svoje obitelji,
 —
 omogućivanje pristupa odgovarajućim interventnim mjerama ili programima za upravljanje pojedinačnim rizikom povezanim sa svim prijestupnicima osuđenima za seksualno zlostavljanje ili iskorištavanje djece.
 Borba protiv kiberkriminaliteta
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 jačanje suradnje s Europolovim centrom EC3.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 ulaganje u izgradnju kapaciteta (uključujući tijela u području kaznenog pravosuđa), znanje i iskustvo te specijaliziranost u borbi protiv kiberkriminaliteta (mjere prilagođene kiberkriminalitetu, bilateralni programi pravosuđa/policije),
 —
 jačanje suradnje u cilju borbe protiv kiberkriminaliteta i seksualnog iskorištavanja djece usklađivanjem prioriteta i pojednostavljenjem komunikacije,
 —
 istraživanje mogućnosti za suradnju, posebno u pogledu zaštite ključnih infrastruktura kako je opisano u Direktivi Vijeća 2008/114/EZ (4), uzimajući pritom u obzir Direktivu (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća (5), kao i poveznicu za rješavanje hibridnih prijetnji, nadovezujući se na prethodne programe pomoći EU-a i drugih donatora u području kiberotpornosti,
 —
 jačanje suradnje s ciljem poboljšanja kiberotpornosti i pripravnosti: olakšavanje razvoja nacionalne strategije kibersigurnosti za razdoblje nakon 2020. na temelju pristupa u kojem sudjeluje više dionika, osnivanje nacionalnog tima za hitne računalne intervencije (CERT), promicanje uspostave prikladnih okvira i struktura za koordinaciju među tijelima iz javnog sektora i s privatnim sektorom,
 —
 suradnja u cilju jamčenja provedbe mjera OESS-a za izgradnju povjerenja u kibernetičkom području kojima se želi povećati transparentnost i suradnja na regionalnoj i podregionalnoj razini,
 —
 provedba Konvencije iz Budimpešte, posebno u pogledu postupovnog prava u svrhu unutarnjih istraga, javno-privatne suradnje i međunarodne suradnje.
 Sprečavanje i borba protiv korupcije i sukoba interesa
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 provesti zakon o integritetu,
 —
 Provesti zakon kojim se od svih relevantnih službenika zahtijeva da dostave svoju imovinsku karticu i imovinske kartice relevantnih bliskih rođaka i da prijave moguće sukobe interesa s obzirom na osobne interese ili interese bliskih rođaka i osigurati djelotvorno provođenje postupka izvršavanja. Ispravnost sadržaja imovinskih kartica/potencijalnih sukoba interesa trebalo bi procijeniti Nacionalno tijelo za integritet (NIA), a povezanu kaznenu istragu trebao bi provoditi Nacionalni antikorupcijski centar (NAC). Procjene bi trebalo rangirati na odgovarajući način, ponajprije s naglaskom na imovinskim karticama visokopozicioniranih osoba, uključujući suce i tužitelje,
 —
 jamčenje dostatnih popratnih mjera u pogledu sumnjivih imovinskih kartica i sustavno primjenjivanje sankcija (kazne, disciplinske mjere i ostalo) u slučaju imovinskih kartica s lažnim podacima i zakašnjelih imovinskih kartica ili njihova nepodnošenja. Službena osoba mora snositi teret dokazivanja podrijetla novca ili imovine. Daljnje objavljivanje imovinskih kartica,
 —
 jamčenje postupnog prijelaza na podnošenje imovinskih kartica putem interneta,
 —
 jamčenje potpunog funkcioniranja Nacionalnog tijela za integritet,
 —
 razvijanje transparentnih mehanizama utemeljenih na zaslugama i stručnosti za imenovanje članova vijeća za integritet, inspektora za upravljanje i integritet Nacionalnog tijela za integritet kako bi se zajamčilo da je Nacionalno tijelo za integritet neovisno i nije ni pod kakvim političkim utjecajem. jamčenje da Nacionalno tijelo za integritet ima pristup potrebnim registrima, uključujući državne i privatne zapise, kako bi se osigurala učinkovita provjera bogatstva i osobnih interesa,
 —
 jamčenje zastupljenosti civilnog društva u Vijeću za integritet,
 —
 donošenje zakona o razmjernim odvraćajućim sankcijama za kaznena djela korupcije i pranja novca,
 —
 početak djelotvorne provedbe nove strategije integriteta i borbe protiv korupcije kao strateškog instrumenta izrađenog u cilju sprečavanja i smanjenja korupcije u skladu s vrijednostima i standardima EU-a. Jačanje kapaciteta skupine za praćenje provedbe nacionalne strategije integriteta i borbe protiv korupcije u bliskoj suradnji parlamenta, vlade, sudstva, privatnog sektora i civilnog društva,
 —
 jamčenje djelotvorne suradnje s relevantnim institucijama i tijelima EU-a i pružanje pomoći tim institucijama i tijelima, uključujući Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) za terenske provjere i inspekcije u vezi s upravljanjem i nadzorom nad fondovima EU-a, koje bi trebalo osigurati u skladu s primjenjivim pravilima i postupcima.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 poboljšanje mehanizma za usklađivanje i suradnju u borbi protiv korupcije među agencijama za borbu protiv korupcije, kao što su Nacionalni antikorupcijski centar, Nacionalno tijelo za integritet, glavni tužitelj, unutarnja služba za zaštitu i borbu protiv korupcije Ministarstva unutarnjih poslova te obavještajna i sigurnosna služba,
 —
 uspostava djelotvornog mehanizma za usklađivanje u području borbe protiv korupcije, pranja novca i financiranja terorizma u javnoj upravi na državnoj razini,
 —
 jačanje uloge Nacionalnog antikorupcijskog centra u borbi protiv korupcije u cilju postizanja konkretnih rezultata. Jamčenje da ima dovoljan proračun i dovoljno osoblja, jasne odgovornosti, dovoljno kompetencija i potrebnu autonomiju te da je zaštićen od nedopuštenih političkih utjecaja i da dobro surađuje s drugim institucijama za provedbu zakona uključenim u borbu protiv korupcije, posebno antikorupcijskim uredom tužiteljstva,
 —
 nastavak podizanja razine svijesti o različitim oblicima i vrstama korupcije i o tome kako se mogu spriječiti. Potrebno je redovito provoditi informativne kampanje. Komunikacijski alati i strategije prilagođavat će se onima na koje se odnose i njihov će se učinak redovito ocjenjivati,
 —
 poboljšanje sustava za istrage i kazneni progon visokopozicioniranih službenika za slučajeve korupcije, jamčeći transparentnost i nepristranost sudskih postupaka stvaranjem, među ostalim, uvjeta za otvoreno medijsko izvješćivanje. U tom pogledu antikorupcijski ured tužiteljstva trebao bi se usredotočiti na korupciju na visokoj razini i jačanje svojih kapaciteta u borbi protiv korupcije na visokoj razini,
 —
 postizanje konkretnijih rezultata u borbi protiv korupcije poboljšanjem rezultata tijela koja se bore protiv korupcije učinkovitijim sankcijama i stvarnim kaznama, koje se osobito izriču visokopozicioniranim službenicima,
 —
 izmjena zakonodavstva kako bi se mandat antikorupcijskog ureda tužiteljstva ograničio na slučajeve korupcije na visokoj razini i kako bi se drugi slučajevi korupcije koje je Nacionalni antikorupcijski centar istraživao prebacili običnim tužiteljima,
 —
 razvijanje i poboljšavanje sveobuhvatnog i usklađenog zakonodavnog okvira za promicanje integriteta u javnom sektoru,
 —
 temeljita istraga bankovnih prijevara u cilju povrata preusmjerenog novca i redovito izvješćivanje o napretku u istragama na transparentan način,
 —
 razmjena glavnih rezultata trenutačne druge faze Krollove istrage s EU-om pod uvjetima dogovorenima s Krollom, ne ugrožavajući time daljnje istrage i povrat imovine,
 —
 jamčenje međusobnog djelovanja sustava e-integriteta sa svim državnim i privatnim zapisima potrebnima za učinkovitu provjeru imovine i osobnih interesa,
 —
 daljnja provedba sustava procjene institucionalnog integriteta od strane Nacionalnog antikorupcijskog centra te upravljanja rizicima korupcije koje provode javne institucije.
 Borba protiv pranja novca i borba protiv financiranja terorizma te borba protiv financijskog kriminala
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 usklađivanje zakonodavstva s četvrtom direktivom o pranju novca i financiranju terorizma,
 —
 povećanje tehničkih i operativnih kapaciteta financijsko-obavještajne jedinice u cilju djelotvorne provedbe svih zadaća u području borbe protiv pranja novca/borbe protiv financiranja terorizma, posebno u području poboljšanja financijsko-obavještajnih podataka,
 —
 financijsko-obavještajna jedinica trebala bi sve više i proaktivno rješavati pitanja navodnog pranja novca i financiranja terorizma, počevši od onih tijela koja imaju obvezu izvješćivanja i koja sustavno izvješćuju o sumnjivim transakcijama, što bi se trebalo sankcionirati ako se takvi događaji ne prijave,
 —
 jačanje sustava preventivnog zamrzavanja sredstava davanjem ovlasti mjerodavnim subjektima za izvješćivanje da obustave sumnjive financijske transakcije,
 —
 osnivanje nacionalne službe za povrat imovine koja pojačanom suradnjom promiče najbrže moguće praćenje imovine stečene kaznenim djelima u cijelom EU-u.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 provedba glavne politike/strategije za financijski kriminal i financijske istrage kojom se obuhvaćaju sva mjerodavna tijela, uključujući tužiteljstvo, u cilju ubrzavanja složenih i dugotrajnih istraga u području financijskog kriminala. Uključivanje u strategiju pojma paralelnih financijskih istraga i policijskih aktivnosti koje se temelje na obavještajnim podacima kako bi se omogućile proaktivne mjere provedbe na temelju analize podataka,
 —
 jačanje i provedba čvrstog zakonodavnog okvira za borbu protiv pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma koji je u skladu s rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a i preporukama Radne skupine za financijske aktivnosti (FATF) te rezultatima uzajamnih evaluacija u okviru Moneyvala,
 —
 provedba pouzdanog i ambicioznog zakonodavstva u području privremenog oduzimanja i oduzimanja imovine koje nadilazi najmanje standarde uspostavljene na razini EU-a te prema tome uključuje i npr. odredbe o oduzimanju bez presude (ili građanskom oduzimanju),
 —
 poboljšanje operativne suradnje u pogledu oduzimanja imovine, povrata imovine i upravljanja imovinom učinkovitom komunikacijom i razmjenom najbolje prakse između Ureda za povrat imovine Republike Moldove i EU-a,
 —
 poboljšanje operativne suradnje između financijsko-obavještajnih, policijskih, financijsko-inspekcijskih, poreznih i carinskih službi i jedinica interoperabilnošću i razmjenom podataka (primjerice, na temelju prilagođenih sporazuma o razmjeni podataka). Potrebno je imenovati službenike za vezu između tih službi kako bi se olakšala operativna suradnja. Moglo bi se razmotriti privremene razmjene zaposlenika u svrhu osposobljavanja,
 —
 u suradnji sa zajedničkim centrom za osposobljavanje u području kaznenog progona (vidjeti u prethodnu tekstu) uspostavljanje programa za osposobljavanje s jasnim postupkom akreditacije za istražitelje i analitičare u području financijskog kriminala te omogućavanje kolegama iz drugih područja da sudjeluju u osposobljavanju o financijskim istragama i poticanje na to. Važnost financijskih istraga trebala bi se propisno odražavati u osposobljavanju istražitelja, tužitelja i sudaca,
 —
 razvoj smjernica i uputa za tijela koja imaju obvezu izvješćivanja i koja sustavno izvješćuju o sumnjivim transakcijama kako bi se povećala djelotvornost provedbe nacionalnog zakonodavstva u području borbe protiv pranja novca i borbe protiv financiranja terorizma.
 Suradnja u području migracija, azila i upravljanja granicama
 Migracije i azil
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 nastavak provedbe sporazuma o ponovnom prihvatu između EU-a i Republike Moldove te daljnje pružanje pomoći reintegraciji građana Republike Moldove,
 —
 nastavak pružanja informacija u cilju objašnjavanja prava i obveza koji se odnose na putovanje bez vize, uključujući informacije o propisima kojima se uređuje pristup tržištu rada EU-a (uključujući putem portala EU-a za imigraciju), okviru EU-a u pogledu zakonite migracije (direktive o uvjetima za ulazak i boravak određenih kategorija državljana trećih zemalja) i odgovornosti za zlouporabu prava u okviru bezviznog režima te pravima i obvezama koji se odnose na zdravstvene sustave država članica EU-a,
 —
 nastavak razvoja praktične suradnje u okviru partnerstva za mobilnost između EU-a i Republike Moldove.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 promicanje i jačanje suradnje u okviru partnerstva za mobilnost između EU-a i Republike Moldove aktivnim sudjelovanjem država članica EU-a, s posebnim naglaskom na migracijama i razvoju,
 —
 jačanje postojeće infrastrukture (uključujući pritvore) i kadrova u nadležnim tijelima kako bi se zajamčio djelotvoran povratak državljana trećih zemalja koji nezakonito borave na državnom području Republike Moldove i/ili prolaze kroz njega te kako bi se zajamčilo poštovanje ljudskih prava imigranata u administrativnom pritvoru,
 —
 nastavak jačanja postojećeg okvira za integraciju putem integracijskih centara,
 —
 jačanje aktivnosti Ureda za migracije i azil kao glavnog sudionika u računovodstvenom sustavu i upravljanju migracijskim tokovima na sljedeće načine: 1. jačanjem pravnog okvira, uvjeta prihvata i dokumentacije koja se odnosi na strance; 2. jačanjem regionalnih službi u borbi protiv nezakonitog boravka stranaca i njihovu brojanju; 3. poboljšanjem infrastrukture i dodjelom potrebnih financijskih i ljudskih resursa,
 —
 nastavak jačanja sustava prikupljanja i analize podataka o migracijskim tokovima i azilu ažuriranjem proširenog migracijskog profila i nastavak izrade izvješća o evaluaciji i analizi rizika u pogledu migracija i azila,
 —
 nastavak učinkovite provedbe zakonodavstva o azilu, kojim se pruža stabilan okvir za zaštitu onih kojima je potrebna međunarodna zaštita, jačanjem infrastrukture centra za smještaj,
 —
 osposobljavanje javnih službenika, zaposlenika Ministarstva unutarnjih poslova i sudaca u području azila i migracija,
 —
 nastavak integriranog pristupa u području dijaspore i učvršćivanje kapaciteta nacionalnih i lokalnih tijela u pogledu pitanja povezanih s dijasporom,
 —
 razvoj učinkovitijih načina promicanja kružne migracije.
 Upravljanje granicama
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 daljnje jačanje upravljanja granicama i održavanje visoke kvalitete graničnih kontrola i nadzora nad granicama te proširenje i unapređenje fiksne i mobilne infrastrukture za videonadzor,
 —
 poboljšanje zajedničkog upravljanja granicama na granici EU-a i Republike Moldove, među ostalim zajedničkim nadzorom granica i razmjenom informacija (među ostalim prije dolaska).
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 nastavak pružanja odgovarajuće infrastrukture, tehničke opreme, IT sustava te financijskih i ljudskih resursa, u skladu sa strategijom za integrirano upravljanje granicama (IBM) i akcijskim planom Republike Moldove,
 —
 nastavak jačanja suradnje u upravljanju granicama s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex),
 —
 jačanje sustava za koordinaciju na granicama na nacionalnoj razini,
 —
 poboljšanje slike stanja na nacionalnoj i lokalnoj razini jačanjem analize rizika, analize informacija i razmjene informacija s nacionalnim i međunarodnim partnerima.
 Pravna suradnja
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 osnaživanje suradnje između Republike Moldove i Eurojusta (kvalitativno i kvantitativno) u predmetima prekograničnog kriminala,
 —
 nastavak jačanja pravosudne suradnje u građanskim i trgovačkim stvarima na sljedeće načine:
 =
 pristupanjem multilateralnim konvencijama o pravosudnoj suradnji u građanskim stvarima i njihovom provedbom, posebno Konvencije o izvođenju dokaza u inozemstvu u građanskim ili trgovačkim stvarima iz 1970. godine,
 =
 pristupanjem multilateralnim konvencijama o zaštiti djece i njihovom provedbom, posebno konvencija Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu u području obiteljskog prava,
 =
 pripremanjem terena za pristupanje Konvenciji o nadležnosti, mjerodavnom pravu, priznanju, izvršenju i suradnji u vezi s roditeljskom odgovornošću i mjerama za zaštitu djece iz 1996. godine i njezinu provedbu, posebno procjenom nacionalnih kapaciteta i resursa,
 —
 jačanje pravosudne suradnje u kaznenim stvarima pristupanjem relevantnim konvencijama, osobito konvencijama Vijeća Europe, i njihovom provedbom.
 2.5. Trgovina i pitanja povezana s trgovinom (DCFTA)
 Područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine čini velik dio Sporazuma o pridruživanju. Stoga se očekuje da će provedbi tog dijela, koji se nalazi u glavi V. Sporazuma (Trgovina i pitanja povezana s trgovinom), biti dodijeljena razina prioriteta razmjerna njegovoj važnosti u ukupnom kontekstu Sporazuma o pridruživanju te u okviru odnosa između EU-a i Republike Moldove.
 Trgovina robom
 Stranke će surađivati u cilju provedbe odredbi o pristupu tržištu za robu, uključujući energiju, posebno kroz zajednička savjetovanja u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 dodatnih poboljšanja u području statističkih podataka o trgovačkoj bilanci kako bi stranke mogle ispravno nastaviti s primjenom mehanizma za sprečavanje izbjegavanja mjera,
 —
 suradnje u provedbi plana za poboljšanje konkurentnosti u Republici Moldovi,
 —
 razmjene informacija o razvoju povezanom s pristupom tržištu u Republici Moldovi i njezinoj politici o pristupu tržištu,
 —
 provedbe mjera za poboljšanje poslovnog okružja za poslovne subjekte u trgovini.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 povećanja izvoznog kapaciteta Republike Moldove, uključujući pokretanjem programa za financijsku i nefinancijsku potporu (bespovratna sredstva) razvoju izvoza pojedinačnih trgovačkih društava,
 —
 jačanja suradnje između EU-a i Republike Moldove u postupku pripreme i provedbe zakonodavstva koje može biti potrebno za provedbu odredaba DCFTA-e,
 —
 ukidanja carine na robu podrijetlom iz EU-a u skladu s Prilogom XV.D Sporazumu o pridruživanju,
 —
 jamčenja usklađenosti s odredbama o energetici povezanima s trgovinom,
 —
 provedbe izvoznih elemenata za razdoblje od 2018. do 2020. iz Nacionalne strategije za privlačenje ulaganja i promicanje izvoza za razdoblje od 2016. do 2020., kao i preispitivanja te strategije u sredini programskog razdoblja u 2018.
 Tehnički propisi, standardizacija i povezana infrastruktura
 Tehnički propisi, standardizacija i povezana infrastruktura Stranke će surađivati kako bi postigle usklađenost s tehničkim propisima EU-a, standardizacijom, mjeriteljstvom, akreditacijom i postupcima procjene sukladnosti te sustavom za nadzor tržišta kako je predviđeno Sporazumom o pridruživanju i, konkretnije, njegovim dijelom o detaljnom i sveobuhvatnom području slobodne trgovine.
 Pripreme će uključivati rad u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 razmjene informacija o ispunjavanju obveza usklađivanja nacionalnog zakonodavstva s pravnom stečevinom Unije, kako je navedeno u relevantnim prilozima Sporazumu, i o njegovoj provedbi,
 —
 jačanja administrativnih kapaciteta mjerodavnih vladinih tijela, institucija i agencija.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 razvoja i osuvremenjivanja infrastrukture povezane s upravljanjem tehničkim propisima, standardizacijom, mjeriteljstvom, akreditacijom, postupcima ocjene sukladnosti i sustavom za nadzor tržišta, uključujući stvaranje nacionalnog informacijskog sustava,
 —
 poboljšanja suradnje s organizacijama EU-a kao što su CEN, CENELEC, ETSI, Euramet, EA, Welmec,
 —
 razmjene informacija o drugim važnim aspektima planova Republike Moldove u području tehničkih prepreka trgovini i primjenjivim vremenskim okvirima,
 —
 osmišljavanja i provedbe, u suradnji s predstavničkim tijelima privatnog sektora u Republici Moldovi, detaljne informativne, savjetodavne i konzultacijske kampanje/akcije u cilju pružanja pomoći poslovnoj zajednici u Republici Moldovi kako bi bolje razumjela pravila EU-a o proizvodima i zahtjeve za stavljanje proizvoda na tržište,
 —
 suradnje u postupku pripreme za Sporazum o ocjeni sukladnosti i prihvaćanju industrijskih proizvoda (ACAA).
 Sanitarne i fitosanitarne mjere
 Stranke će surađivati u cilju usklađivanja sanitarnih i fitosanitarnih standarda za hranu i hranu za životinje, zdravlje bilja te zakonodavstva i prakse koji se odnose na zdravlje i dobrobit životinja u Republici Moldovi sa standardima i zakonodavstvom EU-a, kako je utvrđeno u mjerodavnim prilozima Sporazumu o pridruživanju. Suradnja će uključivati rad u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 pojednostavljenja izdavanja certifikata za uvoz/izvoz poljoprivredno-prehrambenih proizvoda,
 —
 razvoja i provedbe strategije za sigurnost hrane za razdoblje od 2017. do 2022.,
 —
 jačanja suradnje između Nacionalne agencije za sigurnost hrane i Ministarstva poljoprivrede u cilju pripreme, donošenja i provedbe zakonodavnih reformi u području sanitarnih i fitosanitarnih mjera,
 —
 jačanja administrativnih kapaciteta osposobljavanjem osoblja u nadležnim vladinim i izvršnim tijelima i agencijama kako bi se pripremilo i provelo zakonodavstvo u skladu s pravom EU-a,
 —
 organiziranja informativnih kampanja s povezanim agencijama, poduzećima i nevladinim organizacijama o zahtjevima za pristupanje tržištu EU-a te s civilnim društvom o potrošačkim aspektima sigurnosti hrane i hrane za životinje,
 —
 pribavljanja međunarodno priznate akreditacije svih laboratorija uključenih u službene kontrole kako bi se ispunili sanitarni i fitosanitarni uvjeti za izvoz i osnažilo zdravlje životinja i bilja te sigurnost hrane na unutarnjem tržištu Republike Moldove.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 reorganizacije i razvoja kapaciteta Nacionalne agencije za sigurnost hrane na temelju odredaba buduće nove strategije za sigurnost hrane za razdoblje od 2017. do 2022.,
 —
 dovršetka provedbe trenutačne strategije Republike Moldove za sigurnost hrane, s posebnim naglaskom na kvaliteti zakonodavstva i kapacitetu provedbe, te uklanjanja svih vidljivih nedostataka,
 —
 usklađivanja nacionalnih zakona s pravnom stečevinom Unije, navedenom u odgovarajućim prilozima Sporazumu, i jamčenja njihove djelotvorne primjene i provedbe,
 —
 daljnjeg poboljšanja infrastrukture i povezanih kapaciteta potrebnih za provedbu zakonodavstva, osobito u pogledu zdravlja životinja, zdravlja bilja, laboratorija za sigurnost hrane i graničnih inspekcijskih postaja, u skladu sa zahtjevima EU-a,
 —
 dovršetka rada na uspostavi sustava ranog upozorenja za hranu i hranu za životinje, sigurnost zdravlja životinja i bilja.
 Carina i olakšavanje trgovine
 Stranke će surađivati kako bi uskladile zakonodavstvo Republike Moldove s pravom EU-a, carinskom shemom EU-a i međunarodnim standardima navedenima onako kako su definirani u poglavlju 5. i mjerodavnim prilozima Sporazumu o pridruživanju. Suradnja će uključivati rad u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 usklađivanja zakonodavstva Republike Moldove s Carinskim zakonikom Europske unije,
 —
 nastavka provedbe strateškog okvira za carinsku suradnju,
 —
 nastavka osuvremenjivanja carinske službe i njezine infrastrukture te organizacije osposobljavanja osoblja, osobito kako bi se u Republici Moldovi osnažila kultura bez korupcije usmjerena na usluge,
 —
 izrade plana za pristupanje Republike Moldove Konvenciji o zajedničkom provoznom postupku i uspostave projektnog tima,
 —
 jačanja mjera za borbu protiv prijevara i sprečavanje nezakonite trgovine, uključujući trgovinu trošarinskim proizvodima, osobito povećanom suradnjom u okviru Protokola o uzajamnoj upravnoj pomoći u carinskim stvarima,
 —
 jamčenja učinkovite provedbe zakonodavstva Republike Moldove o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i prava intelektualnog vlasništva te pružanja odgovarajućeg osposobljavanja carinskim službenicima u tom pogledu.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 izrade propisa za provedbu novog Carinskog zakonika,
 —
 usklađivanja sustava ovlaštenoga gospodarskog subjekta u Republici Moldovi sa sustavom EU-a, s mogućnošću uzajamnog priznavanja,
 —
 usklađenja zakonodavstva i uspostave uvjeta za pristupanje Republike Moldove Konvenciji o zajedničkom provoznom postupku,
 —
 dodatnog pojednostavljenja i osuvremenjivanja carinskih postupaka i jamčenja njihove djelotvorne provedbe,
 —
 suradnje u pogledu carinske kontrole temeljene na procjeni rizika i dijeljenja relevantnih informacija, čime se doprinosi boljem upravljanju rizicima i sigurnosti lanaca opskrbe, olakšavanju zakonite trgovine te sigurnosti i zaštiti uvezene i izvezene robe ili robe u provozu,
 —
 jačanja postupaka za brzo pristupanje Protokolu Okvirne konvencije WHO-a o nadzoru nad duhanom i njegovu provedbu kako bi se iskorijenila nezakonita trgovina duhanskim proizvodima.
 Pravila o podrijetlu
 Stranke će surađivati u cilju provedbe pravila o podrijetlu utvrđenih u protokolu uz Sporazum o pridruživanju koja proizlaze iz pristupanja Republike Moldove Regionalnoj konvenciji o paneuromediteranskim povlaštenim pravilima podrijetla. Suradnja će uključivati rad u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 rasprave o postojećim postupcima koje carinska služba Republike Moldove primjenjuje pri certificiranju i provjeri podrijetla robe i, prema potrebi, preispitivanja tih postupaka.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 pružanja pomoći Republici Moldovi u provedbi njezinih obveza koje proizlaze iz pristupanja Konvenciji,
 —
 omogućivanja osposobljavanja djelatnika carinske službe Republike Moldove u pogledu certificiranja i provjere povlaštenog podrijetla.
 Poslovni nastan, trgovina uslugama i elektronička trgovina
 Stranke će nastaviti dijalog o poslovnom nastanu, trgovini uslugama i elektroničkoj trgovini u skladu s mjerodavnim odredbama Sporazuma o pridruživanju. Stranke će provesti obveze u području usluga, kako je određeno u mjerodavnim prilozima Sporazumu o pridruživanju. Suradnja će uključivati rad u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 omogućivanja osposobljavanja i dostatnih administrativnih kapaciteta za potrebe usklađivanja zakonodavstva,
 —
 jamčenja redovite razmjene informacija o predviđenom ili tekućem zakonodavnom radu u područjima odabranima za usklađivanje te vođenja dijaloga o tome,
 —
 jamčenja da pravni okvir za usluge i poslovni nastan u Republici Moldovi odražava prava i obveze te omogućuje učinkovitu provedbu obveza za pristup tržištu koje proizlaze iz DCFTA-e.
 Tekuća plaćanja i kretanje kapitala
 Stranke će nastaviti dijalog o kretanju kapitala i plaćanjima, posebno u cilju praćenja usklađenosti sa svim postojećim obvezama Sporazuma o pridruživanju.
 Javna nabava
 Stranke će surađivati na provedbi poglavlja o javnoj nabavi Sporazuma o pridruživanju i povezanih reformi u Republici Moldovi. Suradnja će uključivati rad u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 koordinacije usklađivanja pravnog i institucionalnog okvira za javnu nabavu u Republici Moldovi s Europskom komisijom,
 —
 pružanja točnih i pravodobnih informacija o novinama u zakonodavstvu Republike Moldove, posebno za planirano zakonodavno djelovanje koje utječe na politiku javne nabave i njezinu provedbu, kao i informacija o razvoju institucijskog ustroja,
 —
 daljnje provedbe strategije Republike Moldove za javnu nabavu, osiguravajući tako sustav javne nabave koji dobro funkcionira, koji je konkurentan, odgovoran i transparentan te kojim se potiče i osigurava povjerenje građana Republike Moldove i međunarodne zajednice u funkciju javne nabave,
 —
 uspostave i provedbe zakonodavstva o javnoj nabavi u području komunalnih usluga, koncesija i javno-privatnih partnerstava, u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom EU-a,
 —
 jamčenja da neovisna Državna agencija za rješavanje pritužbi ima dostatan administrativni kapacitet za pružanje učinkovitih pravnih lijekova u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom EU-a,
 —
 razvoja potrebnih kompetencija i administrativnog kapaciteta u tijelima odgovornima za nadgledanje provedbe politike javne nabave,
 —
 usklađivanja sustava pravnih lijekova s europskom pravnom stečevinom u pogledu standarda neovisnosti, poštenja i transparentnosti, što omogućuje brzo i profesionalno rješavanje pritužbi,
 —
 razvoja potrebnih kompetencija i administrativnih kapaciteta kojima se potiče povećanu učinkovitost postupaka javne nabave, uključujući one aspekte koji mogu pridonijeti pametnom, održivom i uključivom gospodarskom rastu Republike Moldove.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 nastavka provedbe strategije Republike Moldove za javnu nabavu,
 —
 jamčenja nacionalne reforme javne nabave postupnim usklađivanjem s mjerodavnim i ažuriranim pravnim okvirom EU-a te jamčenja njezine odgovarajuće provedbe,
 —
 utvrđivanja pravila o javnoj nabavi za javna poduzeća u skladu sa standardima i najboljom praksom EU-a,
 —
 daljnje provedbe e-javne nabave i poboljšanja funkcionalnosti odgovarajućeg IT alata,
 —
 razmatranja stvaranja centraliziranih tijela za kupnju te jamčenja da sva ugovorna tijela/subjekti imaju odgovarajuće osoblje i potrebne resurse za obavljanje svojih aktivnosti.
 Prava intelektualnog vlasništva
 Stranke će surađivati u cilju usklađivanja zakonodavstva Republike Moldove s pravom EU-a i međunarodnim standardima u pogledu zaštite prava intelektualnog vlasništva i zajamčiti djelotvornu zaštitu svih prava intelektualnog vlasništva, među ostalim i oznaka zemljopisnog podrijetla, kako je navedeno u Sporazumu o pridruživanju. Suradnja će uključivati rad u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 poduzimanja mjera kako bi se podigla razina svijesti građana u području zaštite intelektualnog vlasništva i jamčenja djelotvornog dijaloga s nositeljima prava,
 —
 jamčenja pravilne provedbe i izvršavanja nacionalnog zakonodavstva u skladu sa standardima EU-a u tom području, među ostalim o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla, te razvoja alata praćenja za provedbu i izvršavanje prava intelektualnog vlasništva u skladu sa Sporazumom o pridruživanju,
 —
 pružanja odgovarajućeg osposobljavanja o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za službenike relevantnih uprava i pravosudno osoblje.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 jamčenja nositeljima prava iz obiju stranaka odgovarajuće i djelotvorne razine zaštite njihovih prava intelektualnog vlasništva i prikladnih mjera za provedbu tih prava,
 —
 jačanja provedbenog kapaciteta nadležnih vladinih tijela i izvršnih agencija, uključujući carinsku službu Republike Moldove, i redovitog izvješćivanja o stanju administrativnog kapaciteta,
 —
 jamčenja postojanja odgovarajućeg pravnog okvira kako bi se zajamčio pristup pravosuđu nositeljima prava te dostupnost i djelotvorna provedba sankcija,
 —
 učvršćivanja mjerodavnih institucijskih struktura te Državne agencije za intelektualno vlasništvo i organizacija za kolektivno ostvarivanje prava; jačanja suradnje s tijelima iz trećih zemalja, organizacijama za kolektivno upravljanje i sektorskim udruženjima,
 —
 provedbe standarda koji čine sastavni dio Direktive 2004/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) i Uredbe (EU) br. 608/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7),
 —
 poduzimanja djelotvornih mjera za borbu protiv krivotvorenja i piratstva te jamčenja učinkovite provedbe izvršnog zakonodavstva i sankcija za povredu prava intelektualnog vlasništva na temelju nacionalne strategije u području prava intelektualnog vlasništva do 2020. te izrade redovitih izvješća na temelju konkretnih i mjerljivih ciljeva i podataka.
 Tržišno natjecanje
 Stranke će surađivati u cilju provedbe poglavlja o tržišnom natjecanju iz Sporazuma o pridruživanju i povezanih reformi. Suradnja će uključivati rad u cilju:
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 jamčenja da institucionalni okvir Republike Moldove i njegov administrativni kapacitet jamče učinkovitu provedbu zakonodavstva o tržišnom natjecanju na nepristran način i jednake uvjete za sve gospodarske subjekte,
 —
 jačanja dijaloga o iskustvu u provođenju zakonodavstva u tom području te o drugim zakonodavnim kretanjima povezanima s tržišnim natjecanjem, uključujući omogućavanjem osposobljavanja za djelatnike nadležnih tijela i ad hoc savjetima stručnjaka o općoj provedbi pravila o državnim potporama.
 Transparentnost
 Stranke će posebnu pozornost posvetiti radu u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 razvoja vladine komunikacijske strategije i definiranja ključnih tema za usmjeravanje komunikacijskih nastojanja uprave,
 —
 jačanja sposobnosti vladina ureda za komunikacije u području strateškog planiranja,
 —
 rasprave o najboljim praksama i iskustvima transparentne izrade politika, posebno uključivanjem civilnog društva u politički dijalog,
 —
 razmjene informacija i pružanja odgovarajućeg osposobljavanja, uključujući o mehanizmima komunikacije i savjetovanjima s dionicima,
 —
 održavanja seminara i drugih događaja za širu javnost u cilju objašnjenja provedbe Sporazuma o pridruživanju i postupka usklađivanja.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 poštovanja obveza o transparentnosti u donošenju politika povezanih s trgovinom te razmatranja potrebnih mehanizama koje će možda trebati uspostaviti,
 —
 poboljšanja slobodnog i jednostavnog pristupa javnim informacijama koji je odobren zakonom.
 Trgovina i održivi razvoj
 Stranke će nastaviti sudjelovati u dijalogu i raditi na pitanjima obuhvaćenima odgovarajućim poglavljem Sporazuma o pridruživanju. To će uključivati rad u cilju:
 Kratkoročni i srednjoročni prioriteti:
 —
 razmjene informacija o provedbi relevantnog okvira unutarnje politike ili međunarodnih obveza povezanih s održivim razvojem,
 —
 rasprave o djelotvornom ispunjenju obveza iz tog poglavlja u odnosu na uključenost dionika i dijalog s civilnim društvom,
 —
 jamčenja da inspekcija rada i dalje djeluje u skladu sa standardima Međunarodne organizacije rada i načelima EU-a,
 —
 razmjene najbolje prakse i relevantnog iskustva.
 Stranke će imati na umu da su prioriteti povezani s pravima sindikata i temeljnim standardima rada iz odjeljka 2.2. i prioriteti utvrđeni u odjeljku 2.6. (Zapošljavanje, socijalna politika i jednake mogućnosti) veoma važni za provedbu poglavlja „Trgovina i održivi razvoj” te bi njima stoga trebalo pristupiti u kontekstu tog dijela Sporazuma o pridruživanju.
 2.6. Gospodarski razvoj i tržišne prilike
 Stranke će surađivati kako bi pomogle Republici Moldovi u uspostavljanju potpuno funkcionalnog tržišnoga gospodarstva i postupnom usklađivanju njezinih politika s politikama EU-a u skladu s vodećim načelima makroekonomske stabilnosti, zdravih javnih financija, snažnog financijskog sustava i održive bilance plaćanja. Tom bi se suradnjom osobito pridonijelo postizanju sljedećih ciljeva:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 provedbe programa reforme dogovorenog s Međunarodnim monetarnim fondom,
 —
 početka provedbe operacije makrofinancijske pomoći dogovorene s EU-om nakon što se ona donese.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 potpune provedbe programa reforme dogovorenog s Međunarodnim monetarnim fondom,
 —
 potpune provedbe operacije makrofinancijske pomoći dogovorene s EU-om nakon što se ona donese,
 —
 praćenja makroekonomskog kretanja, raspravljanja o ključnim izazovima politika i razmjene informacija o najboljoj praksi jačanjem redovitog makroekonomskog dijaloga kako bi se poboljšala kvaliteta donošenja ekonomskih politika,
 —
 nastavka jačanja neovisnosti, regulatornih ovlasti i kapaciteta Narodne banke Republike Moldove i Nacionalne komisije za financijska tržišta. Razmjene iskustva EU-a o monetarnoj i tečajnoj politici te financijskih propisa i propisa u bankovnom sektoru i politika nadzora u cilju daljnjeg razvoja sposobnosti Republike Moldove u tim područjima,
 —
 poboljšanja održivosti javnih financija i upravljanja njima provedbom fiskalnih reformi, uključujući poboljšanje provedbe parlamentarnog proračunskog nadzora,
 —
 nastavka razvoja otvorenih, konkurentnih i transparentnih postupaka i propisa o privatizaciji te njihove provedbe u skladu s najboljom praksom EU-a.
 Pravo trgovačkih društava, računovodstvo i revizija te korporativno upravljanje
 Stranke će surađivati u cilju pripreme Republike Moldove za provedbu prava EU-a i međunarodnih instrumenata navedenih u mjerodavnim prilozima Sporazumu o pridruživanju, posebno u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 usklađivanja zakonodavstva Republike Moldove o reviziji i računovodstvu s EU-ovim i međunarodnim instrumentima kako je navedeno u Prilogu II. Sporazumu o pridruživanju,
 —
 razmjene pravodobnih, relevantnih i točnih informacija o trenutačnom stanju postojećeg zakonodavstva i njegovoj usklađenosti s pravom EU-a, na temelju formata koji su stranke dogovorile, u cilju provedbe prava EU-a prema dogovorenom rasporedu,
 —
 utvrđivanja područja za koja je potrebno osigurati osposobljavanje, izgradnju kapaciteta i stručna znanja,
 —
 pojednostavljenja sustava inspektorata i raznih tijela za inspekciju kako bi se povećala učinkovitost i smanjila mogućnost za korupciju s krajnjim ciljevima poboljšanja poslovnog okružja i provedbe zakona i standarda.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 razvoja administrativnog kapaciteta državnih institucija Republike Moldove uključenih u provedbu prava trgovačkih društava, računovodstvo i reviziju te korporativno upravljanje,
 —
 pokretanja rasprava o osnivanju registra stvarnog vlasništva za trgovačka društva.
 Zapošljavanje, socijalna politika i jednake mogućnosti
 Stranke će surađivati u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 osiguravanja uvjeta za djelotvornu provedbu strategije zapošljavanja za razdoblje od 2017. do 2020.,
 —
 jamčenja uspostave temeljnih uvjeta za djelotvorno funkcioniranje inspekcije rada,
 —
 nastavka promicanja socijalnog dijaloga, uključujući izgradnjom kapaciteta socijalnih partnera.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 nastavka djelotvorne provedbe strategije zapošljavanja za razdoblje od 2017. do 2020.,
 —
 provedbe prava EU-a u području zdravlja i sigurnosti na radu, radnog prava i radnih uvjeta, kako je navedeno u mjerodavnim prilozima Sporazumu o pridruživanju, posebno u cilju:
 =
 jačanja administrativnog i provedbenog kapaciteta u području zdravlja i sigurnosti na radu te radnog prava, osobito inspektorata rada i relevantnih pravosudnih tijela,
 =
 izgradnje kapaciteta socijalnih partnera (npr. osposobljavanje o zakonodavstvu EU-a i standardima o zdravlju i sigurnosti te o radnom pravu),
 —
 razvoja strateškog pristupa zapošljavanju namijenjenog stvaranju većeg broja boljih radnih mjesta s pristojnim radnim uvjetima, boljem povezivanju vještina i radnih mjesta na tržištu rada te kojim se promiču aktivna potpora i učinkovite službe za zapošljavanje, te promicanja uključivog tržišta rada; provedbe nacionalnih programa za dostojanstveni rad dogovorenih između Međunarodne organizacije rada i Republike Moldove,
 —
 jačanja kapaciteta administracije koja je nadležna za razvoj i provedbu socijalnih politika i politika zapošljavanja, osobito službi za zapošljavanje i socijalnih službi.
 Zaštita potrošača
 Kako bi se pripremile za provedbu prava EU-a i međunarodnih instrumenata navedenih u mjerodavnom prilogu Sporazumu o pridruživanju, stranke će surađivati u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 pregleda ukupne pravne stečevine o zaštiti potrošača u Republici Moldovi koja je dosad donesena u skladu s nedavno donesenom pravnom stečevinom EU-a u tom području (kako je navedeno u Prilogu IV. Sporazumu o pridruživanju),
 —
 provedbe višegodišnjeg plana institucijskog razvoja agencije za zaštitu potrošača,
 —
 provedbe višegodišnjeg plana institucijskog razvoja nacionalne agencije za sigurnost hrane.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 uspostave i pokretanja nacionalnog sustava kojim se omogućuje učinkovita komunikacija među nacionalnim dionicima o opasnim neprehrambenim potrošačkim proizvodima i njihovu povlačenju,
 —
 uspostave i pokretanja sustava razmjene informacija o opasnim prehrambenim potrošačkim proizvodima, na temelju sustava brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje prema modelu EU-a,
 —
 integracije različitih kontrolnih točaka u pogledu sigurnosti hrane (granična inspekcija, zdravlje bilja, službe za zdravlje životinja i Nacionalni centar za ispitivanje i certificiranje uroda i tla) u jedan cjeloviti i upravljani informacijski sustav upravljanja,
 —
 daljnjeg razvoja i jačanja nadzornih postupaka analize upravljanja na temelju rizika za prehrambene i neprehrambene proizvode,
 —
 povremene procjene višegodišnjeg plana institucijskog razvoja agencije za zaštitu potrošača te, po potrebi, njegove revizije,
 —
 povremene procjene višegodišnjeg plana institucijskog razvoja nacionalne agencije za sigurnost hrane te, po potrebi, njegove revizije,
 —
 daljnjeg usklađivanja pravnog i normativnog okvira Republike Moldove za sanitarne i fitosanitarne mjere s pravnom stečevinom EU-a,
 —
 jačanja administrativnog kapaciteta za zaštitu potrošača u Republici Moldovi, osobito osposobljavanjem vladinih službenika i drugih predstavnika interesa potrošača u pogledu prenošenja zakonodavstva EU-a i njegove naknadne provedbe.
 Statistički podaci
 Stranke će surađivati u cilju usklađivanja zakonodavstva Republike Moldove s pravom EU-a u području statistike. Suradnja će uključivati rad u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 odobravanja zakona o službenoj statistici izrađenog na temelju Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (8) o europskoj statistici na temelju općeg zakona o službenoj statistici za zemlje istočne Europe, Kavkaza i srednje Azije,
 —
 odobravanja razvrstavanja prema NUTS-u na temelju Uredbe (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (9) s daljnjim izmjenama i prilagodbama,
 —
 širenja konačnih rezultata popisa stanovništva i domaćinstava iz 2014. te poboljšanja statističkih podataka o stanovništvu proširenjem uporabe izvora administrativnih podataka,
 —
 razvoja procjena za regionalne račune na temelju metodologije SNA-e iz 1993./ESA-e iz 1995.,
 —
 jamčenja stručne i institucijske neovisnosti Nacionalnog statističkog ureda Republike Moldove u provedbi nadolazeće reforme javne uprave zadržavanjem njezina trenutačnog statusa i mjesta u javnoj upravi.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 jamčenja izračuna harmoniziranog indeksa potrošačkih cijena (HIPC) prema standardima EU-a,
 —
 provedbe metodologije SNA-e iz 2008./ESA-e iz 2010. i ponovnog izračuna vremenskih serija za glavne makroekonomske pokazatelje u skladu s odobrenom metodologijom,
 —
 provedbe sustava upravljanja kvalitetom u službenoj statistici na temelju europskih standarda.
 Oporezivanje
 Stranke će jačati suradnju usmjerenu na poboljšanje i razvoj poreznog sustava i administracije u Republici Moldovi na temelju standarda EU-a i međunarodnih standarda. To će uključivati pripremu za postupno usklađivanje zakonodavstva Republike Moldove s pravom EU-a i međunarodnim instrumentima navedenima u prilogu Sporazumu o pridruživanju, posebno suradnju u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 usklađenja poreznog zakonika Republike Moldove u pogledu PDV-a i trošarina s relevantnim direktivama EU-a u skladu s odredbama iz Priloga VI. Sporazumu o pridruživanju,
 —
 daljnjeg razvoja suradnje s OECD-om i poreznim upravama država članica EU-a razmjenom novih iskustava i trendova u području oporezivanja.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 poboljšanja i pojednostavljenja poreznog zakonodavstva,
 —
 donošenja mjera s ciljem osiguravanja poštenog i djelotvornog uvođenja i prikupljanja izravnih poreza,
 —
 usklađivanja zakonodavstva Republike Moldove o oslobođenju od PDV-a i trošarina sa zakonodavstvom EU-a u skladu s Prilogom VI. Sporazumu o pridruživanju,
 —
 poboljšanja međunarodne porezne suradnje kako bi se unaprijedilo dobro upravljanje u području poreza, tj. provođenjem načela transparentnosti, razmjenom informacija i poštenim poreznim nadmetanjem,
 —
 povećanja kapaciteta porezne uprave jačanjem upravljanja promjenama, provedbe institucijske i operativne reforme, doprinosa postupku europske integracije i osuvremenjivanja informacijskih tehnologija,
 —
 povećanja kapaciteta porezne uprave s ciljem sprečavanja gomilanja dugova, osiguravanja djelotvornog prikupljanja poreza i jačanja borbe protiv poreznih prijevara i izbjegavanja poreza,
 —
 poduzimanja mjera za usklađivanje politika u cilju borbe protiv prijevara i krijumčarenja trošarinskih proizvoda.
 Financijske usluge
 Stranke će surađivati u pripremanju Republike Moldove za osuvremenjivanje njezina financijsko-regulatornog i nadzornog okvira, kako bi se prilagodila međunarodno dogovorenim regulatornim standardima u području financijskih usluga, koristeći se zakonodavstvom EU-a i međunarodnim instrumentima navedenima u mjerodavnim prilozima Sporazumu o pridruživanju, uključujući glavu IV. (Gospodarska suradnja i suradnja u drugim sektorima) tog sporazuma, kao osnovu za razvoj niza propisa koji su prilagođeni Republici Moldovi. Ta će suradnja uključivati sljedeće mjere i pridonijeti postizanju sljedećih ciljeva:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 poduzimanje koraka kako bi se zajamčila transparentnost dioničara i financijska stabilnost tržišta osiguranja,
 —
 jamčenje da slučajevi prijevara koji su zahvatili bankovni sektor Republike Moldove 2014. godine budu podvrgnuti temeljitoj, transparentnoj i nepristranoj istrazi u cilju povrata preusmjerenih sredstava i dovođenja odgovornih osoba pred lice pravde,
 —
 daljnje poboljšanje pravnog okvira pružanjem potrebnih instrumenata i mjera (npr. povećanjem odgovornosti dioničara, nametanjem strožih sankcija) kako bi se riješilo pitanje čimbenika koji su doveli do bankovnih prijevara 2014. i spriječile slične nepoštene transakcije na svim razinama,
 —
 postupan razvoj i donošenje okvira osiguranja depozita u skladu s međunarodno dogovorenim standardima,
 —
 donošenje zakona o nebankovnim kreditnim organizacijama koji je izradila nacionalna komisija financijskih tržišta,
 —
 uspostava kontakata i razmjena informacija s financijskim nadzornim tijelima EU-a. EU će osobito pružiti potrebnu pomoć vlastima Republike Moldove u sklapanju sporazuma o razmjeni informacija i suradnji u području financijskih usluga s mjerodavnim regulatornim i nadzornim tijelima EU-a (npr. Europska središnja banka i tijela iz država članica EU-a),
 —
 razmjena pravodobnih, mjerodavnih i točnih informacija o trenutačnom stanju postojećeg zakonodavstva Republike Moldove,
 —
 utvrđivanje područja za koja je potrebno osigurati osposobljavanje, izgradnju kapaciteta i stručna znanja.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 stvaranje novoga regulatornog i nadzornog okvira koji je u skladu s međunarodno dogovorenim regulatornim standardima, uključujući novi nadzorni pristup, alate i instrumente,
 —
 uspostava sveobuhvatnog okvira za poboljšanje korporativnog upravljanja i upravljanja rizikom u bankovnom financijskom sektoru,
 —
 razvoj makrobonitetnog nadzornog okvira,
 —
 povećanje kapaciteta radi provedbe novoga zakonodavstva u financijskom sektoru,
 —
 poboljšanje administrativnog kapaciteta nadzornih tijela u skladu s međunarodno dogovorenim standardima,
 —
 razvoj nacionalnog zakonodavstva o sprečavanju i borbi protiv pranja novca i financiranja terorizma, posebno provedbom zakonodavstva EU-a u tim područjima; jačanjem suradnje s Radnom skupinom za financijske aktivnosti (FATF), Vijećem Europe, osobito njegovim Odborom stručnjaka za evaluaciju mjera protiv pranja novca i financiranja terorizma (MONEYVAL), i ostalim mjerodavnim tijelima u državama članicama EU-a; i potpisivanjem memorandumâ o razumijevanju između financijsko-obavještajnih tijela Republike Moldove i država članica EU-a,
 —
 razvoj suradnje među državnim tijelima i organizacijama odgovornima za nadzor provedbe nacionalnog zakonodavstva o borbi protiv pranja novca i financiranja terorizma.
 Industrijska i poduzetnička politika
 Stranke će surađivati kako bi poboljšale poslovno i regulatorno okružje u Republici Moldovi, kako bi se potaklo ulaganja i poslovne aktivnosti svih vrsta trgovačkih društava, s posebnim naglaskom na mala i srednja poduzeća (MSP-ove), kao i mikropoduzeća. Suradnja će uključivati rad u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 provođenja strategije razvoja sektora MSP-ova za razdoblje od 2012. do 2020. i njezina povezanog akcijskog plana u skladu s novim zakonom o MSP-ovima, revidiranim planom konkurentnosti te zemlje i Nacionalnom strategijom za privlačenje ulaganja i promicanje izvoza za razdoblje od 2016. do 2020. i njezinim povezanim akcijskim planom,
 —
 razvoja industrijske politike usredotočene na razvoj infrastrukture i inovacije,
 —
 učinkovite provedbe Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME), koji obuhvaća inicijative kao što su Europska poduzetnička mreža (EPM), Erasmus za mlade poduzetnike, projekte suradnje među klasterima itd., jačanjem kapaciteta relevantnih institucijskih dionika i dionika u privatnom sektoru u Republici Moldovi,
 —
 provedbe inicijativa s ciljem jačanja kapaciteta u području inovacija, u skladu s novom inicijativom EU4Innovation pokrenutom u okviru Istočnog partnerstva, kojima se potiče razvoj mjera i poticaja politike za potporu inovativnim poduzećima.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 provedbe plana za pojedinu zemlju i preporuka procjene Zakona o malom poduzetništvu,
 —
 povezivanja razvoja MSP-ova s prilikama koje je stvorila DCFTA, uključujući s pomoću poslovnih mreža (potpore) (kao što je Europska poduzetnička mreža) i klastera, te dovršavanja razvoja namjenskih politika klastera u tom kontekstu,
 —
 jačanja uloge udruženja poduzeća i MSP-ova (uključujući sektorska udruženja) kako bi se poboljšao javno-privatni dijalog,
 —
 provedbe konceptualnog, zakonodavnog i operativnog okvira u Republici Moldovi kojim se potiče razvoj industrijske proizvodnje osuvremenjivanjem i inovacijama kao pokretačima zapošljavanja, među ostalim putem klastera ako je to relevantno u gospodarskom smislu. U tom pogledu potrebno je dalje razvijati i provoditi novu industrijsku politiku.
 Rudarstvo i sirovine
 Stranke će razmjenjivati informacije o rudarstvu i sirovinama kako bi se postiglo bolje razumijevanje njihovih strateških smjerova i politika. Rasprave će se provoditi u okviru odgovarajućeg pododbora.
 Turizam
 Stranke će surađivati u cilju:
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 uspostave kontakata za jačanje razvoja konkurentnog i održivog turističkog sektora i utvrđivanje koraka koji su potrebni za produbljivanje suradnje između gospodarskih subjekata Republike Moldove i EU-a u području turizma,
 —
 daljnje razmjene najbolje prakse i razmjene znanja, osposobljavanja i obrazovanja u području turizma.
 Poljoprivreda i ruralni razvoj
 Kako bi surađivale na približavanju politike i zakonodavstva zajedničkoj poljoprivrednoj politici (ZPP) EU-a te osobito poštovale vremenske obveze u konkretnim područjima utvrđenima u mjerodavnim prilozima Sporazumu o pridruživanju, stranke će surađivati u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 provedbe Općeg zakona o načelima subvencioniranja u sektoru poljoprivrede i ruralnog razvoja, čime će se poboljšati provedba politika u tom području,
 —
 razvoja kapaciteta Ministarstva poljoprivrede i prehrambene industrije u poljoprivrednoj statistici i ekonomskoj analizi.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 razvoja i provedbe političkog, pravnog i institucionalnog okvira (uključujući zahtjeve u pogledu sigurnosti hrane, politiku kvalitete, ekološku poljoprivredu i tržišne standarde) u području poljoprivrede i ruralnog razvoja,
 —
 razvoja, promicanja i provedbe sektorskih programa za posebne poljoprivredne podsektore,
 —
 poboljšanja konkurentnosti poljoprivredne proizvodnje i diversifikacije gospodarskih aktivnosti u ruralnim područjima,
 —
 razvoja ažuriranog i transparentnog zemljišnog katastra kao osnove za praćenje uporabe zemljišta te olakšavanje zemljišne reforme i konsolidacije poljoprivrednih gospodarstava u cilju poboljšanja strukturne situacije poljoprivredno-prehrambenog sektora i provedbe poljoprivredne politike i politike ruralnog razvoja,
 —
 poboljšanja održive uporabe zemlje u poljoprivredno-prehrambenom sektoru,
 —
 poboljšanja održive uporabe vodnih resursa u poljoprivredno-prehrambenom sektoru upotrebom novih tehnologija,
 —
 razvoja kapaciteta središnje i lokalne uprave u pogledu politika ruralnog razvoja,
 —
 jačanja kapaciteta Agencije za plaćanja kako bi se zajamčila transparentnost, učinkovitost i predvidivost isplaćenih državnih potpora,
 —
 smanjenja osjetljivosti poljoprivrednog sektora na klimatske nepogode.
 Informacijsko društvo/digitalno gospodarstvo i društvo
 Stranke će surađivati u cilju usklađivanja digitalnog okružja zemlje s jedinstvenim digitalnim tržištem EU-a. Time će se u Republici Moldovi stvoriti radna mjesta te ostvariti rast i inovacije, osobito u korist mladih u pogledu mogućnosti za obrazovanje i zapošljavanje, lokalno ili na daljinu, te otvaranja poduzeća s niskim početnim kapitalom. Stranke će osobito surađivati u pružanju potpore Republici Moldovi u provedbi pravne stečevine EU-a navedene u mjerodavnim prilozima Sporazumu o pridruživanju u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 jačanja neovisnosti i administrativnog kapaciteta nacionalnog regulatornog tijela u području elektroničkih komunikacija radi jamčenja njegove sposobnosti poduzimanja primjerenih regulatornih mjera i provedbe svojih odluka i svih primjenjivih propisa te promicanja poštenog tržišnog natjecanja na tržištima,
 —
 napredovanja u provedbi jedinstvenog europskog broja za hitne službe 112 u Republici Moldovi.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 jačanja digitalnog sektora razmjenom informacija i iskustava o provedbi jedinstvenog digitalnog tržišta. Promicanja, u Republici Moldovi, usklađivanja sa zakonodavstvom EU-a, najboljim praksama i normama, među ostalim o e-trgovini; zaštiti podataka s pomoću otpornosti mreže; definiranju nacionalne strategije kibersigurnosti; izgradnji kapaciteta nacionalnih timova za hitne računalne intervencije; definiranju nacionalnog modela za provedbu širokopojasne mreže u ruralnim područjima,
 —
 povećanja razine kibersigurnosti i zaštite osobnih podataka u elektroničkoj komunikaciji kako bi se zajamčila dostupnost i cjelovitost elektroničkih javnih usluga i povećalo povjerenje građana u te usluge.
 Javno zdravlje
 Stranke će surađivati u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 olakšavanja aktivnog sudjelovanja Republike Moldove u Zdravstvenom programu EU-a za razdoblje od 2014. do 2020.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 poticanja reformi zdravstvenog sektora i podupiranja Republike Moldove u pripremi za provedbu pravne stečevine EU-a o zdravlju, kako je navedeno u prilozima Sporazumu o pridruživanju, posebno u odnosu na zakonodavstvo u području nadzora nad duhanom, kvalitete i sigurnosti tvari ljudskog podrijetla (krv, tkivo, organi, stanice) i opasnosti za zdravlje u skladu s međunarodnim obvezama Republike Moldove u sklopu Okvirne konvencije o nadzoru nad duhanom i međunarodnim zdravstvenim propisima,
 —
 jačanja pripravnosti, osposobljavanja i epidemiološkog nadzora te kontrole zaraznih bolesti, među ostalim na sljedeće načine: 1. sudjelovanjem Republike Moldove u mediteranskom programu za osposobljavanje za epidemiološke intervencije (MediPIET); 2. suradnjom s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti; 3. jamčenjem odgovornosti zemlje i održivosti nacionalnih programa za sprečavanje i kontrolu HIV-a, tuberkuloze i hepatitisa; 4. jačanjem programa za imunizaciju,
 —
 jamčenja pristupanja Protokolu o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima i njegove naknadne provedbe,
 —
 jačanja nacionalnih višesektorskih mjera za borbu protiv otpornosti na antimikrobna sredstva, među ostalim, jačanjem nadzora, razborite uporabe antimikrobnih sredstava i nadzora nad infekcijama u zdravstvenim ustanovama.
 Urbanističko planiranje i izgradnja
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 provedbe Zakonika o urbanističkom planiranju i izgradnji za razdoblje od 2017. do 2020. razradom i donošenjem sekundarnog zakonodavstva (nacrti zakona i odluke vlade) u skladu sa „Strategijom Moldova 2020.”,
 —
 poduzimanja mjera za jamčenje programa prostornog planiranja na nacionalnoj i regionalnoj razini te razini okruga, kao i glavnih planova i općinskih razvojnih planova, radi promicanja politike integriranog regionalnog razvoja.
 Regionalni razvoj
 Stranke će surađivati u okviru politika regionalnog razvoja i dijaloga između EU-a i Republike Moldove o regionalnoj politici, s obzirom na sljedeća nastojanja Republike Moldove:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 daljnje jačanje sudjelovanja Republike Moldove u Strategiji EU-a za dunavsku regiju kako bi imala koristi od razmjene iskustava i najbolje prakse s regijama sudionicama iz država članica EU-a,
 —
 poboljšanje institucijskih mehanizama i izgradnju primjerenog kapaciteta na nacionalnoj/regionalnoj/lokalnoj razini s ciljem sudjelovanja u svim programima prekogranične suradnje,
 —
 početak sudjelovanja u programima prekogranične suradnje u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo za razdoblje od 2014. do 2020. (zajednički operativni program Rumunjske/Republike Moldove i zajednički operativni program za Crno more) i Dunavskog transnacionalnog programa. nastavak provedbe programa Istočnog partnerstva za teritorijalnu suradnju Republike Moldove i Ukrajine.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 provedbu Strategije Republike Moldove za regionalni razvoj za razdoblje od 2016. do 2020., u skladu s programom Moldove za razdoblje do 2020., na cijelom području zemlje u cilju podržavanja uravnoteženijeg rasta zemlje u cjelini,
 —
 osobito promicanje, kao dio cilja sadržanog u Strategiji Republike Moldove za regionalni razvoj, jamčenja održivog gospodarskog rasta u regijama, regionalne ekonomske specijalizacije i inovacija, poduzetništva i poboljšanja potencijala urbanih središta za konkurentan gospodarski razvoj te promicanje koncepta pametne specijalizacije za izradu strategija istraživanja i inovacija,
 —
 jačanje institucijskog i operativnog kapaciteta nacionalnih, regionalnih i lokalnih institucija u području regionalnog razvoja, uključujući rad na razvoju učinkovitog sustava višerazinskog upravljanja i jasne podjele odgovornosti,
 —
 povećanu uključenost dionika na regionalnoj i lokalnoj razini i konsolidaciju partnerstva među svim stranama koje su uključene u regionalni razvoj,
 —
 jačanje njezina sudjelovanja u Strategiji EU-a za dunavsku regiju kako bi se Republici Moldovi omogućilo da ostvari korist od razmjene iskustava i najbolje prakse s regijama sudionicama iz država članica EU-a u pogledu niza tema, uključujući one koje su obuhvaćene Sporazumom o pridruživanju.
 Ribarstvena i pomorska politika
 Stranke će surađivati u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 poticanja integriranog pristupa pomorstvu određivanjem nacionalne kontaktne točke i sudjelovanjem u inicijativama EU-a na razini morskih bazena u cilju utvrđivanja područja od zajedničkog interesa za suradnju i razvoj projekta u području Crnog mora.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 jačanja suradnje i zajedničkog rada u cilju održivog ribarstva na Crnom moru, u kontekstu bilateralnih i multilateralnih okvira, u skladu s Bukureštanskom deklaracijom svih obalnih država iz 2016. i na temelju ekološkog pristupa upravljanju ribarstvom,
 —
 snažnije administrativne, znanstvene i tehničke suradnje kako bi se poboljšalo praćenje ribarskih aktivnosti i nadzor nad njima te nad trgovanjem proizvodima ribarstva i njihovom sljedivošću radi učinkovitije borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova.
 2.7. Povezanost, energetska učinkovitost, klimatska politika, okoliš i civilna zaštita
 Energetika
 Stranke će surađivati u cilju poboljšane energetske sigurnosti povećanom diversifikacijom te većom energetskom učinkovitošću i uporabom obnovljive energije. Zajednički cilj i dalje je uspostava konkurentnog i transparentnog energetskog tržišta u Republici Moldovi i njegova potpuna integracija u energetsko tržište EU-a.
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 osnažiti neovisnost ANRE-a, među ostalim depolitizacijom postupaka imenovanja i razrješenja za direktore te autonomnim određivanjem proračuna. U tu će svrhu Republika Moldova donijeti novi zakon o energetici na transparentan i uključiv način te provesti sve preporuke preispitivanja ANRE-a koje je provelo tajništvo Energetske zajednice,
 —
 nastaviti poduzimati korake prema postizanju integracije energetskog tržišta Republike Moldove u energetsko tržište EU-a,
 —
 provesti novi („treći energetski paket”) zakon o električnoj energiji poduzimanjem potrebnih mjera koje su propisane zakonom i donošenjem potrebnog sekundarnog zakonodavstva,
 —
 u potpunosti provesti obveze i sporazume Republike Moldove, uključujući one koji su utvrđeni kao ciljevi financijskih programa MMF-a, kao što su potpuni povrat prijašnjih odstupanja tarifa, slijedom preporuka tajništva Energetske zajednice,
 —
 provesti novi („treći energetski paket”) zakon o prirodnom plinu,
 —
 u skladu s preporukama Međunarodnog monetarnog fonda nastaviti s radom na otklanjanju nagomilanih dugova u energetskom sektoru,
 —
 poduzeti mjere u cilju snažnijeg otvaranja tržišta prirodnog plina,
 —
 dovršiti pravno razdvajanje i pripremiti se za potpuno razdvajanje poduzeća Moldovatransgaz, uzimajući u obzir odluku Vijeća ministara Energetske zajednice o pravom vremenu za razdvajanje u plinskom sektoru,
 —
 provesti plan za poboljšanje plinskih i elektroenergetskih interkonekcija između Republike Moldove i Rumunjske. Jednakim uvjetima u pogledu istovjetnih osnovnih pravila s obzirom na pristup tržištu, infrastrukturu i otvaranje, kao i usklađenim okolišnim i sigurnosnim standardima olakšat će se znatna trgovina električnom energijom i plinom između EU-a i Republike Moldove u budućnosti,
 —
 dovršiti korporacijsko restrukturiranje poduzeća Termoelectrica,
 —
 povećati i jamčiti transparentnost javnih natječaja i ugovora za opskrbu električnom energijom,
 —
 na temelju zakona o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora razvijati programe potpore, administrativna pravila i ostale mjere potrebne za poticanje veće uporabe obnovljivih izvora energije,
 —
 izraditi nacrt akcijskog plana u pogledu strateških rezervi nafte u skladu s obvezom Energetske zajednice i provesti taj plan,
 —
 uskladiti zakon o energetskoj učinkovitosti u zgradama i uspostaviti odgovarajuće i transparentne mehanizme potpore za mjere energetske učinkovitosti u javnim zgradama i kućanstvima,
 —
 utvrditi i provesti mjere za povećanje konkurentnosti na tržištima električne energije i plina i diversifikacije izvora energije, pritom osiguravajući da ne postoji diskriminacija među subjektima,
 —
 poduzeti mjere za usklađivanje s uredbom/uredbama o sigurnosti opskrbe.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 poduzeti daljnje mjere za smanjenje gubitaka u prijenosu i distribuciji u mrežama električne energije, plina i grijanja,
 —
 donijeti i provesti akcijski plan za povećanje udjela obnovljivih izvora energije u ukupnoj bruto potrošnji energije na 17 % do 2020. godine,
 —
 donijeti novi zakon o energetskoj učinkovitosti u skladu s Direktivom 2012/27/EU i nastaviti širiti označavanje novih proizvoda informacijama o potrošnji energije i drugih resursa,
 —
 dodatno razviti tržišno natjecanje na tržištu električne energije i plina kako bi se postigao potreban stupanj likvidnosti kojim bi se omogućio razvoj organiziranih konkurentnih tržišta,
 —
 na temelju povremene evaluacije tržišnih uvjeta utvrditi korake i mjere koje je potrebno poduzeti za postupan prijelaz na mehanizme određivanja (konkurentnih) cijena koji se temelje na tržištu,
 —
 poboljšati metodologiju za utvrđivanje tarifa kako bi se zajamčila transparentnost i povrat troškova u skladu s preporukama MMF-a i Energetske zajednice,
 —
 provesti potpuno razdvajanje poduzeća Moldovagaz i Moldovatransgaz te donijeti nove naknade za ulazak u sektor prirodnog plina ili izlazak iz njega,
 —
 utvrditi i provesti mjere za jačanje socijalne potpore i zaštite ranjivih potrošača,
 —
 dovršiti energetske interkonekcije s Rumunjskom (i/ili Ukrajinom) i poduzeti korake u cilju integracije regionalnog tržišta. Jednakim uvjetima u pogledu istovjetnih osnovnih pravila s obzirom na pristup tržištu, infrastrukturu i otvaranje, kao i usklađenim okolišnim i sigurnosnim standardima olakšat će se znatna trgovina električnom energijom i plinom između EU-a i Republike Moldove u budućnosti,
 —
 poticati razmjenu podataka o zračenju u okolišu putem interneta olakšavanjem pristupa Republike Moldove Europskoj platformi za razmjenu radioloških podataka (Eurdep),
 —
 ažurirati strategiju Energetika 2030. u skladu s novim pravnim usklađivanjem i ishodima u području interkonekcija.
 Promet
 Stranke će surađivati kako bi zajamčile daljnju provedbu zakonodavstva EU-a navedenog u prilozima Sporazumu o pridruživanju te pružile potporu Republici Moldovi. Suradnja će uključivati rad u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 provedbe reforme i programa restrukturiranja željezničkog sektora,
 —
 povećanja napora s ciljem provedbe zakonodavstva EU-a u području zrakoplovstva kako bi se u cijelosti iskoristio Sporazum o zajedničkom zračnom prostoru između EU-a i Republike Moldove,
 —
 Uspostaviti slobodno i pravedno tržišno natjecanje u sektoru zrakoplovstva, osobito uključiti klauzule o nediskriminirajućem pristupu zračnoj luci u koncesiju zračne luke u Kišinjevu te ponovno uspostaviti djelotvorno tržišno natjecanje u sektoru zemaljskih usluga.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 provedbe sveobuhvatne strategije prometa i logistike za razdoblje od 2013. do 2022.,
 —
 osiguravanja cestovnog fonda uz jamčenje stabilnih financijskih sredstava za provedbu ugovora o održavanju koji se temelje na uspješnosti,
 —
 provedbe potrebnih reformi kako bi se Republika Moldova što prije mogla ukloniti s crne liste Pariškog memoranduma o suglasnosti,
 —
 razvoja infrastrukture, osobito pripremom i provedbom daljnjih projekata za razvoj proširene osnovne mreže TEN-T, kako je dogovoreno na ministarskom sastanku održanom u Rotterdamu na danima mreže TEN-T 2016. godine,
 —
 da države članice EU-a razmotre mogućnost postupnog otvaranja tržišta cestovnog prometa na temelju napretka koji je Republika Moldova postigla u prenošenju mjerodavne pravne stečevine EU-a.
 Okoliš
 Stranke će surađivati kako bi se pripremile za provedbu zakonodavstva EU-a i međunarodnih standarda, posebno u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 jamčenja nastavka administrativnih reformi institucija za okoliš i izgradnje primjerenog administrativnog kapaciteta za provedbu poglavlja o okolišu iz Sporazuma o pridruživanju,
 —
 ostvarenja napretka u usklađivanju s pravnom stečevinom u području okoliša donošenjem glavnog pravnog okvira u tom sektoru, posebno zakonâ o zaštiti zraka, kemijskim tvarima i industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja),
 —
 provedbe zakonâ o strateškoj procjeni okoliša i gospodarenju otpadom,
 —
 razvoja i donošenja provedbenih mehanizama za primjenu procjene utjecaja na okoliš i strateške procjene okoliša kako bi se pitanje okoliša usmjerilo u druga ključna područja politike kao međusektorsko pitanje,
 —
 razvoja i donošenja nacionalnih strategija, programa i planova o zaštiti zraka, gospodarenju kemijskim tvarima i upravljanju vodom.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 donošenja potrebnog provedbenog zakonodavstva u raznim podsektorima sektora okoliša, osobito u području kvalitete vode i gospodarenja vodom, gospodarenja otpadom, gospodarenja kemijskim tvarima, zaštite prirode, kvalitete zraka i industrijskog zagađenja, kako bi se ispunile obveze opisane u Sporazumu o pridruživanju,
 —
 poboljšanja razvoja zelenoga gospodarstva u Republici Moldovi,
 —
 jamčenja nastavka provedbe strategije za okoliš za razdoblje od 2014. do 2023. i nacionalnih strategija o opskrbi vodom i sanitarnim uslugama, gospodarenju otpadom i očuvanju biološke raznolikosti,
 —
 preispitivanja zakona o gospodarenju otpadom kako bi se proučila mogućnost pojačanih odredaba o okolišu.
 Klimatska politika
 Stranke će surađivati kako bi jačale dijalog i suradnju u području klimatskih promjena, u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 daljnje razrade plana za provedbu u odnosu na doprinos određen na nacionalnoj razini.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 početka provedbe Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama,
 —
 jamčenja provedbe strategije za prilagodbu klimatskim promjenama i njezina akcijskog plana kojim je obuhvaćeno razdoblje do 2020. godine,
 —
 početka provedbe strategije razvoja s niskim emisijama ugljika kojom se obuhvaća razdoblje do 2030. godine s obzirom na planirani nacionalno utvrđen doprinos zemlje,
 —
 poboljšanja međuinstitucijske i međusektorske usklađenosti te usmjeravanja politika i planova za prilagodbu klimatskim promjenama i njihovo ublažavanje na svim razinama,
 —
 približavanja zakonodavstva Republike Moldove primjenjivim aktima EU-a i međunarodnim instrumentima kako je predviđeno Sporazumom o pridruživanju u skladu s Prilogom XII. Sporazumu,
 —
 jačanja okvira za transparentnost klimatskog djelovanja u Republici Moldovi, posebno s pomoću čvrstog nacionalnog sustava za praćenje klimatskih politika, mjera i emisija stakleničkih plinova i izvješćivanje o njima na temelju modela EU-a.
 Civilna zaštita
 Stranke će surađivati u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 razvoja mehanizama za jačanje bilateralne suradnje u području civilne zaštite s ciljem približavanja Republike Moldove Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu,
 —
 promicanja donošenja i provedbe smjernica EU-a o potpori države domaćina,
 —
 početka dijaloga o aspektima politike sprečavanja katastrofa, pripravnosti i odgovora razmjenom najbolje prakse, organiziranjem zajedničkog osposobljavanja, vježbama, studijskim posjetima i radionicama i sažecima stečenih iskustava u slučajevima stvarne opasnosti i vježbama,
 —
 nastavka razvoja aktivnosti sprečavanja obrazovanjem, osposobljavanjem i informiranjem stanovništva, posebice mladih ljudi, o velikim rizicima.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 jamčenja učinkovite komunikacije 24 sata dnevno, uključujući razmjenu ranih upozorenja i informacija o izvanrednim situacijama velikih razmjera koje utječu na EU i Republiku Moldovu, kao i na treće zemlje u kojima su stranke uključene u odgovor na katastrofe,
 —
 olakšavanja međusobne pomoći, osobito putem Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, u slučaju ozbiljnih izvanrednih situacija, na odgovarajući način i pod uvjetom da su dostupni potrebni resursi,
 —
 napredovanja u razvoju procjene rizika od katastrofa diljem zemlje i izradom karata te podupiranja razvoja Regionalnog elektroničkog atlasa rizika (ERRA) i omogućivanja učinkovitog korištenja na nacionalnoj razini,
 —
 povećanja baze znanja o rizicima od katastrofa i gospodarskih gubitaka jačanjem suradnje u području dostupnosti i usporedivosti podataka,
 —
 poboljšanja politika za sprječavanje, u skladu s odredbama pravne stečevine EU-a i najboljom praksom, u slučaju velikih industrijskih nesreća koje uključuju opasne materijale,
 —
 poboljšanja suradnje čiji će rezultat biti otporniji sustav civilne zaštite i upravljanja rizicima od katastrofa u Republici Moldovi na temelju najbolje prakse EU-a i uže suradnje s Mehanizmom EU-a za civilnu zaštitu.
 2.8. Mobilnost i međuljudski kontakti
 Obrazovanje, osposobljavanje i mladi
 Stranke će surađivati u ukupnom osuvremenjivanju i reformi obrazovanja prema potrebama mladih i zemlje, koje će biti pravedno za učenike i studente u svim društvenim i zemljopisnim segmentima, učinkovito u smislu uporabe resursa i ulijevat će povjerenje društvu zbog dobre kvalitete ljudskih resursa i rezultata, osposobljavanja i sustava za mlade u Republici Moldovi. Suradnja će uključivati rad u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 dovršetka donošenja svih podzakonskih akata s ciljem potpune provedbe novog Zakonika o obrazovanju na svim razinama obrazovanja,
 —
 povećanja administrativnog kapaciteta Ministarstva obrazovanja i podređenih tijela,
 —
 uspostave sustava pokazatelja rezultata koji održavaju važnost rezultata postignutih obrazovnim sustavom,
 —
 povećanja kvalitete početnog osposobljavanja učitelja, kvalitete postupaka zapošljavanja i privlačnosti radnih mjesta u obrazovnom sektoru, među ostalim razinom financijske naknade,
 —
 promicanja sustavne suradnje između obrazovnog sustava i privatnog sektora kako bi se odgovorilo na potrebe tržišta rada,
 —
 nastavka provođenja i prikladnog financiranja reforme strukovnog obrazovanja i osposobljavanja kako bi se postigli ciljevi strategije i akcijskog plana za razvoj strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (2013.–2020.) i odgovorilo na potrebe tržišta rada,
 —
 donošenja pravnog okvira za sektorske odbore,
 —
 provedbe zajedničkih aktivnosti i razmjena kojima se dodatno promiče integracija Republike Moldove u Europski prostor visokog obrazovanja u kontekstu njezina sudjelovanja u Bolonjskom procesu,
 —
 promicanja akademske suradnje, izgradnje kapaciteta te mobilnosti studenata i osoblja u okviru programa Erasmus+ i programa mobilnosti i osposobljavanja istraživača putem programa Marie Skłodowska-Curie,
 —
 potpune primjene glave VII. Zakonika o obrazovanju (Cjeloživotno učenje) u suradnji s Ministarstvom rada,
 —
 poticanja uključivanja odgovarajućih dionika u sve oblike cjeloživotnog učenja za kontinuirani profesionalni razvoj kako bi se prilagodili potrebama tržišta rada,
 —
 provedbe nacionalne strategije za razvoj sektora za mlade,
 —
 poboljšanja razmjena i suradnje u području neformalnog obrazovanja za mlade osobe i osobe koje rade s mladima kao sredstva promicanja interkulturnog dijaloga i podupiranja civilnog društva, uključujući programima EU-a u području mladih.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 jamčenja stalnog sudjelovanja u testiranjima PISA-e,
 —
 daljnjih reformi u osnovnom obrazovanju kako bi se ojačala kvaliteta obrazovanja učitelja, osuvremenio program obrazovanja i krenulo u smjeru veće uporabe procjene uspješnosti,
 —
 smanjenja stopa ranog napuštanja škole,
 —
 povezivanja obrazovanja s istraživanjem i inovacijama te s gospodarskim i socijalnim okružjem,
 —
 rada na osuvremenjivanju javnih visokih učilišta, osobito s ciljem racionalizacije mreže kako bi ih se učinilo privlačnijima i konkurentnijima te povećanjem transparentnosti zapošljavanja upravljačkog osoblja,
 —
 provedbe vanjskog vrednovanja i akreditacije svih programa za sva tri ciklusa (preddiplomski, diplomski i doktorski studij) i svih visokih učilišta,
 —
 provedbe vanjskog vrednovanja i akreditacije za pružatelje obrazovanja odraslih,
 —
 veće provedbe koncepta cjeloživotnog učenja,
 —
 provedbe i podupiranja strateškog pristupa strukovnom obrazovanju i osposobljavanju u cilju usklađivanja sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja Republike Moldove s osuvremenjivanjem struktura strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u EU-u, koje se provodi u okviru Kopenhaškog procesa i njegovih instrumenata,
 —
 daljnjeg jačanja sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja potpunom provedbom akcijskog plana u okviru strategije za razvoj strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (2013.–2020).
 Istraživanje i inovacije
 Stranke će surađivati u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 donošenja novih izmjena zakonodavstva o istraživanju, na temelju nedavnog preispitivanja sustava istraživanja u Republici Moldovi provedenog putem instrumenta za političku potporu i u skladu s novim Zakonikom o obrazovanju,
 —
 stvaranja novih struktura koje će preuzeti ulogu usklađivanja istraživanja i inovacija na razini vlade.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 olakšavanja uključivanja Republike Moldove u europski istraživački prostor (EIP),
 —
 poboljšanja sudjelovanja Republike Moldove u programu Obzor 2020.,
 —
 napredovanja u provedbi strategije za istraživanje i razvoj do 2020. godine, akcijskog plana i inovativne strategije za razdoblje od 2013. do 2020. pod nazivom „Inovacije za konkurentnost” te preporuka iz stručnog pregleda Instrumenta za političku potporu u programu Obzor 2020.,
 —
 jačanja ljudskih, materijalnih i institucijskih resursa kako bi se povećali istraživački i inovacijski kapaciteti,
 —
 integracije programa politike za otvorenu znanost.
 Kultura, audiovizualna politika i mediji
 Kultura
 Stranke će surađivati u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 promicanja provedbe Konvencije UNESCO-a iz 2005. godine o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja,
 —
 promicanja sudjelovanja kulturnih i audiovizualnih subjekata iz Republike Moldove u programima EU-a, osobito u programu Kreativna Europa.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 suradnje na razvoju uključive kulturne politike u Republici Moldovi te na očuvanju i promicanju kulturne i prirodne baštine,
 —
 jačanja kapaciteta za razvoj kulturnog poduzetništva u kulturnim i kreativnim sektorima (uključujući kulturnu baštinu) i pružanje kulturnih usluga.
 Audiovizualna politika i mediji
 Stranke će surađivati u pripremi provedbe prava EU-a navedenog u prilozima Sporazumu o pridruživanju. Suradnja će uključivati potporu Republici Moldovi u cilju:
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 jačanja kapaciteta i neovisnosti regulatornih tijela za medije te posebno rada na potpunoj neovisnosti Vijeća za audiovizualnu koordinaciju,
 —
 izmjene zakonodavstva kako bi se zajamčilo da javna financijska pomoć medijima bude dodijeljena u skladu sa strogim objektivnim kriterijima koji se jednako primjenjuju na sve javne medije i radiotelevizijske kuće,
 —
 istraživanja mogućnosti, u suradnji s Europskom komisijom, za sudjelovanje u odabranim programima EU-a i aktivnostima agencija EU-a koje su usmjerene na zemlje europske politike susjedstva,
 —
 razrade novog zakona o oglašavanju u skladu s novim Zakonikom o audiovizualnim medijima, koji će se donijeti, i europskim standardima te nastojanja da se postigne djelotvorno tržišno natjecanje u tom sektoru.
 Srednjoročni prioriteti:
 —
 rada na rješavanju problema] koncentracije vlasništva nad medijima [u skladu s najboljom praksom EU-a,
 —
 rada na donošenju zakonodavstva u području audiovizualnih medija u skladu s europskim standardima. Razmjene mišljenja o audiovizualnoj politici i primjenjivim međunarodnim standardima. Suradnje u borbi protiv rasizma i ksenofobije u audiovizualnom području i području medija.
 Sudjelovanje u agencijama i programima EU-a
 Srednjoročni prioriteti:
 preispitivanja provedbe Protokola o sudjelovanju u programima EU-a na temelju stvarnog sudjelovanja Republike Moldove u posebnim programima EU-a.
 2.9. Osvješćivanje javnosti i vidljivost
 Kratkoročni prioriteti:
 —
 jamčenja utemeljene komunikacije o mogućnostima i posljedicama Sporazuma o pridruživanju EU-a i Republike Moldove, s naglaskom na detaljnom i sveobuhvatnom području slobodne trgovine.
 Jamčenja odgovarajuće vidljivosti svih projekata i programa EU-a, kao i vidljivosti njihova učinka, bliskom suradnjom s medijskim kućama, civilnim društvom i poslovnom zajednicom na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini.
 (1) Uredba (EU) 2017/371 Europskog parlamenta i Vijeća od 1. ožujka 2017. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (revizija mehanizma suspenzije) (SL L 61, 8.3.2017., str. 1.).
 (2) Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).
 (3) Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podatakate o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.).
 (4) Direktiva Vijeća 2008/114/EZ od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju i označivanju europske kritične infrastrukture i procjeni potrebe poboljšanja njezine zaštite (SL L 345, 23.12.2008., str. 75.).
 (5) Direktiva (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (SL L 194, 19.7.2016., str. 1.).
 (6) Direktiva 2004/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o provedbi prava intelektualnog vlasništva (SL L 157, 30.4.2004., str. 45.).
 (7) Uredba (EU) br. 608/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o carinskoj provedbi prava intelektualnog vlasništva i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1383/2003 (SL L 181, 29.6.2013., str. 15.).
 (8) Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.).
 (9) Uredba (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS) (SL L 154, 21.6.2003., str. 1.).