type: legislation

text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 24.8.2016
 COM(2016) 551 final
 2016/0264(COD)
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
 ar ko izveido vienotu sistēmu tādai Eiropas statistikai par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir no izlasēm savākti dati individuālā līmenī
 (Dokuments attiecas uz EEZ)
 {SWD(2016) 282 final}{SWD(2016) 283 final}
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 •Priekšlikuma pamatojums un mērķi
 ES sociālās dimensijas pieaugošā nozīme
 Eiropas Savienības politikas programmas centrā ir mērķis radīt ļoti konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku, nodrošināt izaugsmi, labākas darbvietas, sociālo progresu un sociālo taisnīgumu visiem Savienības iedzīvotājiem. Piecu priekšsēdētāju ziņojumā par Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanu
 1
 , kas tika publicēts 2015. gada jūnijā, bija uzsvērts, ka ir svarīgi veidot spēcīgu sociālo Eiropu. Priekšsēdētājs Ž. K. Junkers savā 2015. gada septembra runā par stāvokli Savienībā pauda šo mērķi, uzsverot, ka mums ir “jāatjauno konverģences process — gan dalībvalstu starpā, gan sabiedrībā —, tā centrā izvirzot ražīgumu, darbvietu radīšanu un sociālo taisnīgumu”.
 Šis uzdevums tiek mērķtiecīgi īstenots ar pārveidotā Eiropas pusgada palīdzību. Eiropas pusgads ir ikgadējs cikls ekonomikas politikas saskaņošanai ES līmenī saskaņā ar 2015. gada oktobra paziņojumu par pasākumiem EMS izveides pabeigšanai. Pienācīgs līdzsvars starp ekonomiskajiem un sociālajiem mērķiem Eiropas pusgada ietvaros ir īpaši svarīgs ekonomiskās un monetārās savienības ilgtspējas un leģitimitātes nodrošināšanai. Tāpēc Eiropas pusgada ietvaros ir palielinājusies sociālo un nodarbinātības mērķu nozīme; gan valstu ziņojumos, gan konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos tiek novērtētas sociālās un nodarbinātības problēmas, kā arī atbalstītas politikas reformas, kuru pamatā ir paraugprakse.
 Komisija arī ir ierosinājusi izstrādāt Eiropas sociālo tiesību pīlāru
 2
 , lai veicinātu augšupēju konverģenci nodarbinātības un sociālo apstākļu jomā, kā arī lielāku noturību pret ekonomiskajiem satricinājumiem. Pīlāra pamatā būtu jābūt ES sociālo tiesību aktu kopumam, un tam būtu šis kopums jāpapildina, lai virzītu politiku vairākās jomās, kas ir svarīgas labai darba tirgu un sociālās drošības sistēmu darbībai un to taisnīguma nodrošināšanai. Pīlāram būtu jākļūst par atsauces kopumu, kas palīdzētu pārraudzīt iesaistīto dalībvalstu nodarbinātības un sociālos rādītājus, veicinātu reformu procesu valstu līmenī un, konkrētāk, kalpotu kā virzienrādītājs konverģences atjaunošanai eurozonā. Tam būtu jāpalīdz nodrošināt to, ka ekonomiskā attīstība rada lielāku sociālo progresu un kohēziju saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” un tās iekļaujošas izaugsmes mērķi.
 Šī stingrā apņemšanās īstenot ES sociālos mērķus ir jāpamato ar pārliecinošiem pierādījumiem. Turklāt, paturot prātā, ka izdevumi sociālās politikas jomās plašā nozīmē (tostarp sociālajā aizsardzībā, izglītībā un veselībā) veido vairāk nekā ceturto daļu no IKP un vairāk nekā pusi no publiskajiem tēriņiem vairākumā dalībvalstu, pastiprināta uzmanība būtu jāvelta politikas rezultātiem, izdevīgumam un centieniem sasniegt labākus rezultātus, izmantojot starptautiskus salīdzinājumus, salīdzinošo vērtēšanu un savstarpēju mācīšanos.
 ES ir vajadzīga uzticama un savlaicīgi nodrošināta sociālā statistika, lai pārraudzītu sociālo situāciju, kā arī ekonomikas attīstības un politikas virzienu ietekmi uz sociālajiem apstākļiem dalībvalstīs un to reģionos, kā arī uz dažādu sabiedrības grupu situāciju. Tas nozīmē, ka ar uzticamas un savlaicīgi nodrošinātas statistikas palīdzību ir jāsniedz labāka informācija par tādiem jautājumiem kā nabadzība un sociālā atstumtība, nevienlīdzība, prasmes, visu iedzīvotāju piekļuve nodarbinātībai un izdevumi sociālās aizsardzības jomā.
 Eiropas sociālā un nodarbinātības statistika
 Eiropas Statistikas sistēma (ESS)
 3
 sagatavo statistikas datus, ko izmanto, lai novērtētu dalībvalstu rezultātus Eiropas pusgada kontekstā, pārraudzītu stratēģijas “Eiropa 2020” galveno mērķu īstenošanu, ieviestu daudzās Komisijas izvērtējuma sistēmas attiecībā uz nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī sagatavotu augsni nākotnes stratēģiskajam redzējumam par Eiropu pēc stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanas. Gadu gaitā ESS ir izstrādājusi progresīvus rīkus, lai nodrošinātu uzlabotu un salīdzināmu statistiku labākas politikas veidošanai Eiropas līmenī un dalībvalstīs.
 ESS arvien vairāk saskaras ar pieaugošu vajadzību pēc statistikas informācijas analīžu veikšanai, pētniecībai un politikas veidošanai. Turklāt statistikas datiem arī turpmāk būtu jāatbilst augstiem oficiālās statistikas kvalitātes standartiem, tostarp attiecībā uz savlaicīgumu.
 ES līmenī izmantotā sociālā statistika tiek iegūta no dažādiem avotiem, proti, tautas skaitīšanām, apkopotiem administratīvajiem datiem, uzņēmumu sniegtiem datiem, kā arī individuālā līmenī izlases apsekojumos savāktiem datiem par personām un mājsaimniecībām. Šis priekšlikums ir saistīts ar pēdējo minēto sociālās statistikas datu avotu.
 Pašreizējā sistēma Eiropas statistikas sagatavošanai par personām un mājsaimniecībām pamatojas uz individuālā līmenī no izlasēm savāktiem datiem (turpmāk “no izlasēm savāktā Eiropas sociālā statistika”), un to veido vairākas atsevišķas regulas, kuras attiecas uz konkrētām jomām un kurās ir noteikti konkrētie aptveramie temati un tehniskās prasības attiecībā uz datu vākšanu (piemēram, izlases lielums, kvalitātes kritēriji un nosūtīšanas prasības). Pašlaik ir spēkā pieci tiesību akti par Eiropas sociālo apsekojumu veikšanu, kas attiecas uz darbaspēka apsekojumu (LFS)
 4
 , Eiropas statistiku par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC)
 5
 , pieaugušo izglītības apsekojumu (AES)
 6
 , Eiropas veselības aptauju apsekojumu (EHIS)
 7
 un apsekojumu par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) lietošanu mājsaimniecībās (ICT-HH)
 8
 . Divi Eiropas apsekojumi tiek veikti, pamatojoties tikai uz neoficiālu vienošanos, proti, mājsaimniecību budžeta apsekojums (HBS) un saskaņotais Eiropas laika izlietojuma apsekojums (HETUS).
 Šī iniciatīva ir daļa no Normatīvās atbilstības un izpildes programmas (REFIT), un tās mērķis ir racionalizēt no izlasēm savākto Eiropas sociālo statistiku, uzlabot datu vākšanas procesa efektivitāti un statistikas rezultātu atbilstību. Ierosinātajai regulai būtu jāgarantē datu salīdzināmība un saskaņotība ilgtermiņā. Eiropas sociālo apsekojumu sistēmai jābūt pietiekami uzticamai un efektīvai, un tai būtu jānodrošina, ka tiek saglabāta statistikas augstā kvalitāte. Tas var būt sarežģīti, ņemot vērā pastāvīgās pārmaiņas šajā statistika jomā, proti, straujās inovācijas metožu un IT izmantojuma jomā, jaunu datu avotu pieejamību, datu lietotāju mainīgās vajadzības un gaidas, kā arī pastāvīgo spiedienu uz pieejamiem resursiem.
 •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā
 Lai spētu pieņemt atbilstošus un ar pierādījumiem pamatotus lēmumus, politikas veidotājiem, uzņēmumiem un sabiedrībai aizvien vairāk ir nepieciešama uzticama, savlaicīgi nodrošināta un kvalitatīva statistika. Tomēr statistikas nodrošināšana šādā kvalitātē ESS rada grūtības: pieaugošais pieprasījums pēc datiem, kā arī statistikas apsekojumu respondentu prasība mazināt tiem radīto slogu kopā rada spiedienu uz statistikas sagatavošanu. Tāpēc jaunāko statistikas iniciatīvu mērķis ir bijis koordinēšanas un sadarbības vienkāršošana un uzlabošana ESS ietvaros, lai uzlabotu Eiropas statistikas sagatavošanas efektivitāti un mazinātu respondentiem radīto slogu. Viens no piemēriem ir Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku
 9
 , kurā 2015. gadā tika veikti grozījumi, lai precizētu informāciju par ESS pārvaldību un stiprinātu koordinācijas un sadarbības instrumentus gan ES, gan valsts līmenī. Komisijas REFIT iniciatīvā ir iekļautas citas iniciatīvas, piemēram, šis priekšlikums un pamatregula, ar ko integrē uzņēmējdarbības statistiku (FRIBS), un to mērķis ir vienkāršot un racionalizēt Eiropas statistikas sagatavošanu noteiktās jomās.
 Eiropas statistikas programmā 2013.–2017. gadam
 10
 statistika par “tautu Eiropu” (t. i., sociālā statistika) ir atzīta par vienu no trim statistikas informācijas sistēmas pīlāriem. Šie trīs pīlāri ir ekonomiskais, sociālais un vides pīlārs. Katrs pīlārs aptver statistikas pirmdatu kopu, kas nodrošina vajadzīgos datus politikas rādītāju un uzskaites sistēmu vajadzībām. Šajā regulā ir paredzēts visaptverošs tiesiskais regulējums no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas sagatavošanai, lai pēc iespējas efektīvāk un konsekventāk īstenotu Eiropas statistikas programmas mērķus.
 ESS redzējuma 2020. gadam
 11
 mērķis ir modernizēt Eiropas statistikas sagatavošanu un tādējādi uzlabot līdzsvaru starp kvalitatīvas Eiropas statistikas nozīmi un sniegtajiem ieguvumiem un ar tās sagatavošanu saistītajām izmaksām un slogu. Tādējādi ESS veicinās atbilstīgu reaģēšanu uz Eiropas iestāžu nepieciešamību pēc informācijas to politikas veidošanai, kā arī plašākas sabiedrības vajadzībām statistikas jomā, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā nepieciešamību samazināt mājsaimniecībām un uzņēmumiem radīto administratīvo slogu.
 •Saskanība ar citām ES politikas jomām
 Lai izstrādātu un novērtētu politiku attiecībā uz Savienības politiskajām prioritātēm, jo īpaši saistībā ar darbvietām, izaugsmi un ieguldījumiem, digitālo vienoto tirgu, dziļāku un taisnīgāku ekonomisko un monetāro savienību (EMS), migrāciju, iekšējo tirgu, enerģētikas savienību un klimatu, ir vajadzīgi efektīvi analītiskie un pārraudzības rīki. Turklāt politiskās prioritātes atbilst vairākām atšķirīgām sociālās un ekonomikas statistikas jomām, radot vajadzību nodrošināt lielāku saskaņotību starp datu avotiem un veicināt jaunu inovatīvu avotu un pieeju plašāku izmantošanu. Stratēģijas “Eiropa 2020” ietvaros tiek izmantoti rādītāji, lai pārraudzītu tādu pamatmērķu īstenošanu kā nodarbinātības veicināšana, izglītības līmeņa paaugstināšana un sociālās iekļaušanas veicināšana, samazinot nabadzību. Lai aprēķinātu šos rādītājus, ir vajadzīga laikus nodrošināta statistikas informācija. Šī statistikas informācija ir jāsagatavo pēc iespējas efektīvāk, izmantojot modernas statistikas datu vākšanas un sagatavošanas metodes. Pašreizējais jomu integrācijas trūkums apgrūtina no dažādām datu vākšanām iegūtu datu analīzi. Šā priekšlikuma rezultātā tiks izstrādāti integrētāki un savlaicīgi nodrošināti rādītāji, kas palīdzēs izpildīt arī statistikas prasības, kuras noteiktas ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam. Šajā programma uzmanība pievērsta gan nabadzības izskaušanai, gan ilgtspējīgas attīstības ekonomiskajām, sociālajām un vides dimensijām.
 Politika virzienos ietvertās īstenojamās prioritātes var mainīties, un gaidāms, ka nākotnē vajadzība pēc kvalitatīvas Eiropas sociālās statistikas pieaugs vēl vairāk — piemēram, tad, kad sāks īstenot plānotā Eiropas sociālo tiesību pīlāra mērķus. Turklāt kvalitatīva statistika ir nepieciešama, lai sniegtu politikas veidotājiem iespēju paraudzīties tālāk par pašreizējo kontekstu, noteikt un izstrādāt jaunus politikas satvarus un mērķus. Eiropas statistika ir svarīga ne tikai pašreizējo stratēģiju aptvertajā laikposmā. Piemērs no nesenas pagātnes: stratēģijai “Eiropa 2020” uz rādītājiem pamatotus mērķus bija iespējams izvirzīt tikai tāpēc, ka Eiropas statistikas bāze bija pietiekami liela šo mērķu novērtēšanai un īstenošanas pārraudzībai. Minētajā gadījumā esošo datu izmantošana jaunam mērķim apliecināja to, cik svarīgi ir sagatavot un uzturēt statistikas pamatdatus, kas ir pietiekami elastīgi, lai tos būtu iespējams ātri pielāgot jaunām politikas prasībām.
 Lai pilnveidotu sociālo statistiku atbilstīgi Savienības prioritātēm un spēcīgākai ES sociālajai dimensijai, būs nepieciešams mērķtiecīgs dalībvalstu atbalsts un cieša koordinācija starp politikas veidotājiem un statistikas speciālistiem visos posmos. Būs svarīgi, lai dalībvalstis turpinātu pietiekami ieguldīt sociālās statistikas jomā un nodrošinātu vajadzīgo politisko atbalstu, jo īpaši saistībā ar piekļuvi administratīvajiem datiem.
 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE
 •Juridiskais pamats
 Eiropas statistikas juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 338. pants. Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru paredz statistikas sagatavošanas pasākumus, ja tas ir nepieciešams Savienības uzdevumu veikšanai. LESD 338. pantā izklāstītas prasības attiecībā uz Eiropas statistikas sagatavošanu un prasīta atbilstība taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, izmaksu lietderības un statistikas konfidencialitātes prasībām.
 •Subsidiaritāte (ja nav ekskluzīva kompetence)
 Subsidiaritātes principu piemēro tiktāl, ciktāl priekšlikums nav ES ekskluzīvā kompetencē.
 ESS nodrošina statistikas informācijas infrastruktūru. Sistēma ir izstrādāta, lai apmierinātu daudzu lietotāju vajadzības lēmumu pieņemšanas nolūkos demokrātiskā sabiedrībā.
 Šīs regulas priekšlikums ir izstrādāts, lai aizsargātu ESS partneru pamatdarbības, vienlaikus uzlabojot efektivitāti un nodrošinot, ka pēc iespējas ir novērstas nepamatotas izmaiņas un darba dublēšanās.
 Šā priekšlikuma darbības jomā iekļautās statistikas vākšana ES līmenī pašlaik tiek veikta saskaņā ar dažādiem noteikumiem. Priekšlikuma mērķis ir racionalizēt un modernizēt statistikas vākšanu atbilstīgi vienam satvaram. ES mēroga salīdzināmas statistikas nodrošināšana politikas mērķiem ir iespējama, tikai rīkojoties ES līmenī.
 Galvenie kritēriji, kas noteikti statistikas datiem, ir saskaņotība un salīdzināmība. Dalībvalstis nevar panākt vajadzīgo saskaņotību un salīdzināmību bez pārredzama Eiropas regulējuma, t. i., Eiropas tiesību aktiem, kas nosaka vienotus statistikas jēdzienus, datu nosūtīšanas formātus un kvalitātes kritērijus.
 Ierosinātās darbības mērķis, proti, no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas racionalizēšana, nav pietiekami labi sasniedzams, ja dalībvalstis rīkojas neatkarīgi. ES līmenī ir iespējama daudz efektīvāka darbība, pamatojoties uz Savienības tiesību aktu, kas tajā ietvertajās statistikas jomās nodrošina statistikas informācijas saskaņotību un salīdzināmību ES līmenī. Savukārt datu vākšanu var veikt dalībvalstis.
 Tāpēc Savienība šajā jomā var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā.
 •Proporcionalitāte
 Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam turpmāk minēto iemeslu dēļ.
 Tas nodrošinās no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas kvalitāti un salīdzināmību, jo visās dalībvalstīs tiks piemēroti vienādi principi. Tas arī nodrošinās no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas atbilstību, kā arī pielāgošanu, lai reaģētu uz lietotāju vajadzībām. Regula nodrošinās lielāku izmaksu lietderību statistikas sagatavošanā, vienlaikus ņemot vērā dalībvalstu sistēmu īpatnības.
 Pašreizējais ES tiesiskais regulējums par statistiku saistībā ar personām un mājsaimniecībām aizvadīto gadu gaitā ir ticis pastāvīgi pārskatīts. Ir kļuvis skaidrs, ka regula, kas paredzētu vienotu satvaru attiecībā uz statistikas vākšanu, apstrādi un izplatīšanu šajās konkrētajās sociālajās jomās, varētu uzlabot šā procesa rentabilitāti (samazinātu izmaksas attiecībā pret ieguvumiem) un efektivitāti.
 Paredzēts, ka regula samazinās respondentiem, valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, uzņēmumiem un vispārējai sabiedrībai radīto finansiālo un administratīvo slogu. Tas tiks panākts, standartizējot jēdzienus un metodes, novēršot dublēšanos, dažās jomās samazinot datu nosūtīšanas biežumu, kā arī papildus apsekojumiem aktīvāk izmantojot avotu apkopojumu.
 Saskaņā ar proporcionalitātes principu ierosinātajā regulā noteiktas obligātās prasības, lai sasniegtu mērķi un nepārsniegtu šim nolūkam nepieciešamo.
 •Instrumenta izvēle
 Ierosinātais juridiskais instruments: regula.
 Ņemot vērā priekšlikuma mērķus un saturu, vispiemērotākais instruments ir regula.
 Pienācīga juridiskā instrumenta izvēle ir atkarīga no mērķa, kas jāsasniedz ar tiesību akta palīdzību. Ņemot vērā vajadzību pēc salīdzināmas statistikas informācijas Eiropas līmenī, Eiropas statistikas jomā kā pamataktus visbiežāk izmanto regulas, nevis direktīvas. Priekšroka dodama regulai, jo tā nosaka vienus un tos pašus noteikumus visā Savienībā. Tā nodrošina datu salīdzināmību ES ietvaros un tādējādi sniedz iespēju sagatavot kvalitatīvu Eiropas statistiku. Tā ir tieši piemērojama, proti, tas nozīmē, ka tā nav jātransponē valstu tiesību aktos.
 3.EX-POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
 •Ex-post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude
 Tā kā šī iniciatīva tika sākta pirms Labāka regulējuma pamatnostādņu (COM (2015)215) pieņemšanas, nav pilnā mērā novērtēta pašreizējā sistēma, ko izmanto Eiropas sociālās statistikas sagatavošanai, pamatojoties uz izlases veida apsekojumos savāktiem datiem. Pamatojoties uz Komisijas standartiem, tika ievērota Eurostat sistēma spēkā esošā tiesiskā regulējuma, tostarp Eiropas statistikas programmas
 12
 , novērtēšanai, un šī sistēma veidoja visa procesa centrālo daļu. Papildus tam katru gadu tiek veikti lietotāju apsekojumi, lai iegūtu labāku informāciju par lietotājiem, to vajadzībām un apmierinātību ar Eurostat sniegtajiem pakalpojumiem. Eurostat izmanto novērtējuma rezultātus, lai uzlabotu statistikas informācijas sagatavošanas procesu un tā statistikas rezultātus. Šos rezultātus izmanto dažādos stratēģiskos plānos, piemēram, darba programmā un pārvaldības plānā.
 •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
 Notika apspriešanās ar trim galvenajām ieinteresēto personu grupām.
 Datu sagatavotāji: šī kategorija ietver par sociālās statistikas vākšanu un apkopošanu atbildīgās iestādes. Tajā galvenokārt ietilpst valsts statistikas iestādes (VSI) valsts līmenī un Eurostat ES līmenī. Šajā kontekstā datu sagatavotāji arī ir galvenie pirmdatu sniedzēju, t. i., mājsaimniecību, pārstāvji.
 Datu sniedzēji: šī kategorija ietver gan respondentus, gan valsts iestādes, kas ir administratīvo datu krātuvju turētājas, piemēram, valdības sociālā nodrošinājuma un nodokļu departamentus. VSI plašākā izpratnē arī tiek uzskatītas par pirmdatu sniedzēju (t. i., mājsaimniecību) aizstājējām, ņemot vērā to, cik sarežģīti šīs apspriešanās nolūkā ir veikt intervijas ar atsevišķām mājsaimniecībām.
 Datu lietotāji: šajā grupā iespējams nošķirt institucionālos lietotājus (Komisiju, valsts valdību departamentus, citas starptautiskās organizācijas un profesionālo personālu, kas strādā ES iestādēs) un citus ārējos lietotājus, piemēram, sabiedrību, plašsaziņas līdzekļus un akadēmisko aprindu pārstāvjus.
 Īpaši jāpiemin konkrēta struktūra, ar kuru ir veikta apspriešanās kā ar datu lietotāju, proti, Eiropas Statistikas padomdevēja komiteja (ESAC), kas tika izveidota 2008. gadā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 234/2008/EK
 13
 . To veido 24 locekļi, kas pārstāv lietotājus, respondentus un citas ieinteresētās personas, kurām ir svarīga Eiropas statistiska (tostarp zinātnisko aprindu pārstāvjus, sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību), kopā ar institucionālajiem lietotājiem (piemēram, Padomi un Eiropas Parlamentu). Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 8. pantu ar ESAC var apspriesties jaunu iespējamu tiesību aktu sagatavošanas laikā.
 Apspriešanās tika veikta laikposmā no 2015. gada jūlija līdz decembrim. Rezultāti ir izklāstīti trīs īpašos ziņojumos
 14
 .
 Problēmas, ko minēja ieinteresētās personas, kuras piedalījās apspriešanā, iespējams apkopot šādi:
 (1)datu lietotājus uztrauc risks, ka Eiropas oficiālā statistika varētu neapmierināt to vajadzības, t. i., ka tā varētu būt neatbilstīga. Viņu bažas izriet no vairākām ar datu kvalitāti saistītām problēmām, piemēram, nepietiekama jaunu sociālo sarežģījumu atspoguļojuma, ierobežota savlaicīguma un nosacītas statistikas datu kopu salīdzināmības un saskaņotības;
 (2)datu sagatavotājus (VSI) māc bažas par lielajām sagatavošanas izmaksām un spiedienu, ko tām rada īsie termiņi, kuri ir noteikti vajadzīgās statistikas informācijas sniegšanai jauno sociālo krīžu kontekstā. Problēmu rada arī slogs, kas saistīts ar statistikas datu sniegšanu (jo pārāk liels slogs rada atbildes rādītāju samazināšanās risku un tādējādi datu kvalitātes pasliktināšanos). VSI vēlētos saņemt lielāku atbalstu to modernizācijas procesiem (piemēram, inovācijām tehnoloģiju jomā, metodēm, jaunu datu avotu izmantošanai un pārvaldībai), kuru mērķis ir samazināt sagatavošanas izmaksas.
 Ieinteresēto personu aprakstītos risinājumus iespējams grupēt trīs darbības jomās:
 nodrošināt, lai oficiālo Eiropas sociālo statistiku būtu iespējams labāk pielāgot jaunajām informācijas vajadzībām (t. i., uzlabojot tās atbilstību);
 uzlabot Eiropas sociālās statistikas saskaņotību un salīdzināmību, lai nodrošinātu augstāku kvalitāti;
 izmantot inovatīvas pieejas, lai pazeminātu sagatavošanas izmaksas un mazinātu slogu, kas saistīts ar statistikas datu sniegšanu.
 •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
 Eurostat ir plaši apspriedis šo priekšlikumu ar VSI. Tas izveidoja darba grupas (par katru statistikas datu vākšanu), uzdevumgrupas un direktoru grupas, kas regulāri tikās, lai apspriestu priekšlikumu. Priekšlikums ir iesniegts arī Eiropas Statistikas sistēmas komitejai (ESS komiteja), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009. ESS komiteja sniedz ESS profesionālus norādījumus par Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu. To vada Komisija (Eurostat) un veido VSI pārstāvji. Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis piedalās novērotāju statusā. ESS komitejas sanāksmes var apmeklēt arī novērotāji no Eiropas Centrālās bankas (ECB), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) un citām starptautiskajām organizācijām.
 Ārēji viedokļi un ekspertīze tika iegūta arī no vairākiem papildu avotiem:
 (1)iepriekš aprakstītā ieinteresēto pušu apspriešanās ietvēra datu lietotāju un datu sniedzēju viedokļus;
 (2)tika lūgts arī ESAC kā ārējās ekspertīzes avota viedoklis. ESAC pauda atbalstu pamatregulas priekšlikumam par Eiropas statistiku par personām un mājsaimniecībām. Tā uzskata, ka pamatregulai ir būtiska nozīme, lai sniegtu atbalstu Komisijas pašreizējai plašāka mēroga sociālās politikas darba kārtībai un uzlabotu visā Eiropā vākto sociālo datu integrāciju un saskaņotību
 15
 .
 •Ietekmes novērtējums
 Priekšlikumu papildina ietekmes novērtējums. Tajā ir noteiktas pašreizējās problēmas, izklāstīti vairāki politikas risinājumi, kurus varētu izmantot šo problēmu risināšanai, un novērtēta sociālā un ekonomiskā ietekme, ko radītu katrs no šiem risinājumiem.
 Regulējuma kontroles padome 2016. gada martā sniedza pozitīvu atzinumu par šo ietekmes novērtējumu.
 Ietekmes novērtējumā ir noteikti divi galvenie faktori, kas ir pamatā no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas jomā pastāvošajām problēmām:
 (1)dažādās jomās no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas sadrumstalotība un
 (2)elastīguma trūkums metodēm, ko izmanto datu vākšanai par personām un mājsaimniecībām.
 Tika novērtētas turpmāk norādītās iespējas no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas sadrumstalotības novēršanai.
 Risinājums
 Apraksts
 1.0. Sākumpunkts: sadrumstaloti sagatavošanas procesi, tiesiskās integrācijas neveikšana.
 Saglabāt pašreizējo tiesisko struktūru ar atsevišķas jomas reglamentējošām ES regulām un sadrumstalotiem procesiem (atšķirīgas pamatnostādnes, procedūras un sagatavošanas procesi).
 1.1. Sagatavošanas procesu sadrumstalotības novēršana, spēkā esošā tiesiskā regulējuma neintegrēšana.
 Saglabāt atsevišķas jomas reglamentējošās ES regulas, bet īstenot plašāku dažādu sagatavošanas procesu, definīciju un mainīgo lielumu standartizāciju (“sadrumstalotības novēršana”) visām datu vākšanām.
 1.2. Sadrumstaloti sagatavošanas procesi (t. s. cilindriskie modeļi), bet spēkā esošā tiesiskā regulējuma integrācija.
 Integrēt no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas tiesisko regulējumu, neveicot aktīvu sagatavošanas procesa “sadrumstalotības novēršanu”.
 1.3. Sagatavošanas procesu sadrumstalotības novēršana un tiesiskā integrācija
 Apvienot tiesisko integrāciju ar sagatavošanas procesu sadrumstalotības novēršanu. Šis risinājums ietver apakšrisinājumus, kas atšķiras pēc to mēroga un visas sistēmas pārvaldības veida.
 1.3.a Sagatavošanas procesu sadrumstalotības novēršana, spēkā esošā tiesiskā regulējuma integrēšana
 Ietver tikai piecas spēkā esošās regulas (LFS, SILC, AES, EHIS un ICT-HH).
 1.3.b Sagatavošanas procesu sadrumstalotības novēršana, no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas pārvaldības integrācija
 Regula ietver arī HBS/HETUS datu vākšanas. Starp dalībvalstīm pastāvošās atšķirības liecina, ka ir vajadzīga vērā ņemama saskaņošana.
 Turpmāk aprakstītie trīs risinājumi tika analizēti kā iespējamie veidi datu vākšanas elastīguma trūkuma novēršanai.
 Risinājums
 Apraksts
 2.0. Sākumpunkts: tiesiskajā regulējumā noteiktā programma un tehniskie aspekti
 Izmaiņu veikšana programmā vai tehniskajos aspektos rada vajadzību veikt grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes regulā.
 2.1. Tiesiskajā regulējumā noteikta programmu izstrāde/ elastīgas tehniskās specifikācijas
 Parlamenta un Padomes noteikta statistikas programmu izstrāde, lielāks elastīgums tehnisko aspektu jomā.
 2.2. Elastīga programmu izstrāde/ elastīgas tehniskās specifikācijas
 Elastīgums statistikas programmu izstrādes un tehnisko aspektu jomā.
 Pamatojoties uz ietekmes novērtējuma rezultātiem, no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas sadrumstalotības novēršanai tika izvēlēts 1.3.a politiskais risinājums (spēkā esošo regulu konsolidācija, sagatavošanas procesu sadrumstalotības novēršana) un ilgtermiņā — 1.3.b politiskais risinājums (no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas pārvaldības integrācija, atšķirīgām datu vākšanām piemēroto sagatavošanas procesu sadrumstalotības novēršana). Šie politiskie risinājumi ietver to pašlaik spēkā esošo ES regulu integrāciju, kuras attiecas uz dažādām konkrētām jomām, un pasākumus, kas paredzēti lielākas saskaņotības nodrošināšanai datu sagatavošanas un apstrādes jomā. Šī pieeja sniegtu vislabākās iespējas: uzlabot no izlasēm savāktās sociālās statistikas pielāgojamību mainīgajām lietotāju vajadzībām, uzlabot šīs statistikas kvalitāti, paplašināt inovatīvu metožu izmantošanu un samazināt vai ierobežot izmaksas, ko rada pašreizējā sadrumstalotā Eiropas sociālās statistikas sistēma, kuras pamatā ir izlases apsekojumos savāktie dati.
 2.1. politikas risinājums (Parlamenta un Padomes noteikta statistikas programmu izstrāde, elastīgums tehnisko aspektu jomā) ir izvēlēta kā iespējamā pieeja pašreizējās datu vākšanas sistēmas neelastīguma novēršanai. Šā politiskā risinājuma pamatā ir princips, kas paredz plašu ar programmas izstrādi saistītu prasību nošķiršanu no tehniskajām prasībām, un tas atbilst Regulā (EK) Nr. 223/2009 atspoguļotajai pieejai. Šī pieeja palīdzētu uzlabot lēmumu pieņemšanas kvalitāti un tādējādi paaugstinātu statistikas informācijas kvalitāti, uzlabotu spēju izmantot inovatīvas metodes, kā arī stiprinātu iespēju pielāgot statistikas informāciju lietotāju vajadzībām.
 1.3.a un 1.3.b politiskā risinājuma īstenošana VSI radītu vienreizējas izstrādes izmaksas. Tomēr tiek prognozēts, ka vispārējās īstenošanas izmaksas samazinātos, galvenokārt tāpēc, ka mazinātos pārklāšanās un dublēšanās starp atšķirīgām datu vākšanām un tiktu atkārtoti izmantotas sagatavošanas sistēmas.
 Atkarībā no tā, kā valsts līmenī tiks ieviestas sagatavošanas metodes (piemēram, vai tiek pieņemtas tehnoloģiskās un metodikas inovācijas, vai ir nodrošināta uzlabota piekļuve administratīvajiem reģistriem), palielinātās izmaksas sākotnējā sociālo apsekojumu izstrādes posmā lielā mērā varētu kompensēt izmaksu samazināšanās datu vākšanas posmā, kas veido divas trešdaļās no statistikas sagatavošanas kopējām izmaksām.
 •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana
 REFIT priekšlikuma mērķis ir pēc iespējas labāk izmantot privāto mājsaimniecību un personu sniegto informāciju un nodrošināt pašreizējās un turpmākās vajadzības pēc Eiropas statistikas, vienlaikus ierobežojot slogu, kas saistīts ar statistikas datu sniegšanu. Šī vienkāršošana būtu jāpanāk, iekļaujot viena tiesību akta darbības jomā atšķirīgās Eiropas statistikas datu vākšanas, kuras pašlaik reglamentē dažādas regulas. Sīkāka informācija par datu sagatavotāju un sniedzēju izmaksu samazinājumu, kas aprēķināts, pamatojoties uz scenāriju modeļiem, ir sniegta ietekmes novērtējumā (7.4. sadaļa “Ietekme uz izmaksu efektivitāti” un 4. pielikums “Ietekmes novērtējumā izmantotie analītiskie modeļi”). No sākumpunkta hipotēzes izriet prognozētais izmaksu pieaugums EUR 10,3 miljonu apmērā izstrādes posmā (ES līmenī) un izmaksu samazinājums EUR 20,8 miljonu apmērā datu vākšanas posmā (neto pašreizējā vērtība EUR -10,4 miljoni). Tomēr prognozētās izmaksas atšķīrās: saskaņā ar ierobežotāku hipotēzi neto pašreizējā vērtība bija EUR -3,1 miljons, savukārt saskaņā ar mazāk ierobežojošu risinājumu neto pašreizējā vērtība bija EUR -34 miljoni.
 Tā kā priekšlikums attiecas uz datiem, kas ir savākti no privātām mājsaimniecībām un personām, netiek radīta ietekme uz uzņēmumiem, tostarp mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU).
 Priekšlikums ir saskaņā ar Digital Check, jo tas atbalsta sadarbspēju un atkārtotu izmantojamību, izmantojot:
 identiskas tehniskās specifikācijas attiecībā uz datu kopām. Specifikācijas ietvers mainīgo lielumu skaitu un aprakstu, statistiskās klasifikācijas, statistikas kopu, novērojamo vienību un respondentu raksturlielumus, pārskata periodus un datumus, kā arī prasības saistībā ar ģeogrāfisko aptvērumu, izlases iezīmēm, praktiskā darba tehniskajiem aspektiem, labošanu un imputāciju, svaru noteikšanu, novērtēšanu un variācijas novērtēšanu;
 identiskus standartus attiecībā uz informācijas nosūtīšanu, apmaiņu un kopīgošanu starp Eurostat un dalībvalstīm. Standarti ietvers koncepcijas, procesus un produktus, tostarp datus un metadatus.
 Ja datu kvalitāte atbilst Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā noteiktajiem kvalitātes kritērijiem, dalībvalstīm būtu jāspēj nodrošināt datus no vairākiem avotiem, tostarp izmantojot metodes vai inovatīvas pieejas, tiktāl, ciktāl tās nodrošina tādu datu sagatavošanu, kas ir salīdzināmi un atbilst regulā noteiktajām konkrētajām prasībām.
 •Pamattiesības
 Šim priekšlikumam nav ietekmes uz pamattiesību aizsardzību. Svarīgākie ar šo priekšlikumu saistītie apsvērumi attiecas uz iespējamo ietekmi personas datu aizsardzības jomā (ar to saistītās tiesības ir paredzētas ES Pamattiesību hartas 8. pantā, LESD 16. pantā un sekundārajos tiesību aktos
 16
 ). Tomēr neviens no izvēlētajiem politiskajiem risinājumiem neparedz izmaiņas noteikumos par personas datu aizsardzību. Valsts un ES tiesiskais regulējums par statistiku paredz, ka VSI ir jāgarantē datu aizsardzība. Tās ir ieviesušas stingru politiku, piemēram, attiecībā uz respondentu konfidencialitātes nodrošināšanu, datu anonimizēšanu un anketās sniegto atbilžu aizsardzību.
 4.IETEKME UZ BUDŽETU
 Priekšlikuma īstenošanai ir paredzēts pakāpeniskas ieviešanas periods, kas ilgst septiņus gadus — no 2019. gada līdz 2025. gadam, tomēr programma pēc šā laikposma būtu jāturpina. Tiesību akta finanšu pārskatā ir aplūkoti tikai pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) gadi. Finansējuma turpināšana būs atkarīga no vienošanās, kas tiks panākta par nākamo DFS, kā arī no to konkrēto programmu turpināšanas, kuru ietvaros ir paredzēts piešķirt finansējumu.
 Finansējums 2019. un 2020. gadam tiks piešķirts no pašreizējiem piešķīrumiem programmām, un papildu finansējums nav vajadzīgs.
 Saskaņā ar aplēsēm apropriāciju kopsumma 2019. un 2020. gadam sasniegs EUR 28,814 miljonus. Sīkāka informācija par ietekmi uz budžetu ir sniegta tiesību akta finanšu pārskatā.
 5.CITI ELEMENTI
 •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība
 Paredzams, ka ierosināto regulu Eiropas Parlaments un Padome pieņems 2017. vai 2018. gadā un Komisija nedaudz vēlāk pieņems īstenošanas pasākumus.
 Gaidāms, ka 2019. gadā dalībvalstis sāks nosūtīt datus Komisijai atbilstīgi jaunajai regulai.
 Ierosinātais likumdošanas instruments tiks pilnīgi izvērtēts, lai cita starpā novērtētu tā lietderīgumu un efektivitāti noteikto mērķu sasniegšanas ziņā un pieņemtu lēmumu par to, vai ir vajadzīgi jauni pasākumi vai grozījumi.
 Vispirms ir svarīgi izvērtēt pašlaik spēkā esošos uzraudzības un novērtēšanas instrumentus, kas attiecas uz visām Eurostat statistikas sagatavošanas jomām. Šie instrumenti jau nodrošina līdzekļus analīzes veikšanai par efektivitātes un lietderības izmaiņām saistībā ar jauno statistikas iniciatīvu un sagatavoto datu kvalitāti. Galvenie instrumenti ir šādi:
 pašreizējā Eiropas statistikas programmā ir paredzēta sistemātiska programmas starpposma un galīgā novērtējuma veikšana. Neatņemama šo ziņošanas mehānismu daļa ir sociālā statistika
 17
 ;
 Eurostat pārvaldības plānā ir paredzēta rīcība, pamatojoties uz galvenajiem izpildes rādītājiem, kas attiecas uz dažādām jomām, tostarp sociālo statistiku
 18
 ;
 regulāri tiek veikti lietotāju apmierinātības apsekojumi
 19
 .
 Katra statistikas joma tiek pārraudzīta, arī izmantojot kvalitātes ziņojumus; tos regulāri sagatavo dalībvalstis, un Eurostat statistikas kvalitātes nodrošināšanas sistēmas ietvaros veic to analīzi. Šajos ziņojumos ir aplūkota statistikas rezultātu kvalitāte atbilstības, precizitātes, savlaicīguma un punktualitātes, pieejamības un skaidrības, saskaņotības un salīdzināmības jomā, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 223/2009.
 Datu vākšanas regulāro pasākumu ietvaros tiks pārraudzītas arī statistikas sagatavošanas izmaksas. Īpaši rūpīgi (gan individuālā, gan mainīgo lielumu līmenī) tiks novērtēti turpmāk norādītie aspekti: tendences administratīvo datu izmantošanas jomā, datu vākšanas veids (piemēram, intervija tīmeklī, intervija klātienē), izlases lielums, anketu garums, interviju ilgums, kā arī datu vākšanas biežums. Tas ļaus novērtēt progresu, kas panākts saistībā ar konkrētu metožu izmantošanu, kā arī šo pārmaiņu ietekmi uz respondentiem radīto slogu. Turklāt kā vispārējs rādītājs ierosinātā tiesiskā regulējuma īstenošanas pārraudzībai tiks izmantotas sociālo datu vākšanas izmaksu izmaiņas kopējā ES līmenī. Šā rādītāja ietvaros tiks nošķirtas VSI izmaksas par datu izstrādi, vākšanu un nosūtīšanu. Šo rādītāju tieša salīdzināmība starp dalībvalstīm nav iespējama, ņemot vērā acīmredzamas atšķirības saistībā ar dalībvalstu lielumu, to pieeju statistikai un citām tendencēm. Tomēr laika gaitā šos rādītājus būs iespējams izmantot, lai izsekotu no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas sagatavošanas izmaksu dinamiku ES līmenī un attiecībā uz katru dalībvalsti atsevišķi. Šīs izmaksas var noteikt, pamatojoties uz iesaistīto personālu (piemēram, nodarbināto intervētāju skaitu pilnslodzes ekvivalenta izteiksmē) vai finanšu resursiem (piemēram, budžeta piešķīrumu konkrētu datu vākšanai). Tādējādi šie rādītāji nodrošina būtisku informāciju no izlasēm savāktās sociālās statistikas sagatavošanas izmaksu pārraudzībai, kas ir viens no svarīgākajiem aplūkotajiem jautājumiem ierosinātajā jaunajā tiesību aktā. Būs jāizstrādā pilnveidots un saskaņots satvars izmaksu ziņošanai, aptverot visu ESS un nošķirot dažādus statistikas sagatavošanas posmus.
 •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums
 Ierosināto regulu veido 19 panti un pieci pielikumi.
 Kā norādīts 1. pantā (“Priekšmets”), regulas mērķis ir izveidot vienotu sistēmu tādai Eiropas statistikai par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir no izlasēm savākti dati individuālā līmenī. Regulas 2. pantā ir sniegtas regulā izmantoto konkrēto terminu definīcijas.
 Regulas darbības jomā ietvertā statistika ir grupēta jomās un tematos, kas ir uzskaitīti ierosinātās regulas 3. pantā un sīkāk aplūkoti tās I pielikumā. Ierosināts Komisijai piešķirt deleģēto aktu pieņemšanas pilnvaras, lai veiktu grozījumus I pielikumā norādītajos tematos ar mērķi pielāgot savāktos datus lietotāju vajadzībām nākotnē. Ierosināts arī piešķirt Komisijai pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka vai pielāgo daudzgadu mainīgos plānus (4. pants), lai nodrošinātu konkrētu, no tehnoloģiskām, sociālām un ekonomiskām pārmaiņām izrietošu lietotāju prasību izpildi.
 Komisijai arī būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt īstenošanas pasākumus saistībā ar datu kopu tehniskajām specifikācijām (6. pants), informācijas nosūtīšanas un apmaiņas standartiem (7. pants), izlases bāzu raksturlielumiem (11. pants) un kvalitātes ziņojumiem (12. pants). Prasības saistībā ar kvalitātes ziņojumiem ir saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009, kurā ir paredzēta atsauces sistēma un noteikta prasība dalībvalstīm nodrošināt atbilstību šajā regulā paredzētajiem statistikas principiem un kvalitātes kritērijiem.
 Šis priekšlikums atļauj un atbalsta jaunu datu vākšanas veidu un alternatīvu datu avotu, tostarp administratīvo datu, kā arī no modelēšanas un lielajiem datiem iegūtu novērtējumu, izmantošanu (8. pants). Regula arī paredz, ka dalībvalstīm ir jāizmanto kvalitatīvas atlases bāzes (11. pants).
 Priekšlikums aptver vairākus citus būtiskus aspektus no izlasēm savāktas Eiropas sociālās statistikas modernizācijas jomā.
 –Tajā ir paredzētas reprezentatīvas priekšizpētes un izmēģinājuma pētījumi, lai uzlabotu statistikas kvalitāti un atbalstītu jaunu metožu izstrādi un ieviešanu (13. pants).
 –Priekšlikumā ir paredzēti arī noteikumi par finanšu atbalstu, kas saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem tiks piedāvāts dalībvalstīm (14. pants).
 –Priekšlikums ietver arī noteikumus par piešķiramajām atkāpēm, kas i) vajadzības gadījumā sniegtu dalībvalstīm vairāk laika, lai pielāgotos jaunajām prasībām, un ii) pieļauj zināmas atšķirības tajā, kā tiek piemērotas kopīgās metodes, vienlaikus nodrošinot sagatavotās statistikas kvalitāti un salīdzināmību (17. pants).
 Turklāt regulā ir iekļauti nepieciešamie noteikumi par pilnvaru deleģēšanu (15. punktā), precizējot, ka tā atbilst 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumam par labāku likumdošanas procesu
 20
 .
 Pēdējie panti attiecas uz komitejas procedūru (16. pants) un divu spēkā esošo regulu atcelšanu, kas tiks pilnīgi aizstātas ar jauno regulu (18. pants).
 Piecos pielikumos ir sniegta sīka informācija par aptvertajiem tematiem, precizitātes prasībām, izlašu iezīmēm, datu nosūtīšanas regularitāti un termiņiem.
 2016/0264 (COD)
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
 ar ko izveido vienotu sistēmu tādai Eiropas statistikai par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir no izlasēm savākti dati individuālā līmenī
 (Dokuments attiecas uz EEZ)
 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
 saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,
 tā kā:
 (1)Stratēģijas “Eiropa 2020”
 21
 un ekonomikas pārvaldības stiprināšanas kontekstā sociālajiem rādītājiem ir svarīga nozīme, sniedzot informāciju saistībā ar Savienības galvenajām prioritātēm un atbalstot to īstenošanu izaugsmes un darbvietu radīšanas, nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanas, prasmju, mobilitātes un digitālās ekonomikas jomā. Proti, sociālajiem rādītājiem ir jāsniedz uzticams statistiskais pamatojums to politikas virzienu izstrādei un pārraudzībai, kurus Savienība ievieš šo prioritāšu īstenošanai.
 (2)Ņemot to vērā, sociālajiem rādītājiem būtu jābūt pietiekami kvalitatīviem, jo īpaši attiecībā uz uzticamību, savlaicīgumu, atbilstību, pielāgojamību jaunām lietotāju prasībām, kā arī salīdzināmību un efektivitāti.
 (3)Eiropas statistika par personām un mājsaimniecībām patlaban tiek vākta, pamatojoties uz vairākiem tiesību aktiem, kas reglamentē apsekojumus par personām un mājsaimniecībām, demogrāfisko statistiku, iedzīvotāju un mājsaimniecību skaitīšanu, kā arī statistiku, kas galvenokārt tiek iegūta no administratīviem avotiem. Atsevišķi dati tiek vākti arī no uzņēmējdarbības apsekojumiem. Lai gan pēdējos gados ir panākti būtiski uzlabojumi, ir jāturpina uz personu un mājsaimniecību apsekojumiem pamatotās statistikas vākšanas integrācija.
 (4)Pateicoties tehnoloģiskajam progresam, iespēja izmantot administratīvos avotus statistikas vajadzībām ir ievērojami palielinājusies. Sociālās statistikas jomā būtu aktīvi jāveicina administratīvo avotu izmantošana, vienlaikus vienmēr nodrošinot minētās statistikas kvalitāti, savlaicīgumu un salīdzināmību.
 (5)Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “Par ES statistikas sagatavošanas metodi: Nākamās desmitgades redzējums”
 22
 tika uzsvērts aizvien plašākais daudzu datu avotu un inovatīvu datu vākšanas metožu izmantojums, kā arī dažādu jomu statistikas jēdzienu un metožu saskaņošanas arvien pieaugošā nozīme. Tajā tika pausts aicinājums nodrošināt jaunu statistikas jomas tiesību aktu paaudzi, kuros tiktu reglamentētas plašākas jomas.
 (6)Eiropas Statistikas sistēma (ESS) 2011. gadā Vīsbādenē pieņēma Memorandu par jaunu konceptuālo sistēmu attiecībā uz mājsaimniecību un sociālo statistiku. Šajā memorandā ir pausts uzskats, ka Eiropas apsekojumi, kas nodrošina datus par personām un mājsaimniecībām, būtu jāvienkāršo un papildus būtu jāizmanto retāk veiktā mikrodatu vākšana, lai papildinātu minētos galvenos sociālos apsekojumus. Turklāt būtu jānodrošina labāka piekļuve administratīvajiem datiem un valsts un ES līmenī būtu jāuzlabo pašreizējo datu avotu atkārtota izmantošana un piekļuve jauniem datu avotiem.
 (7)Iepriekš aprakstītās tendences ir pakāpeniski jāvienkāršo, un ir jāmodernizē statistikas tiesību akti sociālās statistikas jomā, lai nodrošinātu, ka kvalitatīvi sociālie rādītāji tiek sagatavoti integrētāk, elastīgāk un efektīvāk. Vienlaikus pienācīga uzmanība jāvelta lietotāju vajadzībām, respondentiem uzliktajam slogam, dalībvalstu resursiem, izmantoto metožu ticamībai un precizitātei, statistikas sagatavošanas tehniskās īstenošanas iespējamībai, laikam, kurā statistika kļūst pieejamība, un rezultātu ticamībai.
 (8)Šī regula paredz vienotu sistēmu tādai Eiropas statistikai par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir no izlasēm savākti dati individuālā līmenī. Tajā ir precizēti dati un informācija, kas dalībvalstīm ir jāvāc un jāiesniedz, kā arī paredzētas kvalitātes pamatprasības, kurām datiem ir jāatbilst. Regulā ir noteikts, ka deleģēto aktu un īstenošanas pasākumu ietvaros ir jāparedz sīkākas tehniskās specifikācijas. Tas sniedz iespēju savstarpēji integrēt dažādus datu krājumus, kā arī papildus izmantot administratīvos datus, un vienlaikus tiek konsolidēti un vienkāršoti spēkā esošie tiesību akti.
 (9)Lai efektīvāk vienkāršotu un racionalizētu atsauces sistēmu Eiropas sociālajai statistikai, kuras pamatā ir izlases apsekojumos savāktie dati, pašreizējā Eiropas statistika par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir dati individuālā līmenī, būtu jāiekļauj viena regulējuma darbības jomā. Tas garantētu, ka Eiropas sociālā statistika, kas tiek vākta no izlasēm, tostarp darba tirgus, ienākumu un dzīves apstākļu, veselības, izglītības un apmācības, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanas jomā, tiktu nodrošināta saskaņoti, konsekventi un koordinēti.
 (10)Datu vākšanu laika izlietojuma un patēriņa jomā daudzas dalībvalstis patlaban veic brīvprātīgi, pamatojoties un saskaņotām vispārējām pamatnostādnēm. Šīs abas jomas būtu jāmodernizē, lai pilnīgi izmantotu jauno tehnoloģisko uzlabojumu sniegtās iespējas. Datu vākšana abās šajās jomās būtu jāorganizē saskaņā ar šo regulu, lai radītu un sniegtu turpmākas attīstības iespējas nākotnē, nodrošinot savlaicīgākus, atbilstīgākus un efektīvāk sagatavotus datus. Tikmēr dalībvalstu pašreizējās pieejas nevajadzētu mainīt.
 (11)Ņemot vērā īpatnības, kas raksturīgas demogrāfijas statistikai
 23
 , iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanai
 24
 , uzņēmējdarbības apsekojumiem un statistikai, kuras pamatā ir galvenokārt administratīvie avoti, iepriekšminētie statistikas avoti nav iekļauti šīs regulas darbības jomā un tie būtu jāreglamentē atsevišķos tiesību aktos, kas pielāgoti to īpatnībām.
 (12)Statistika vairs netiek uzskatīta tikai par vienu no daudziem informācijas avotiem politikas veidošanai; tagad tai ir galvenā nozīme politikas veidošanas procesā. Lai pieņemtu ar pierādījumiem pamatotus lēmumus, ir vajadzīga augstas kvalitātes kritērijiem atbilstoša statistika, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 223/2009
 25
 , atbilstīgi šo lēmumu mērķiem.
 (13)Kvalitatīvi sociālie dati ir vajadzīgi ne tikai politiskiem mērķiem, bet arī pētniecībai, kā arī kā stabilas informācijas infrastruktūras komponents. Pētnieki, kuri zinātniskiem nolūkiem iegūst piekļuvi mikrodatiem, kas tiek piešķirta, pamatojoties uz Komisijas Regulu (ES) Nr. 557/2013
 26
 par Eiropas statistiku attiecībā uz konfidenciālu datu pieejamību zinātniskiem nolūkiem, gūtu ievērojamu labumu no labāk savienotām datu kopām, kas uzlabotu pētījumus par politikas ietekmes novērtējumu.
 (14)Regula (EK) Nr. 223/2009 nodrošina atsauces sistēmu Eiropas statistikai un paredz, ka dalībvalstīm ir jāievēro regulā noteiktie statistikas principi un kvalitātes kritēriji. Kvalitātes ziņojumi ir svarīgi, lai novērtētu, uzlabotu un ziņotu par Eiropas statistikas kvalitāti. Eiropas Statistikas sistēmas komiteja (ESS komiteja) ir apstiprinājusi ESS standarta kvalitātes ziņojuma struktūru atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. pantam. Tam būtu jāpalīdz saskaņot ziņošanu par kvalitāti atbilstīgi šai regulai.
 (15)Regulā (EK) Nr. 223/2009 ir paredzēti noteikumi par datu nosūtīšanu no dalībvalstīm, tostarp konfidenciālu datu nosūtīšanu. Saskaņā ar šo regulu veiktajiem pasākumiem būtu jānodrošina, lai konfidenciālie dati tiktu aizsargāti un lai Eiropas statistikas sagatavošanas un izplatīšanas laikā nenotiktu datu nelikumīga izpaušana vai izmantošana mērķiem, kas nav statistiski mērķi.
 (16)Statistika ir vajadzīga arī valsts un reģionālā līmenī. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1059/2003
 27
 visiem dalībvalstu statistikas datiem, kas jānosūta Komisijai un jāsniedz teritoriālo vienību dalījumā, būtu jāizmanto NUTS klasifikācija. Tādēļ, lai sagatavotu salīdzināmu reģionālo statistiku, datus par teritoriālajām vienībām vajadzētu nodrošināt saskaņā ar NUTS klasifikāciju.
 (17)Lai ņemtu vērā ekonomisko, sociālo un tehnoloģisko attīstību, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz I pielikumā norādītajiem detalizētajiem tematiem. Komisijai arī būtu jābūt pilnvarām noteikt vai pielāgot daudzgadu mainīgos plānus astoņiem gadiem attiecībā uz šīs regulas darbības jomā ietverto datu vākšanu ar regularitāti, kas norādīta IV pielikumā. Īpaši svarīgi, lai Komisija sagatavošanas darba laikā veiktu pienācīgu apspriešanos, tostarp ekspertu līmenī, un lai šī apspriešanās tiktu veikta saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu paredzētajiem principiem. Proti, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.
 (18)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras saistībā ar konkrētu datu kopu tehniskajām specifikācijām, tehniskajiem aspektiem, ja tie ir kopīgi vairākām datu kopām, tehniskajiem standartiem, kas ir vajadzīgi informācijas kopīgošanas un apmaiņas veicināšanai starp Komisiju (Eurostat) un dalībvalstīm, izlases bāzēm, jo īpaši nosakot to obligātās prasības, kvalitātes ziņojumu sagatavošanas kārtību un saturu, kā arī saistībā ar visām atkāpēm. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011
 28
 .
 (19)Lai īstenotu šo regulu, var būt nepieciešama būtisku pielāgojumu veikšana valsts statistikas sistēmās, tāpēc Komisija dalībvalstīm var noteikt izņēmumus.
 (20)Uz statistikas datiem, kas ir iekļauti šīs regulas darbības jomā, būtu jāattiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/46/EK
 29
 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 45/2001
 30
 . Proti, statistikas dati, kas ir vajadzīgi Savienības un valsts pasākumu un stratēģiju izstrādei un pārraudzībai sabiedrības veselības un darba aizsardzības jomā, būtu jāuzskata par datiem, kas tiek apstrādāti, pamatojoties uz būtiskām sabiedrības interesēm.
 (21)Šīs regulas mērķi, proti, vienotas sistēmas izveidi tādai Eiropas statistikai par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir no izlasēm savākti dati individuālā līmenī, nav iespējams pietiekamā mērā sasniegt dalībvalstu līmenī, bet šis mērķis ir efektīvāk īstenojams ES līmenī ar saskaņošanu un salīdzināmību saistītu iemeslu dēļ. Tāpēc ES var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā paredzēto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.
 (22)No izlasēm savāktai sociālajai statistikai un datu vākšanas procesam ir jākļūst efektīvākam un atbilstošākam. Būtu jānodrošina datu salīdzināmība un saskaņotība ilgtermiņā. Eiropas statistiku par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir no izlasēm savāktie dati individuālā līmenī, patlaban reglamentē vairāki atsevišķi tiesību akti, kas būtu jāaizstāj ar šo regulu. Tāpēc ir jāatceļ Padomes Regula (EK) Nr. 577/98
 31
 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1177/2003
 32
 .
 (23)Ir veikta apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju.
 (24)Ir veikta apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju,
 IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
 1. pants
 Priekšmets
 1.Ar šo regulu izveido vienotu sistēmu tādai Eiropas statistikai par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir no minēto personu un mājsaimniecību izlasēm savākti dati individuālā līmenī.
 2.Šī regula neattiecas uz Regulā (EK) Nr. 763/2008
 33
 minēto iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu.
 2. pants
 Definīcijas
 Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
 (a)“iepriekš pārbaudīti dati vai mikrodati” ir dati vai mikrodati, ko ir pārbaudījušas dalībvalstis, pamatojoties uz saskaņotiem kopīgiem validācijas noteikumiem;
 (b)“joma” ir viena vai vairākas datu kopas, kas ir organizētas, lai aptvertu konkrētus tematus;
 (c)“novērojamā vienība” ir identificējama struktūra, par kuru iespējams iegūt datus;
 (d)“temats” ir vācamās informācijas saturs par novērojamām vienībām, katram tematam ietverot vairākus sīkākus tematus;
 (e)“administratīvie ieraksti” ir dati, kurus saviem nolūkiem ir radījis ar statistiku nesaistīts avots, parasti — publisko tiesību subjekts, un kuru mērķis nav statistikas sniegšana;
 (f)“ad hoc temats” ir temats, kas lietotājus konkrētā brīdī īpaši interesē, bet kas nav iekļauts tradicionālajās datu kopās ;
 (g)“pamatrādītāji” ir plaši izmantota informācija, ko izmanto, lai pārraudzītu ES politikas galvenā mērķa īstenošanu.
 3. pants
 Datu kopas
 1.Regulas 1. pantā minēto datu vākšanu organizē šādās jomās:
 (a)darba tirgus;
 (b)ienākumi un dzīves apstākļi;
 (c)veselība;
 (d)izglītība un apmācība;
 (e)informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošana;
 (f)laika izlietojums;
 (g)patēriņš.
 2.Datu kopas aptver visām jomām kopīgus tematus papildus turpmāk norādītajiem konkrētajiem tematiem, kas sīkāk uzskaitīti I pielikumā:
 (a)personu un mājsaimniecību raksturlielumi;
 (b)dalība darba tirgū;
 (c)darba stāžs un iepriekšējā darba pieredze;
 (d)darba apstākļi, tostarp darba stundas un darba laika režīms;
 (e)iegūtais izglītības līmenis un ziņas par izglītību;
 (f)dalība izglītībā un apmācībā;
 (g)veselība: veselības stāvoklis un invaliditāte, aprūpe un veselību noteicošie faktori;
 (h)ienākumi, patēriņš un labklājība, tostarp parādsaistības;
 (i)dzīves apstākļi, tostarp materiālā nenodrošinātība, mājoklis, dzīves vide un piekļuve pakalpojumiem;
 (j)dzīves kvalitāte, tostarp dalība sociālajā un kultūras dzīvē un labsajūta;
 (k)laika sadale un
 (l)dalība informācijas sabiedrībā.
 3.Precizitātes prasības un dažādās jomās izmantotie izlašu raksturlielumi ir tādi, kā noteikts attiecīgi II pielikumā un III pielikumā.
 4.Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 15. pantu, lai veiktu grozījumus I pielikumā sīki izklāstītajos tematos nolūkā atspoguļot attiecīgo tehnisko, sociālo un ekonomisko attīstību un reaģēt uz lietotāju jaunajām vajadzībām. Izmantojot šīs pilnvaras, Komisija nodrošina, ka:
 (a)šādi deleģētie akti nerada būtisku papildu slogu vai izmaksas dalībvalstīm vai respondentiem;
 (b)ar deleģētajiem aktiem katrā jomā netiek mainīti vairāk kā 20 % no I pielikumā sīki izklāstītajiem tematiem. Jomās, kurās dati tiek vākti reizi gadā vai biežāk, šīs izmaiņas attiecas ne vairāk kā uz 10 % no sīki izklāstīto tematu saraksta. Minētais maksimālais procentuālais īpatsvars attiecas uz četriem secīgiem gadiem. Sīki izklāstīto tematu skaitu, kuros drīkst veikt izmaiņas, noapaļo līdz veselam skaitlim.
 4. pants
 Daudzgadu mainīgie plāni
 1.Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 15. pantu, lai noteiktu vai pielāgotu daudzgadu mainīgos plānus astoņiem gadiem šīs regulas darbības jomā ietverto datu vākšanai saskaņā ar IV pielikumā paredzēto regularitāti. Komisija nodrošina, ka šādi deleģētie akti nerada būtisku papildu slogu vai izmaksas dalībvalstīm vai respondentiem.
 2.Šajos daudzgadu mainīgajos plānos nosaka periodu, kurā dati tiek vākti par:
 (a)sīki izklāstītajiem tematiem, kas saistīti ar jomām;
 (a)lietotāju pieprasītiem ad hoc tematiem, darba tirgu un ienākumu, kā arī dzīves apstākļu jomām, kā noteikts IV pielikumā. Izņēmuma vai pamatotos gadījumos šie dati var ietvert sīki izklāstītus tematus, kas nav norādīti I pielikumā.
 3.Šā panta 1. punktā minētos plānu pielāgojumus veic ne vēlāk kā 24 mēnešus pirms katra datu vākšanas perioda sākuma, kā norādīts plānos. Šo pielāgojumu mērķis ir nodrošināt plānu efektivitāti un saskaņotību ar lietotāju vajadzībām.
 5. pants
 Statistikas kopas un novērojamās vienības
 1.Statistikas kopu veido visas personas, kas katrā dalībvalstī pastāvīgi dzīvo privātās mājsaimniecībās.
 2.Datu vākšanu katrā dalībvalstī veic par novērojamo vienību izlasi, ko veido privātas mājsaimniecības vai privātām mājsaimniecībām piederošas personas, kuras pastāvīgi dzīvo minētajā dalībvalstī.
 6. pants
 Datu kopu tehniskās specifikācijas
 1.Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, lai precizētu šādus atsevišķo datu kopu tehniskos aspektus:
 (a)mainīgo lielumu skaitu un aprakstu;
 (b)statistiskās klasifikācijas;
 (c)statistikas kopu, novērojamo vienību un respondentu precīzos raksturlielumus;
 (d)pārskata periodus un datumus;
 (e)prasības saistībā ar ģeogrāfisko aptvērumu, izlases iezīmēm, tostarp apakšizlasēm, praktiskā darba tehniskajiem aspektiem, labošanu un imputāciju, svaru noteikšanu, novērtēšanu un variācijas novērtēšanu;
 (f)gadījumos, kad jānodrošina nodarbinātības un bezdarba datu augsta līmeņa salīdzināmība darba tirgus jomā, metodiku, kas izmantojama datu vākšanā. Tas vajadzības gadījumā var ietvert jautājumu secību un novietojumu anketā. Šo vajadzību pienācīgi pamato.
 2.Ja vairākām datu kopām ir kopīgi elementi, Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, lai precizētu šādus datu kopu tehniskos raksturlielumus:
 (a)mainīgo lielumu sarakstu un aprakstu;
 (b)statistiskās klasifikācijas;
 (c)statistikas kopu un novērojamo vienību precīzos raksturlielumus.
 3.Komisija attiecībā uz datu kopām par ikmēneša bezdarbu saistībā ar darba tirgus jomu ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, lai aprakstītu mainīgos lielumus, kā arī nosūtāmo laikrindu garumu, kvalitātes prasības un detalizācijas pakāpi.
 4.Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
 7. pants
 Informācijas nosūtīšanas un apmaiņas standarti
 1.Nosaka tehniskos standartus, lai atvieglotu informācijas kopīgošanu un apmaiņu starp Komisiju (Eurostat) un dalībvalstīm, jo īpaši nolūkā atbalstīt šīs regulas darbības jomā iekļautās statistikas kvalitātes pārvaldību un procesa dokumentēšanu.
 2.Tehniskie standarti attiecas uz statistikas jēdzieniem, procesiem un produktiem, tostarp datiem un metadatiem.
 3.Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, lai noteiktu 1. punktā minētos tehniskos standartus. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
 8. pants
 Datu avoti un metodes
 1.Dalībvalstis sniedz 1. pantā minētos datus, izmantojot kādu no turpmāk minētajiem avotiem vai šo avotu apkopojumu, ar nosacījumu, ka tie atbilst 12. pantā paredzētajām kvalitātes prasībām:
 (a)respondentu tieši sniegtu informāciju;
 (b)administratīvos ierakstus un citus avotus, metodes vai inovatīvas pieejas tiktāl, ciktāl tās sniedz iespēju sagatavot datus, kas ir salīdzināmi un atbilst piemērojamajām konkrētajām prasībām, kas paredzētas šajā regulā.
 2.Dalībvalstis sniedz Komisijai (Eurostat) sīku informāciju par izmantotajiem avotiem un metodēm.
 9. pants
 Datu kopu regularitāte
 Datu kopu regularitāte ir noteikta IV pielikumā.
 10. pants
 Datu nosūtīšana un termiņi
 1.Nosūtīšanas termiņi ir noteikti V pielikumā.
 2.Par katru kopu dalībvalstis nosūta Komisijai (Eurostat) iepriekš pārbaudītus mikrodatus bez tiešas identificēšanas.
 3.Atkāpjoties no 2. punkta, ikmēneša bezdarba statistikas apkopošanai nosūta iepriekš pārbaudītus kopsavilkuma datus.
 4.Dalībvalstis, sākot ar 2019. gadu, vāc un nosūta datus saskaņā ar šo regulu.
 11. pants
 Izlases bāzes
 1.Datu pamatā ir reprezentatīvas izlases, kas ir iegūtas no valsts līmenī izveidotām izlases bāzēm, kuras sniedz iespēju izvēlēties personas un mājsaimniecības pēc nejaušības principa ar zināmu atlases varbūtību. Izlases bāzu mērķis ir pilnīgi aptvert tikai interesējošo kopu, un tās regulāri atjaunina. Izlases bāzes ietver visu informāciju, kas nepieciešama izlases izstrādei, piemēram, vajadzīgo informāciju stratifikācijas nolūkiem, kā arī saziņai ar personām un mājsaimniecībām. Izlases bāze arī ietver informāciju, kas nepieciešama personu sasaistei ar citiem administratīvajiem ierakstiem tiktāl, ciktāl to atļauj datu aizsardzības noteikumi.
 2.Ja dalībvalstī nav pieejama šāda izlases bāze, izmanto citas izlases bāzes, kas atbilst turpmāk norādītajiem kritērijiem. Šādas izlases bāzes:
 (a)identificē izlases vienības, kas var būt personas, mājsaimniecības, mājokļi vai adreses;
 (b)spēj nodrošināt izlases varbūtību;
 (c)tiek regulāri atjauninātas.
 3.Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, kas paredz vienādus nosacījumus attiecībā uz izlases bāzēm, jo īpaši noteikt obligātās prasības. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
 12. pants
 Kvalitāte
 1.Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu nosūtīto datu un metadatu kvalitāti.
 2.Šajā regulā piemēro Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā noteiktos kvalitātes kritērijus.
 3.Komisija (Eurostat) novērtē metadatu par specifikācijām, nosūtīto datu un izlases bāzu kvalitāti.
 4.Šajā nolūkā dalībvalstis saistībā ar 10. pantā minētajiem datiem un mikrodatiem nosūta:
 (a)metadatus, kas apraksta izmantoto metodiku un to, kā tika īstenotas tehniskās specifikācijas, pamatojoties uz šajā regulā noteiktajām prasībām;
 (b)informāciju par atbilstību obligātajām prasībām attiecībā uz izmantotajām izlases bāzēm, tostarp to izstrādi un atjaunināšanu, kā noteikts šajā regulā.
 5.Dalībvalstis nosūta 4. punktā minētos metadatus un informāciju ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc datu un mikrodatu nosūtīšanas termiņa. Šo papildu informāciju sniedz kvalitātes ziņojumos, kuros atspoguļots tas, kā nosūtītie dati un mikrodati, kā arī metadati un informācija atbilst kvalitātes prasībām.
 6.Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, kas paredz kvalitātes ziņojumu sagatavošanas kārtību un saturu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
 7.Dalībvalstis iespējami drīz sniedz Komisijai (Eurostat) visu to attiecīgo informāciju vai ziņas par izmaiņām attiecībā uz šīs regulas īstenošanu, kas varētu ietekmēt nosūtīto datu kvalitāti.
 8.Pēc Komisijas (Eurostat) pieprasījuma dalībvalstis sniedz papildu informāciju, kas vajadzīga, lai novērtētu statistiskās informācijas kvalitāti.
 13. pants
 Priekšizpētes un izmēģinājuma pētījumi
 Lai uzlabotu datu kopas, Komisija (Eurostat) vajadzības gadījumā ierosina un sadarbojas ar dalībvalstīm vairākos priekšizpētes un izmēģinājuma pētījumos, lai uzlabotu kvalitāti, tostarp salīdzināmību, veicinātu patēriņa un laika izlietojuma jomu modernizāciju, izpētītu un īstenotu jaunus veidus, kā uzlabot spēju reaģēt uz lietotāju vajadzībām, labāk integrētu datu vākšanu un citu datu avotu izmantošanu, kā arī pilnveidotu datu vākšanas efektivitāti dalībvalstīs, ņemot vērā tehnoloģiskos uzlabojumus.
 14. pants
 Finansējums
 1.
 Šīs regulas īstenošanai Savienība Regulas (EK) Nr. 223/2009 5. panta 2. punktā minētajām valsts statistikas iestādēm un citām valsts iestādēm var piešķirt dotācijas:
 a)
 datu vākšanas vai datu vākšanas metožu, tostarp izlases bāzu, izstrādei un/vai īstenošanai sociālās statistikas jomā datu kopu vākšanas pirmajos četros gados;
 b)
 metodiku izstrādei, tostarp 13. pantā minētajiem priekšizpētes un izmēģinājuma pētījumiem;
 c)
 statistikas vākšanai par lietotāju pieprasītu ad hoc tematu, kā noteikts IV pielikumā, jaunām vai pārskatītām mainīgo lielumu kopām un pirmo reizi īstenotiem raksturlielumiem.
 2. Savienības finansiālo ieguldījumu sniedz saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 99/2013
 34
 7. pantu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1296/2013
 35
 16. panta 1. punkta a) apakšpunktu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1291/2013
 36
 6. pantu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013
 37
 58. pantu vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 282/2014 5. pantu
 38
 .
 3.
 Šis Savienības finansiālais ieguldījums nepārsniegs 90 % no attiecināmajām izmaksām.
 15. pants
 Deleģēšanas īstenošana
 1.Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
 2.Pilnvaras pieņemt 3. panta 4. punktā un 4. panta 1. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no [Publikāciju birojs: lūdzu ierakstīt precīzu regulas spēkā stāšanās datumu].
 3.Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3. panta 4. punktā un 4. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
 4.Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts norīkotajiem ekspertiem saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu paredzētajiem principiem
 39
 .
 5.Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
 6.Saskaņā ar 3. panta 4. punktu un 4. panta 1. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
 16. pants
 Komiteju procedūra
 1.Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē.
 2.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
 17. pants
 Atkāpes
 1.Ja, piemērojot šo regulu vai saskaņā ar to pieņemtos īstenošanas pasākumus un deleģētos aktus, rastos vajadzība veikt būtiskus pielāgojumus dalībvalstu statistikas sistēmās, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var piešķirt atkāpi uz laikposmu līdz trim gadiem. Atkāpi var piešķirt tikai tad, ja tā neapdraudēs ar pamatrādītājiem saistīto dalībvalstu datu salīdzināmību un nekavēs savlaicīgu nepieciešamo reprezentatīvo Eiropas kopsavilkuma rādītāju aprēķinu.
 2.Gadījumā, ja piešķirtās atkāpes termiņa beigās šādas atkāpes piemērošana joprojām ir pamatota, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var piešķirt turpmāku atkāpi uz laikposmu līdz trim gadiem.
 3.Ja dalībvalsts var nodrošināt vajadzīgās datu kopas, tikai izmantojot citas, nevis šajā regulā vai saskaņā ar to pieņemtajos īstenošanas pasākumos un deleģētajos aktos paredzētās metodes, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, izņēmuma kārtā var atļaut šādu metožu izmantošanu laikposmā līdz pieciem gadiem.
 4.Gadījumā, ja sniegtās atļaujas termiņa beigās šāda atļauja joprojām ir pamatota, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var piešķirt turpmāku atļauju uz laikposmu līdz pieciem gadiem.
 5.Šā panta 1. un 4. punkta nolūkā dalībvalstis trīs mēnešu laikā pēc attiecīgā akta stāšanās spēkā vai sešus mēnešus pirms tā laikposma beigām, uz kuru ir piešķirta spēkā esošā atkāpe vai atļauja, iesniedz Komisijai pienācīgi pamatotu prasību. Pieprasot šā panta 3. un 4. punktā minēto atļauju, attiecīgā dalībvalsts sīki apraksta izmantotās metodes un apliecina, ka tās nodrošina salīdzināmus rezultātus.
 6.Komisija pieņem minētos īstenošanas aktus saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
 18. pants
 Atcelšana
 1.Regulu (EK) Nr. 577/98 un Regulu (EK) Nr. 1177/2003 atceļ no 2018. gada 31. decembra. Šajās regulās noteiktās prasības attiecībā uz datu un metadatu, tostarp kvalitātes ziņojumu, nosūtīšanu ir joprojām attiecināmas uz pārskata periodiem pirms šo regulu atcelšanas.
 2.Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu.
 19. pants
 Stāšanās spēkā
 1.Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 2.Attiecībā uz 3. panta 1. punkta f) un g) apakšpunktā noteiktajām jomām tā ir spēkā no 2025. gada 1. janvāra.
 Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
 Briselē,
 Eiropas Parlamenta vārdā —
 Padomes vārdā —
 priekšsēdētājs
 priekšsēdētājs
 TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
 1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība
 1.4.Mērķis(-i)
 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
 1.6.Ilgums un finansiālā ietekme
 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
 2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi
 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma
 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi
 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
 3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem
 3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem
 3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām
 3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām
 3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
 3.2.5.Trešo pušu iemaksas
 3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem
 TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido vienotu sistēmu tādai Eiropas statistikai par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir no izlasēm savākti dati individuālā līmenī
 1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
 40
 3403 – Statistiskās informācijas sagatavošana
 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība
 ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību
 ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu / sagatavošanas darbību
 41
 ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu
 ☒ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā
 1.4.Mērķis(-i)
 1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu
 Lai izstrādātu un novērtētu politiku attiecībā uz Komisijas politiskajām prioritātēm, jo īpaši saistībā ar darbvietām un izaugsmi, digitālo tirgu, dziļāku un taisnīgāku ekonomisko un monetāro savienību (EMS), migrāciju un mobilitāti, ir vajadzīgi efektīvi analītiskie un pārraudzības rīki. Turklāt politiskās prioritātes atbilst vairākām atšķirīgām jomām sociālās un ekonomikas statistikas ietvaros, radot vajadzību nodrošināt lielāku saskaņotību starp datu avotiem. Stratēģijas “Eiropa 2020” ietvaros tiek izmantoti rādītāji, lai pārraudzītu tādu pamatmērķu īstenošanu kā nodarbinātības veicināšana, izglītības līmeņa paaugstināšana un sociālās iekļaušanas veicināšana, jo īpaši samazinot nabadzību. Lai aprēķinātu šos rādītājus, ir vajadzīga savlaicīgi nodrošināta statistikas informācija. Šī statistikas informācija ir jāsagatavo pēc iespējas efektīvāk, izmantojot modernas statistikas datu vākšanas un sagatavošanas metodes.
 Šis priekšlikums arī uzlabos spēju elastīgi reaģēt uz augsta līmeņa stratēģiskajām iniciatīvām, kurām ir vajadzīgi rādītāji.
 1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības
 Konkrētais mērķis Nr. 1
 Novērst: i) pašreizējo sadrumstalotību no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas sagatavošanā un ii) elastīguma trūkumu pašreizējā datu vākšanas sistēmā, kas paredzēta Eiropas sociālās statistikas sagatavošanai no izlasēs iegūtiem datiem.
 Attiecīgās ABM/ABB darbības
 3403 – Statistiskās informācijas sagatavošana
 1.4.3.Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme
 Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
 Priekšlikums sniegs iespēju labāk pielāgot no izlasēm savākto Eiropas sociālo statistiku sabiedrības vajadzībām. Priekšlikums, sniedzot iespējas veicināt saskaņotību dažādās jomās, arī palīdzēs Eurostat nodrošināt no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas kvalitāti. Tas arī veicinās inovatīvu statistikas instrumentu un metožu izmantošanu, kā arī sniegs iespēju īstenot efektīvāku sadarbību un koordināciju starp statistikas iestādēm un citām valsts iestādēm saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku.
 Priekšlikums VSI radīs vienreizējas izstrādes izmaksas. Tomēr tiek prognozēts, ka vispārējās īstenošanas izmaksas samazinātos — galvenokārt tāpēc, ka samazinātos pārklāšanās un dublēšanās starp atšķirīgajām datu vākšanām un tiktu atkārtoti izmantotas statistikas sagatavošanas sistēmas. Atkarībā no tā, kā valsts līmenī tiks ieviestas sagatavošanas metodes (piemēram, vai tiek pieņemtas tehnoloģiskās un metodikas inovācijas, vai ir nodrošināta uzlabota piekļuve administratīvajiem reģistriem), palielinātās izmaksas sākotnējā sociālo apsekojumu izstrādes posmā lielā mērā varētu kompensēt izmaksu samazināšanās datu vākšanas posmā, kas veido divas trešdaļās no statistikas sagatavošanas kopējām izmaksām. Iespējamo izmaksu pieaugumu, kas varētu izrietēt no uzlabota datu vākšanas elastīguma, varētu kontrolēt, ja apsekojumu pamatelementi, kas lielā mērā nosaka VSI izmaksas, būtu noteikti pamata tiesību aktā.
 Priekšlikums atbilst REFIT programmas vienkāršošanas mērķiem, jo īpaši tāpēc, ka tas vienā regulatīvā noteikumu dokumentā iekļauj piecas regulas.
 1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji
 Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.
 Komisija (Eurostat) sagatavo vienotas Eiropas statistikas pamatnostādnes un paredz prasības attiecībā uz ziņošanu par kvalitāti saistībā ar sociālās statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu. Kvalitātes ziņojumos, kas dalībvalstīm ir jāsagatavo par katru datu vākšanu, ir jāietver īpašas attiecīgajai datu vākšanai atbilstošas pārbaudes. Tas nodrošinās statistikas datu kvalitāti.
 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
 1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības
 Īsā līdz vidējā termiņā: integrēt spēkā esošās regulas no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas jomā; novērst to sagatavošanas procesu sadrumstalotību, kas tiek izmantoti no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas jomā, un uzlabot datu vākšanas elastīgumu, ieviešot daudzpakāpju tiesisko regulējumu.
 Ilgtermiņā: nodrošināt, lai no izlasēm savāktā Eiropas sociālā statistika arī turpmāk sniegtu vērtīgu ieguldījumu ES un valsts līmeņa politikas veidošanā; uzlabot statistikas vākšanā izmantoto metožu efektivitāti.
 1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība
 Uzdevums sagatavot statistiku, kas ir 1) saskaņota un salīdzināma starp dalībvalstīm un 2) sagatavota saskaņā ar ES vajadzībām, nav izpildāms tikai valsts līmenī. ES statistiku ir iespējams sagatavot tikai tad, ja dalībvalstis piemēro saskaņotas metodes un sagatavo statistiku atbilstīgi noteiktiem kopīgiem rezultātiem un vienotiem raksturlielumiem. To pilnīgi iespējams panākt, tikai īstenojot ES līmeņa rīcību.
 1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas
 Ir pieņemtas vairākas regulas, kas attiecas uz dažādām sociālās statistikas jomām un kas radījušas nekonsekvenci un neatbilstību starp datu vākšanām. Šī ir pirmā reize, kad ir ierosināta pamatregula, kas aptver septiņas sociālās statistikas jomas. Šī iniciatīva racionalizēs piecus tiesību aktus, kas attiecas uz darbaspēka apsekojumu (LFS), Eiropas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC), pieaugušo izglītības apsekojumu (AES), Eiropas veselības aptauju apsekojumu (EHIS) un apsekojumu par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) lietošanu mājsaimniecībās (ICT-HH). Tā arī paredzēs juridisko pamatu diviem Eiropas sociālajiem apsekojumiem, kas tiek veikti, pamatojoties uz neoficiālu vienošanos, proti, mājsaimniecību budžeta apsekojumam (HBS) un saskaņotajam Eiropas laika izlietojuma apsekojumam (HETUS).
 1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem
 Priekšlikums atbilst Regulai (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku.
 1.6.Ilgums un finansiālā ietekme
 ◻ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
 –◻
 Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.
 –◻
 Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG.
 ☒ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva
 42
 :
 –Priekšlikuma īstenošanai ir paredzēts pakāpeniskas ieviešanas periods, kas ilgst septiņus gadus — no 2019. gada līdz 2025. gadam.
 –Tomēr programma pēc tam būtu jāturpina.
 –Tiesību akta finanšu pārskatā ir aplūkoti tikai spēkā esošās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) gadi (2019–2020).
 Finansējuma turpināšana būs atkarīga no vienošanās, kas tiks panākta par nākamo DFS, kā arī no to konkrēto programmu turpināšanas, kuru ietvaros ir paredzēts piešķirt finansējumu.
 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
 43
 ☒ Komisijas īstenota tieša pārvaldība,
 –☒ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;
 –◻
 ko veic izpildaģentūras.
 ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
 ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:
 –◻ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām;
 –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);
 –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;
 –◻ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;
 –◻ publisko tiesību subjektiem;
 –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas;
 –◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas;
 –◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā.
 –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, lūdzu, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.
 Piezīmes
 [...]
 [...]
 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
 2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi
 Norādīt periodiskumu un nosacījumus.
 Saskaņā ar konkrētajiem spēkā esošajiem noteikumiem jau tiek sniegti regulāri padziļināti ziņojumi par katras statistikas datu vākšanas īstenošanas kvalitāti. Saskaņā ar jauno priekšlikumu ziņošana tiks turpināta un uzlabota.
 Dotāciju saņēmējiem jāsniedz savāktie dati un atbilstīgais kvalitātes ziņojums.
 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma
 2.2.1.Apzinātie riski
 Tā kā attiecībā uz priekšlikumu izvēlētais pārvaldības veids ir Komisijas īstenota tieša pārvaldība, galvenie raksturīgie riski ir saistīti ar iepirkumu un dotāciju pārvaldību.
 2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu
 Komisija (Eurostat) ir izstrādājusi kontroles stratēģiju laikposmam no 2013. gada līdz 2017. gadam. Šajā stratēģijā ietvertie pasākumi un instrumenti ir pilnīgi piemērojami statistikas vākšanai atbilstīgi ierosinātajai regulai. Ar stratēģiju ieviestās izmaiņas var samazināt krāpšanas varbūtību un veicināt tās novēršanu. Šīs izmaiņas ietver sarežģītības mazināšanu, rentablu pārraudzības procedūru piemērošanu un uz risku pamatotu ex-ante un ex-post pārbaužu veikšanu. Stratēģija ietver arī informētības uzlabošanas pasākumus un apmācību par krāpšanas novēršanu.
 2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums
 Komisija (Eurostat) ir ieviesusi kontroles stratēģiju, kuras mērķis kopumā ir panākt, lai neatbilstības risks būtu zemāks par būtiskuma kritēriju, proti, 2 %, atbilstīgi tās Stratēģiskajā plānā 2016.–2020. gadam noteiktajiem iekšējās kontroles un riska pārvaldības mērķiem. 100 % finanšu darījumu (un tādējādi 100 % budžeta) tiks pakļauti obligātajām ex-ante pārbaudēm atbilstīgi Finanšu regulai. Turklāt, pamatojoties uz ikgadējām riska analīzēm, tiks veiktas pārbaudes, kuru pamatā ir pamatojošo dokumentu padziļināta analīze. Tās var aptvert 4–6 % no kopējā Eurostat pārvaldītā budžeta.
 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi
 Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.
 Eurostat 2013. gada 30. oktobrī pieņēma krāpšanas apkarošanas stratēģiju 2014.–2017. gadam atbilstīgi Komisijas 2011. gada 24. jūnija stratēģijai krāpšanas apkarošanai (CAFS). Eurostat krāpšanas apkarošanas stratēģijā ir noteikti trīs darbības mērķi: i) pašreizējo krāpšanas apkarošanas pasākumu stiprināšana; ii) labāka krāpšanas apkarošanas procedūru integrēšana Eurostat riska novērtēšanā un riska pārvaldībā, kā arī revīzijās, plānošanā, ziņošanā un pārraudzībā; iii) Eurostat krāpšanas apkarošanas spēju un informētības stiprināšana Komisijas krāpšanas apkarošanas kultūras ietvaros. Krāpšanas apkarošanas stratēģiju papildina krāpšanas apkarošanas rīcības plāns. Stratēģijas piemērošanas laikā tās īstenošana tiek pārbaudīta divas reizes gadā, pamatojoties uz vadībai iesniegtajiem ziņojumiem.
 Eurostat 2017. gadā novērtēs stratēģijas ietekmi un attiecīgi to atjauninās. Krāpšanas apkarošanas rīcības plāna starpposma pārskatīšana tiks veikta 2016. gadā.
 Gan Eurostat stratēģijas, gan rīcības plāna pārskatīšana tiks veikta, pamatojoties uz atjauninātām metodēm un norādēm, ko 2016. gada februārī publicēja Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).
 Visi iespējami dotāciju saņēmēji ir valsts iestādes (valsts statistikas iestādes un citas valsts iestādes, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 223/2009). Turklāt dotācijas tiek piešķirtas, nepublicējot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. Ir ieviesti pasākumi dotāciju pārvaldības pārraudzībai. Tajos ir ņemtas vērā īpašās dotāciju procedūras, un tie ietver dotāciju pārvaldības ex-ante un ex-post analīzes.
 Vienības izmaksu un vienreizēju maksājumu izmantošana saskaņā ar Finanšu regulas 124. panta 1. punktu ievērojami mazina kļūdu risku saistībā ar dotāciju pārvaldību un tādējādi vienkāršo to pārvaldi.
 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
 Esošās budžeta pozīcijas
 Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija
 Budžeta pozīcija
 Izdevumu
 veids
 Iemaksas
 Numurs
 [Kategorija.............................................]
 Dif./Nedif
 44
 .
 no EBTA valstīm
 45
 no kandidātvalstīm
 46
 no trešām valstīm
 Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē
 1.a
 04.030201 — saistītā progr.: EaSI — Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programma
 Dif.
 JĀ
 NĒ
 NĒ
 NĒ
 1.a
 09.040201 — Vadošā nozīme informācijas un komunikācijas tehnoloģijā (saistītā progr.: “APVĀRSNIS 2020” — Pētniecības un inovācijas pamatprogramma (“Apvārsnis 2020”)
 Dif.
 JĀ
 NĒ
 NĒ
 NĒ
 1.a
 29.020100 — saistītās progr.: ESP — Eiropas statistikas programma 2013.–2017. gadam; ESP18_20 — Eiropas statistikas programma 2018.–2020. gadam
 Dif.
 JĀ
 NĒ
 NĒ
 NĒ
 1.
 13.036501 — saistītā progr.: ERAF — Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF)
 Dif.
 NĒ
 NĒ
 NĒ
 NĒ
 1.
 13.046101 — saistītā progr.: KF — Kohēzijas fonds (KF)
 Dif.
 NĒ
 NĒ
 NĒ
 NĒ
 3.
 04.030100 — saistītā progr.: “VESELĪBA” — Savienības rīcības programma veselības jomā (veselības programma)
 Dif.
 JĀ
 JĀ
 JĀ
 NĒ
 3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem
 [Šo iedaļu aizpilda, izmantojot
 administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu
 (otrais dokuments šā finanšu pārskata pielikumā), un augšupielādē CISNET starpdienestu konsultācijām.]
 3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem
 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
 kategorija
 Numurs
 1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai
 ĢD: ESTAT
 2019. gads
 2020. gads
 KOPĀ
 • Darbības apropriācijas
 Budžeta pozīcijas numurs 29.020100
 Saistības
 (1)
 5,298
 4,648
 9,946
 Maksājumi
 (2)
 2,649
 4,444
 7,093
 Budžeta pozīcijas numurs
 Saistības
 (1a)
 Maksājumi
 (2a)
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
 47
 Budžeta pozīcijas numurs
 (3)
 KOPĀ — ESTAT ĢD apropriācijas
 Saistības
 =1+1.a +3
 5,298
 4,648
 9,946
 Maksājumi
 =2+2.a
 +3
 2,649
 4,444
 7,093
 ĢD: EMPL
 2019. gads
 2020. gads
 KOPĀ
 • Darbības apropriācijas
 Budžeta pozīcijas numurs 04.030201
 Saistības
 (1)
 3,194
 2,695
 5,889
 Maksājumi
 (2)
 1,597
 2,625
 4,222
 Budžeta pozīcijas numurs
 Saistības
 (1a)
 Maksājumi
 (2a)
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
 48
 Budžeta pozīcijas numurs
 (3)
 KOPĀ — EMPL ĢD apropriācijas
 Saistības
 =1+1.a +3
 3,194
 2,695
 5,889
 Maksājumi
 =2+2.a
 +3
 1,597
 2,625
 4,222
 ĢD: CONNECT
 2019. gads
 2020. gads
 KOPĀ
 • Darbības apropriācijas
 Budžeta pozīcijas numurs 09.040201
 Saistības
 (1)
 2,000
 0,000
 2,000
 Maksājumi
 (2)
 1,000
 0,800
 1,800
 Budžeta pozīcijas numurs
 Saistības
 (1a)
 Maksājumi
 (2a)
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
 49
 Budžeta pozīcijas numurs
 (3)
 KOPĀ — CONNECT ĢD apropriācijas
 Saistības
 =1+1.a +3
 2,000
 0,000
 2,000
 Maksājumi
 =2+2.a
 +3
 1,000
 0,800
 1,800
 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
 kategorija
 Numurs
 1. Gudra un iekļaujoša izaugsme
 ĢD: REGIO
 2019. gads
 2020. gads
 KOPĀ
 • Darbības apropriācijas
 Budžeta pozīcijas numurs 13.036501
 Saistības
 (1)
 0,466
 0,466
 0,932
 Maksājumi
 (2)
 0,233
 0,419
 0,652
 Budžeta pozīcijas numurs 13.046101
 Saistības
 (1a)
 0,200
 0,200
 0,400
 Maksājumi
 (2a)
 0,100
 0,180
 0,280
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
 50
 Budžeta pozīcijas numurs
 (3)
 KOPĀ — REGIO ĢD apropriācijas
 Saistības
 =1+1.a +3
 0,666
 0,666
 1,332
 Maksājumi
 =2+2.a
 +3
 0,333
 0,599
 0,932
 • KOPĀ darbības apropriācijas
 Saistības
 (4)
 11,159
 8,008
 19,167
 Maksājumi
 (5)
 5,579
 8,468
 14,047
 •KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
 (6)
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas
 Saistības
 =4+ 6
 11,159
 8,008
 19,167
 Maksājumi
 =5+ 6
 5,579
 8,468
 14,047
 Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas:
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
 kategorija
 Numurs
 3. Drošība un pilsoniskums
 ĢD: SANTE
 2019. gads
 2020. gads
 KOPĀ
 • Darbības apropriācijas
 Budžeta pozīcijas numurs 17.030100
 Saistības
 (1)
 0,000
 0,500
 0,500
 Maksājumi
 (2)
 0,000
 0,250
 0,250
 Budžeta pozīcijas numurs
 Saistības
 (1a)
 Maksājumi
 (2a)
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
 51
 Budžeta pozīcijas numurs
 (3)
 KOPĀ — SANTE ĢD apropriācijas
 Saistības
 =1+1.a +3
 0,000
 0,500
 0,500
 Maksājumi
 =2+2.a
 +3
 0,000
 0,250
 0,250
 • KOPĀ darbības apropriācijas
 Saistības
 (4)
 0,000
 0,500
 0,500
 Maksājumi
 (5)
 0,000
 0,250
 0,250
 •KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
 (6)
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 3. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas
 Saistības
 =4+ 6
 0,000
 0,500
 0,500
 Maksājumi
 =5+ 6
 0,000
 0,250
 0,250
 Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas:
 • KOPĀ darbības apropriācijas
 Saistības
 (4)
 11,159
 8,508
 19,667
 Maksājumi
 (5)
 5,579
 8,718
 14,297
 •KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
 (6)
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1.-4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas
 (Pamatsumma)
 Saistības
 =4+ 6
 11,159
 8,508
 19,667
 Maksājumi
 =5+ 6
 5,579
 8,718
 14,297
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
 kategorija
 5
 “Administratīvie izdevumi”
 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 2019. gads
 2020. gads
 KOPĀ
 ĢD: ESTAT
 • Cilvēkresursi
 4,164
 4,164
 8,328
 • Pārējie administratīvie izdevumi
 0,404
 0,414
 0,818
 KOPĀ — ESTAT ĢD
 Apropriācijas
 4,568
 4,578
 9,146
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas
 (Saistību summa = maksājumu summa)
 4,568
 4,578
 9,146
 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 2019. gads
 2020. gads
 KOPĀ
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1.-5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas
 Saistības
 15,727
 13,087
 28,814
 Maksājumi
 10,147
 13,296
 23,443
 3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām
 –◻
 Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas
 –☒
 Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:
 Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus
 ⇩
 2019. gads
 2020. gads
 KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids
 52
 Rezultāta vidējās izmaksas
 Nr.
 Izmaksas
 Nr.
 Izmaksas
 Kopējais rezultātu daudzums
 Kopējās izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1
 53
 ...
 Novērst pašreizējo sadrumstalotību no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas sagatavošanā un elastīguma trūkumu pašreizējā datu vākšanas sistēmā
 - Rezultāti
 LFS ad hoc modulis
 0,067
 30
 2,000
 30
 2,000
 60
 4,000
 - Rezultāti
 EU-SILC ad hoc modulis
 0,017
 30
 0,500
 0
 0,000
 30
 0,500
 - Rezultāti
 Datu vākšanu īstenošana
 0,096
 60
 5,650
 30
 3,000
 90
 8,650
 - Rezultāti
 Metodikas un izmēģinājuma pētījumi
 0,080
 37
 3,009
 44
 3,509
 81
 6,517
 Starpsumma — konkrētais mērķis Nr. 1
 157
 11,159
 104
 8,509
 261
 19,667
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2
 - Rezultāti
 Starpsumma — konkrētais mērķis Nr. 2
 KOPĒJĀS IZMAKSAS
 157
 11,159
 104
 8,509
 261
 19,667
 3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām
 3.2.3.1.Kopsavilkums
 –◻
 Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas
 –☒
 Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:
 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 2019. gads
 2020. gads
 KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas
 5. IZDEVUMU KATEGORIJA
 Cilvēkresursi
 4,164
 4,164
 8,328
 Pārējie administratīvie izdevumi
 0,404
 0,414
 0,818
 Starpsumma — Daudzgadu finanšu shēmas
 5. IZDEVUMU KATEGORIJA
 4,568
 4,578
 9,146
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas
 54
 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
 Cilvēkresursi
 Pārējie administratīvie
 izdevumi
 Starpsumma —
 ārpus daudzgadu finanšu shēmas
 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
 KOPĀ
 4,568
 4,578
 9,146
 Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
 3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem
 –◻
 Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
 –☒
 Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
 Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu
 2019. gads
 2020. gads
 29 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)
 24,45
 24,45
 XX 01 01 02 (Delegācijas)
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība)
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība)
 29 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)
 12
 12
 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās)
 XX 01 04 gg
 55
 - galvenajā mītnē
 - delegācijās
 XX 01 05 02 (AC, END, INT - netiešā pētniecība)
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiešā pētniecība)
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt)
 KOPĀ
 36,45
 36,45
 XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
 Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
 Veicamo uzdevumu apraksts:
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki
 Metodikas darbs apsekojumu, tostarp ad hoc moduļu, pārdomātai definēšanai
 IT darbu, lai varētu saņemt, validēt un apstrādāt datus
 Datu analīze, datu izplatīšana un lietotāju atbalsts
 Ārštata darbinieki
 Metodikas darbs apsekojumu, tostarp ad hoc moduļu, pārdomātai definēšanai
 IT darbu, lai varētu saņemt, validēt un apstrādāt datus
 3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
 –☒
 Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai
 –◻
 Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
 Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
 –◻
 Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma
 Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
 3.2.5.Trešo pušu iemaksas
 –Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu
 –Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:
 Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 N gads
 N+1 gads
 N+2 gads
 N+3 gads
 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
 Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru
 KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas
 3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem
 –☒
 Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus
 –◻
 Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
 –◻
 pašu resursus
 –◻
 dažādus ieņēmumus
 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija
 Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas
 Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
 56
 N gads
 N+1 gads
 N+2 gads
 N+3 gads
 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
 ............. pants
 Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
 Norādīt, ar kādu metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.
 (1)
 https://ec.europa.eu/priorities/sites/beta-political/files/5-presidents-report_lv.pdf
 (2)
 COM/2016/0127, 2016. gada 8. marts.
 (3)
 ESS ir partnerība starp Eiropas statistikas iestādi — proti, Komisiju (Eurostat) —, valstu statistikas iestādēm (VSI) un citām valsts iestādēm (CVI), kas katrā dalībvalstī ir atbildīgas par Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu.
 (4)
 Padomes 1998. gada 9. marta Regula (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā (OV L 77, 14.3.1998., 3. lpp.).
 (5)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regula (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (OV L 165, 3.7.2003., 1. lpp.).
 (6)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 452/2008 par izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi (OV L 145, 4.6.2008., 227. lpp.).
 (7)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1338/2008 attiecībā uz Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā (OV L 354, 31.12.2008., 70. lpp.).
 (8)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 808/2004 attiecībā uz Kopienas statistiku par informācijas sabiedrību (OV L 143, 30.4.2004., 49. lpp.).
 (9)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).
 (10)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 15. janvāra Regula (ES) Nr. 99/2013 par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam (OV L 39, 9.2.2013., 12. lpp.).
 (11)
 Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par ES statistikas sagatavošanas metodi: Nākamās desmitgades redzējums, COM(2009) 404, 18.8.2009.
 (12)
 Skatīt
 http://ec.europa.eu/eurostat/web/quality/evaluation
 .
 (13)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Lēmums Nr. 234/2008/EK, ar ko izveido Eiropas Statistikas padomdevēju komiteju un atceļ Padomes Lēmumu 91/116/EEK (OV L 73, 15.3.2008., 13. lpp.).
 (14)
 Eurostat sabiedriskās apspriešanās tīmekļa vietne:
 http://ec.europa.eu/eurostat/about/opportunities/consultations/iess
 Ziņojums par atklātu sabiedrisko apspriešanos:
 http://ec.europa.eu/eurostat/documents/10186/7237349/Open-public-consultation-report.pdf
 .
 Datu lietotāju apspriešanās:
 http://ec.europa.eu/eurostat/documents/10186/7237349/Data-users-consultation-report.pdf
 .
 Datu sagatavotāju apspriešanās:
 http://ec.europa.eu/eurostat/documents/10186/7237349/Data-producers-consultation-report.pdf
 .
 (15)
 Skatīt:
 http://ec.europa.eu/eurostat/documents/42577/4167614/ESAC+opinion+3+Dec+2015/421abf9c-4300-445f-a840-f13cadeee306
 .
 (16)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001.
 (17)
 Skatīt
 http://ec.europa.eu/eurostat/web/quality/general-evaluation-results
 .
 (18)
 Pieci galvenie darbības rādītāji ir šādi: ārējo lietotāju veiktu datu ieguves gadījumu skaits no Eurostat uzziņu datubāzēm (EuroBase un Comext), izmantojot Eurostat tīmekļa vietni; to lietotāju procentuālais īpatsvars, kuri Eiropas statistikas vispārējo kvalitāti novērtē ar vērtējumu “ļoti labi” vai “labi”; to lietotāju procentuālais īpatsvars, kuri Eiropas statistikas savlaicīguma atbilstību savām vajadzībām novērtē ar vērtējumu “ļoti labi” vai “labi”; to lietotāju procentuālais īpatsvars, kuri Eiropas statistikas salīdzināmību starp reģioniem un valstīm novērtē ar vērtējumu “ļoti labi” vai “labi”; atlikušo kļūdu līmenis.
 (19)
 Skatīt
 http://ec.europa.eu/eurostat/web/quality/general-evaluation-results
 .
 (20)
 OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.
 (21)
 Komisijas paziņojums “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”; COM(2010) 2020, 2010. gada 3. marts.
 (22)
 COM (2009) 404, 10.8.2009.
 (23)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Regula (ES) Nr. 1260/2013 par Eiropas demogrāfijas statistiku (OV L 330, 10.12.2013., 39. lpp.).
 (24)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 763/2008 par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu (OV L 218, 13.8.2008., 14. lpp.).
 (25)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).
 (26)
 Komisijas 2013. gada 17. jūnija Regula (ES) Nr. 557/2013, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku attiecībā uz konfidenciālu datu pieejamību zinātniskiem nolūkiem un ar ko atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 831/2002.
 (27)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maijā Regula (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.).
 (28)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
 (29)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).
 (30)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).
 (31)
 Padomes 1998. gada 9. marta Regula (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā (OV L 77, 14.3.1998., 3. lpp.).
 (32)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regula (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (OV L 165, 3.7.2003., 1. lpp.).
 (33)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 763/2008 par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu (OV L 218, 13.8.2008., 14. lpp.).
 (34)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 15. janvāra Regula (ES) Nr. 99/2013 par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam (OV L 39, 9.2.2013., 12. lpp.).
 (35)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1296/2013 par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (“EaSI”) un ar kuru groza Lēmumu Nr. 283/2010/ES, ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 347, 20.12.2013., 238. lpp.)
 (36)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.).
 (37)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).
 (38)
 (39)
 OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.
 (40)
 ABM: budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām; ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.
 (41)
 Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) vai b) apakšpunktā.
 (42)
 Ir panākta vienošanās starp ESTAT ĢD un citiem attiecīgajiem ĢD par šajā priekšlikumā ietverto pasākumu finansēšanu transversāla apakšdeleģējuma veidā, kas tiks piešķirts ESTAT ĢD.
 (43)
 Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 .
 (44)
 Dif.= diferencētās apropriācijas / Nedif. = nediferencētās apropriācijas.
 (45)
 EBTA: Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.
 (46)
 Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
 (47)
 Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
 (48)
 Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
 (49)
 Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
 (50)
 Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
 (51)
 Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
 (52)
 Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).
 (53)
 Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā. “Konkrētais(-ie) mērķis(-i)...”
 (54)
 Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
 (55)
 Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).
 (56)
 Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.
 ---documentbreak---
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 24.8.2016
 COM(2016) 551 final
 PIELIKUMI
 dokumentam
 PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
 ar ko izveido vienotu sistēmu tādai Eiropas statistikai par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir no izlasēm savākti dati individuālā līmenī
 {SWD(2016) 282 final}{SWD(2016) 283 final}
 I pielikums
 Aptveramie temati
 Joma
 Temats
 Detalizēti temati
 Attiecībā uz visām jomām
 Tehniskie dati
 Datu vākšanas informācija
 Identifikācija
 Svari
 Interviju raksturlielumi
 Vieta
 Personas un mājsaimniecības raksturlielumi
 Demogrāfija
 Valstspiederība un migranta izcelsme
 Mājsaimniecības sastāvs
 Dalība darba tirgū
 Galvenās darbības statuss (pašdefinēts)
 Galvenie darba raksturlielumi
 Iegūtais izglītības līmenis un ziņas par izglītību
 Iegūtais izglītības līmenis
 Darba tirgus
 Personas un mājsaimniecības raksturlielumi
 Mājsaimniecības sastāvs — sīka informācija
 Uzturēšanās ilgums valstī
 Dalība darba tirgū
 Nodarbinātības statuss
 Līguma darbības ilgums
 Līguma darbības ilgums — papildu informācija
 Pilna vai nepilna darba laika statuss — pamatojums
 Atkarīga pašnodarbinātība
 Uzraudzības pienākumi
 Uzņēmuma lielums
 Darba vieta
 Darbs mājās
 Darba meklējumi
 Vēlme strādāt
 Pieejamība
 Otrs darbs
 Cita darba meklējumi
 Darba un ģimenes dzīves saskaņošana
 Jaunieši darba tirgū
 Migrantu un viņu tiešo pēcnācēju stāvoklis darba tirgū
 Pāreja uz pensionēšanos
 Aprūpes vajadzības
 Darba stāžs un iepriekšējā darba pieredze
 Darba sākums
 Darba atrašanas veids
 Iepriekšējā darba pieredze
 Darba apstākļi, tostarp darba stundas un darba laika režīms
 Darba stundas
 Darba laika režīms
 Darba organizācija un darba laika režīms
 Iegūtais izglītības līmenis un ziņas par izglītību
 Iegūtais izglītības līmenis — sīka informācija
 Dalība izglītībā un apmācībā
 Dalība formālajā un neformālajā izglītībā un apmācībā (4 nedēļas)
 Dalība formālajā un neformālajā izglītībā un apmācībā (12 mēneši)
 Veselība: veselības stāvoklis un invaliditāte, aprūpe un veselību noteicošie faktori
 Nelaimes gadījumi darbā un citas ar darbu saistītas veselības problēmas
 Eiropas minimālais modulis attiecībā uz veselību
 Ienākumi, patēriņš un labklājība, tostarp parādsaistības
 Ienākumi no darba
 Ienākumi un dzīves apstākļi
 Personas un mājsaimniecības raksturlielumi
 Mājsaimniecības sastāvs — sīka informācija
 Uzturēšanās ilgums valstī
 Dalība izglītībā un apmācībā
 Dalība formālās izglītības pasākumos (patlaban)
 Iegūtais izglītības līmenis un ziņas par izglītību
 Iegūtais izglītības līmenis — sīka informācija
 Dalība darba tirgū
 Darba vietas raksturlielumi
 Līguma darbības ilgums
 Nodarbinātības statuss
 Sīka informācija par darba tirgus situāciju
 Uzraudzības pienākumi
 Darba stāžs un iepriekšējā darba pieredze
 Iepriekšējā darba pieredze
 Darba apstākļi, tostarp darba stundas un darba laika režīms
 Darbību kalendārs
 Darba stundas
 Veselība: veselības stāvoklis un invaliditāte, aprūpe un veselību noteicošie faktori
 Eiropas minimālais modulis attiecībā uz veselību
 Veselības stāvoklis un invaliditāte
 Bērnu veselība
 Piekļuve veselības aprūpei
 Veselības aprūpe
 Piekļuve veselības aprūpei (bērni)
 Veselību ietekmējošie faktori
 Dzīves kvalitāte, tostarp dalība sociālajā un kultūras dzīvē un labjutība,
 Dzīves kvalitāte
 Dalība sociālajā un kultūras dzīvē
 Labjutība
 Dzīves apstākļi, tostarp materiālā nenodrošinātība, mājoklis, dzīves vide un piekļuve pakalpojumiem
 Materiālā nenodrošinātība
 Bērnu materiālā nenodrošinātība
 Galvenie mājokļu raksturlielumi
 Sīka informācija par mājokļa apstākļiem, tostarp nenodrošinātību
 Mājokļa izmaksas, tostarp aprēķinātā īres maksa
 Dzīves vide
 Pakalpojumu, tostarp aprūpes pakalpojumu, izmantošana
 Materiālā pieejamība
 Neapmierinātas vajadzības un iemesli
 Bērnu aprūpe
 Ienākumi, patēriņš un labklājība, tostarp parādsaistības
 Ienākumi no darba
 Ienākumi no pabalstiem
 Ienākumi no pensijām
 Citi ienākumi
 Nodokļi un iemaksas
 Kopējie ienākumi
 Pārmērīgas parādsaistības
 Kavētie maksājumi
 Labklājība
 Galvenās patēriņa sastāvdaļas
 Trūkumu pārmantošana no paaudzes paaudzē
 Veselība
 Veselība: veselības stāvoklis un invaliditāte, aprūpe un veselību noteicošie faktori
 Eiropas minimālais modulis attiecībā uz veselību
 Slimības un hroniskas slimības
 Nelaimes gadījumi un traumas
 Sāpes
 Garīgā veselība
 Funkcionāli ierobežojumi
 Grūtības ar personiskās aprūpes darbībām
 Grūtības ar mājsaimniecības darbībām
 Pagaidu darbības ierobežojumi (veselības problēmu dēļ)
 Šķēršļi līdzdalībai konkrētās dzīves jomās
 Veselības un ilgtermiņa aprūpes izmantošana
 Zāļu lietošana
 Profilaktiskā aprūpe
 Piekļuve veselības aprūpei
 Garums un svars
 Fiziskā aktivitāte
 Uztura paradumi
 Smēķēšana
 Alkohola lietošana
 Sociālie un vides faktori
 Ienākumi, patēriņš un labklājība, tostarp parādsaistības
 Kopējie ienākumi
 Izglītība un apmācība
 Personas un mājsaimniecības raksturlielumi
 Uzturēšanās ilgums valstī
 Darba stāžs un iepriekšējā darba pieredze
 Darba sākums
 Dalība darba tirgū
 Uzņēmuma lielums
 Iegūtais izglītības līmenis un ziņas par izglītību
 Iegūtais izglītības līmenis — sīka informācija
 Ziņas par izglītību
 Pašu norādītās prasmes
 Dalība izglītībā un apmācībā
 Piekļuve informācijai par mācību iespējām un ieteikumi (12 mēneši)
 Dalība formālās izglītības pasākumos (12 mēneši)
 Pēdējais formālās izglītības pasākums — sīka informācija (12 mēneši)
 IKT izmantošana pēdējā formālajā izglītībā (12 mēneši)
 Dalības iemesli pēdējā formālajā izglītībā (12 mēneši)
 Pēdējās formālās izglītības samaksa un stundas (12 mēneši)
 Pēdējās formālās izglītības iznākumi un iegūto prasmju izmantošana (12 mēneši)
 Dalība neformālās izglītības pasākumos (12 mēneši)
 Neformālās izglītības pasākumi — sīka informācija (12 mēneši)
 IKT izmantošana neformālās izglītības pasākumos (12 mēneši)
 Dalības iemesli neformālās izglītības pasākumos (12 mēneši)
 Neformālās izglītības pasākumu samaksa un stundas (12 mēneši)
 Neformālās izglītības pasākumu iznākumi un iegūto prasmju izmantošana (12 mēneši)
 Šķēršļi dalībai izglītībā un apmācībā (12 mēneši)
 Ikdienēja mācīšanās
 Ienākumi, patēriņš un labklājība, tostarp parādsaistības
 Kopējie ienākumi
 Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošana
 Dalība informācijas sabiedrībā
 Piekļuve IKT
 IKT izmantošana un tās biežums
 Šķēršļi un grūtības izmantot
 Izmantošanas ietekme
 Drošība, privātums, uzticēšanās
 Pieslēgums internetam jebkurā vietā
 Digitālās prasmes
 Darbības internetā
 E-komercija
 Mijiedarbība ar citām publiskajām iestādēm
 Ienākumi, patēriņš un labklājība, tostarp parādsaistības
 Kopējie ienākumi
 Laika izmantojums
 Personas un mājsaimniecības raksturlielumi
 Mājsaimniecības sastāvs — sīka informācija
 Dalība izglītībā un apmācībā
 Dalība formālās izglītības pasākumos (patlaban)
 Veselība: veselības stāvoklis un invaliditāte, aprūpe un veselību noteicošie faktori
 Eiropas minimālais modulis attiecībā uz veselību
 Dzīves apstākļi, tostarp materiālā nenodrošinātība, mājoklis, dzīves vide un piekļuve pakalpojumiem
 Ilglietojuma preču esība īpašumā
 Bērnu aprūpe
 Slimu un vecu cilvēku aprūpe
 Darba apstākļi, tostarp darba stundas un darba laika režīms
 Darba stundas
 Darba laika režīms
 Ienākumi, patēriņš un labklājība, tostarp parādsaistības
 Ražošana pašu patēriņam un pārdošanai, remonti
 Ienākumi no darba
 Kopējie ienākumi
 Laika sadalījums
 Laika izmantojums, darbību veidi
 Paralēlas darbības
 Darbības vieta
 Citu personu klātbūtne darbības laikā
 Darbības novērtējums
 Patēriņš
 Personas un mājsaimniecības raksturlielumi
 Mājsaimniecības sastāvs — sīka informācija
 Dzīves apstākļi, tostarp materiālā nenodrošinātība, mājoklis, dzīves vide un piekļuve pakalpojumiem
 Galvenie mājokļu raksturlielumi
 Dalība izglītībā un apmācībā
 Dalība formālās izglītības pasākumos (patlaban)
 Dalība darba tirgū
 Līguma darbības ilgums
 Ienākumi, patēriņš un labklājība, tostarp parādsaistības
 Kopējie ienākumi
 Nodokļi un iemaksas
 Ienākumi natūrā no darbībām, kas nav algotas darbības
 Aprēķinātā īres maksa
 Galvenais ienākumu avots
 Turība
 Parādsaistības
 Kavētie maksājumi
 Patēriņš COICOP dalījumā
 Pārrobežu patēriņa izdevumu COICOP dalījumā
 Pašu patēriņš
 II pielikums
 Precizitātes prasības
 1.Precizitātes prasības attiecībā uz visām datu kopām izsaka standartkļūdās un definē kā faktisko novērtējumu un statistikas kopas lieluma nepārtrauktas funkcijas valstī vai NUTS 2 reģionā.
 2.Konkrēta novērtējuma lēstā standartkļūda nav lielāka par šādu summu:
 3.Funkcijai f(N) ir šāda forma: f(N)=a√N+b.
 4.Parametriem N, a un b izmanto šādas vērtības.
 N
 a
 b
 Darba tirgus joma: precizitātes prasības
 Bezdarbs attiecībā pret iedzīvotājiem vecumā no 15 līdz 74 gadiem — novērtētais (valsts) ceturkšņa rādītājs
 Valsts iedzīvotāji vecumā no 15 līdz 74 gadiem, kas dzīvo privātās mājsaimniecībās, miljonos personu un noapaļojot līdz 3 zīmēm aiz komata
 7800
 -4500
 Nodarbinātība attiecībā pret iedzīvotājiem vecumā no 15 līdz 74 gadiem — novērtētais (valsts) ceturkšņa rādītājs
 Valsts iedzīvotāji vecumā no 15 līdz 74 gadiem, kas dzīvo privātās mājsaimniecībās, miljonos personu un noapaļojot līdz 3 zīmēm aiz komata
 7800
 -4500
 Bezdarbs attiecībā pret iedzīvotājiem vecumā no 15 līdz 74 gadiem katrā NUTS 2 reģionā — novērtētais ceturkšņa rādītājs
 Iedzīvotāji vecumā no 15 līdz 74 gadiem NUTS 2 reģionā, kas dzīvo privātās mājsaimniecībās, miljonos personu un noapaļojot līdz 3 zīmēm aiz komata
 Skatīt 6. punktu.
 Ienākumu un dzīves apstākļu joma
 Nabadzības vai sociālās atstumtības apdraudētie attiecībā pret iedzīvotājiem
 Privāto mājsaimniecību skaits valstī miljonos un noapaļots līdz 3 zīmēm aiz komata
 900
 2600
 Pastāvīgas nabadzības apdraudētie vairāk nekā četrus gadus attiecībā pret iedzīvotājiem
 Privāto mājsaimniecību skaits valstī miljonos un noapaļots līdz 3 zīmēm aiz komata
 350
 1000
 Nabadzības vai sociālās atstumtības apdraudētie attiecībā pret iedzīvotājiem katrā NUTS 2 reģionā (skatīt 7. punktu)
 Privāto mājsaimniecību skaits NUTS 2 reģionā miljonos un noapaļots līdz 3 zīmēm aiz komata
 600
 0
 Veselības joma
 Procentuālā iedzīvotāju daļa, kuru parastās darbības būtiski ierobežo veselības problēmas (vecumā 15 gadi vai vairāk)
 Valsts iedzīvotāji vecumā 15 gadi vai vairāk, kas dzīvo privātās mājsaimniecībās, miljonos personu un noapaļojot līdz 3 zīmēm aiz komata
 1200
 2800
 Izglītības un apmācības joma
 Dalības līmenis formālajā izglītībā un apmācībā (vecumā no 18 līdz 24 gadiem)
 Valsts iedzīvotāji vecumā no 18 līdz 24 gadiem, kas dzīvo privātās mājsaimniecībās, miljonos personu un noapaļojot līdz 3 zīmēm aiz komata
 200
 1500
 Dalības līmenis neformālajā izglītībā un apmācībā (vecumā no 25 līdz 69 gadiem)
 Valsts iedzīvotāji vecumā no 25 līdz 69 gadiem, kas dzīvo privātās mājsaimniecībās, miljonos personu un noapaļojot līdz 3 zīmēm aiz komata
 400
 2000
 Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanas joma
 Procentuālā indivīdu daļa, kas pēdējā gadā personiskai lietošanai pasūtījuši preces vai pakalpojumus internetā
 Valsts iedzīvotāji vecumā no 16 līdz 74 gadiem, kas dzīvo privātās mājsaimniecībās, miljonos personu un noapaļojot līdz 3 zīmēm aiz komata
 400
 1300
 Laika izmantojuma joma
 Iedzīvotāju procentuālā daļa vecumā 15 gadi un vairāk, kas katru dienu vidēji vairāk nekā 10 % laika velta, strādājot algotu darbu
 Valsts iedzīvotāji vecumā 15 gadi vai vairāk, kas dzīvo privātās mājsaimniecībās, miljonos personu un noapaļojot līdz 3 zīmēm aiz komata
 900
 3500
 Patēriņa joma
 Mājsaimniecību procentuālā daļa, kuru izdevumi par kategorijām, kas saistītas ar mājokli, tostarp ūdeni, elektrību, gāzi un citu kurināmo, pārsniedz 50 % no kopējiem izdevumiem (skatīt 8. punktu)
 Privāto mājsaimniecību skaits valstī miljonos un noapaļots līdz 3 zīmēm aiz komata
 900
 2600
 5.Ja valstis ar iepriekš norādītājiem parametriem iegūst negatīvas f(N) vērtības, tās tiks atbrīvotas no attiecīgās prasības.
 6.Attiecībā uz novērtēto bezdarba attiecību pret iedzīvotājiem vecumā no 15 līdz 74 gadiem katrā NUTS 2 reģionā funkciju f(N) definē šādi:
 7.Attiecībā uz nabadzības vai sociālās atstumtības apdraudēto personu novērtēto attiecību pret iedzīvotājiem katrā NUTS 2 reģionā šīs prasības nav obligātas attiecībā uz tiem NUTS 2 reģioniem, kuros ir mazāk par 0,500 miljoniem iedzīvotāju, ar nosacījumu, ka attiecīgais NUTS 1 reģions atbilst šai prasībai.
 8.Patēriņa jomā precizitātes prasības var izpildīt, apvienojot mikrodatus par maksimāli trim secīgiem novērojumu gadiem.
 III PIELIKUMS
 Izlases raksturlielumi
 1.Darba tirgus jomas izlases raksturlielumi ietver turpmāko:
 (a)valsts izlasi pārskata ceturksnim (secīgu pārskata nedēļu summēšana) vienmērīgi sadala uz visām ceturkšņa nedēļām. Izlasi pārskata ceturksnim (katrā NUTS 2 reģionā) sadala uz trim mēnešiem proporcionāli nedēļu skaitam katrā mēnesī;
 (b)izlasei ir rotācijas modelis, saskaņā ar kuru rotāciju veic biežāk nekā reizi gadā. Jānodrošina, ka izlases pārklāšanās ir vismaz 20 % starp vieniem un tiem pašiem ceturkšņiem secīgos gados un vismaz 50 % — starp secīgiem ceturkšņiem, neņemot vērā zudumu.
 Neskarot 5. panta 1. punktu, datus sniedz par visu izlasi.
 2.Ienākumu un dzīves apstākļu jomas izlases raksturlielumi ietver turpmāko:
 (a)izlasei ir vismaz sešu gadu rotācijas shēma;
 (b)neņemot vērā zudumu, izlasi vienmērīgi sadala uz rotācijas shēmas gadiem, izņemot periodu ar izlases lieluma pārmaiņām.
 3.Laika izmantojuma jomas izlases raksturlielumi ietver turpmāko: izlases vienībām paredzētie pārskatu sniegšanas periodi
 (a)tiek sadalīti secīgā divpadsmit mēnešu periodā,
 (b)ietver brīvdienas,
 (c)balstās uz nejaušu izlasi.
 4.Patēriņa jomas izlases raksturlielumi ietver turpmāko: izlases vienībām paredzētie pārskatu sniegšanas periodi tiek sadalīti secīgā divpadsmit mēnešu periodā.
 IV pielikums
 Periodiskums
 1.Attiecībā uz darba tirgus jomu datu kopas veido informācija, ko vāc reizi ceturksnī, reizi gadā, reizi divos gados un ik pēc astoņiem gadiem. Datus par mainīgajiem lielumiem attiecībā uz ad hoc tematiem vāc ik pēc četriem gadiem.
 2.Attiecībā uz ienākumu un dzīves apstākļu jomu datu kopas veido gada, triju gadu un sešu gadu informācija. Datus par mainīgajiem lielumiem, ko vāc attiecībā uz ad hoc tematiem, vāc ik pēc diviem gadiem.
 3.Attiecībā uz veselības jomu datus vāc ik pēc sešiem gadiem.
 4.Attiecībā uz izglītības un apmācības jomu datus vāc ik pēc sešiem gadiem.
 5.Attiecībā uz informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanas jomu datus vāc reizi gadā.
 6.Attiecībā uz laika izmantojuma jomu datus vāc ik pēc desmit gadiem.
 7.Attiecībā uz patēriņa jomu datus vāc ik pēc pieciem gadiem.
 V pielikums
 Datu nosūtīšanas termiņi
 Dalībvalstis nosūta prasītos datus Komisijai (Eurostat) vēlākais šādos termiņos.
 1.Attiecībā uz darba tirgus jomu dalībvalstis nosūta:
 (1)iepriekš pārbaudītus mikrodatus bez tiešiem identifikatoriem saskaņā ar šādu divu posmu procedūru:
 (a)pirmajos trijos šīs regulas īstenošanas gados, kā noteikts 10. panta 4. punktā:
 –attiecībā uz ceturkšņa datiem: nosūtīšana desmit nedēļu laikā pēc pārskata perioda beigām,
 –attiecībā uz citiem datiem: nosūtīšana līdz nākamā gada 31. martam;
 (b)sākot ar īstenošanas ceturto gadu, nosūtīšanas termiņi ir šādi:
 –attiecībā uz ceturkšņa datiem: datu nosūtīšana par 1., 2. un 3. ceturksni attiecīgi līdz tā paša gada 29. maijam, 29. augustam un 29. novembrim un datu nosūtīšana par 4. ceturksni — līdz nākamā gada 28. februārim,
 –attiecībā uz citiem datiem: nosūtīšana līdz nākamā gada 15. martam.
 Gados, kad šie termiņi ir sestdienā vai svētdienā, faktiskais termiņš ir nākamajā pirmdienā.
 Ja izmanto administratīvos datus, lai sniegtu datus, kas atbilst detalizētajam tematam “ienākumi no darba”, minētos datus var nosūtīt Komisijai (Eurostat) divdesmit viena mēneša laikā pēc pārskata perioda beigām;
 (2)apkopotus rezultātus mēneša bezdarba statistikas apkopošanai 25 dienu laikā pēc pārskata mēneša. Dalībvalstis nevar ietvert pārskata mēneša pēdējo nedēļu, ja tā turpinās nākamajā mēnesī.
 2.Attiecībā uz ienākumu un dzīves apstākļu jomu dalībvalstis nosūta iepriekš pārbaudītus mikrodatus bez tiešiem identifikatoriem, ievērojot šādus termiņus:
 (a)attiecībā uz mainīgajiem lielumiem N gada datu vākšanai — līdz N gada beigām. Izņēmuma gadījumos, ja prasītie administratīvie dati nav pieejami savlaicīgi, var nosūtīt provizoriskus mikrodatus par ienākumiem līdz N gada beigām un galīgos datus — līdz N+1 gada 28. februārim;
 (b)attiecībā uz mainīgajiem lielumiem, kas saistīti ar sešiem gadiem rotācijas shēmā, kura beidzas N gadā, — līdz N+1 gada 31. oktobrim.
 3.Attiecībā uz veselības jomu dalībvalstis nosūta iepriekš pārbaudītos mikrodatus deviņu mēnešu laikā pēc valsts datu vākšanas perioda beigām.
 4.Attiecībā uz izglītības un apmācības jomu dalībvalstis nosūta iepriekš pārbaudītos mikrodatus sešu mēnešu laikā pēc valsts datu vākšanas perioda beigām.
 5.Attiecībā uz informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanas jomu dalībvalstis nosūta iepriekš pārbaudītos mikrodatus līdz N apsekojuma gada 5. oktobrim.
 6.Attiecībā uz laika izmantojuma jomu dalībvalstis nosūta iepriekš pārbaudītos mikrodatus vēlākais piecpadsmit mēnešus pēc praktiskās datu vākšanas beigām.
 7.Attiecībā uz patēriņa jomu dalībvalstis nosūta iepriekš pārbaudītos mikrodatus piecpadsmit mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām.