text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52007PC0393
 Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos daugiamečių techninių gairių /* KOM/2007/0393 galutinis - CNS 2007/0135 */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 9.7.2007KOM(2007) 393 galutinis2007/0135 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos daugiamečių techninių gairių(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASĮŽANGAPRIE EUROPOS BENDRIJOS (EB) STEIGIMO SUTARTIES PRIDEDAMU PROTOKOLU DėL EUROPOS ANGLIų IR PLIENO BENDRIJOS SUTARTIES (EAPB) GALIOJIMO PABAIGOS FINANSINIų PADARINIų IR DėL ANGLIų IR PLIENO MOKSLINIų TYRIMų FONDO VISAS EAPB TURTAS PERDUODAMAS EUROPOS BENDRIJAI IR JI įPAREIGOJAMA VYKDYTI TYRIMUS SU ANGLIES IR PLIENO PRAMONE SUSIJUSIUOSE SEKTORIUOSE. PAJAMOS Iš šIO TURTO SKIRIAMOS IšIMTINAI TYRIMAMS šIUOSE SEKTORIUOSE, VYKDOMIEMS NE PAGAL BENDRąJą PROGRAMą.2003 m. vasario 1 d. Tarybos sprendimas Nr. 2003/78/EB, nustatantis Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos daugiametes technines gaires[1], nustato šios tyrimų programos įgyvendinimo būdus.Pagal šią programą teikiama finansinė parama reikalavimus atitinkantiems projektams, papildomoms priemonėms ir kitokiems 2003 m. vasario 1 d. Tarybos sprendimo Nr. 2003/78/EB, nustatančio fondo technines gaires, priedo 1.5 punkte apibrėžtiems veiksmams, skatinant įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų bendradarbiavimą. Ši programa apima gamybos procesus, utilizavimą, išteklių išsaugojimą, aplinkos būklės pagerinimą ir darbo saugą su anglių ir plieno pramone susijusiuose sektoriuose.Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo tyrimų programos biudžetas 2003–2006 m. padidintas iki vidutiniškai 57 mln. EUR per metus, kurie paskirstomi taip: 27,2 % skiriama su anglimi susijusiems tyrimams, 72,8 % – su plienu susijusiems tyrimams. Tokį biudžetą iš esmės sudaro palūkanos, gaunamos už kapitalą (maždaug 1,6 milijardus EUR), kuris liko 2002 m. pasibaigus Europos anglių ir plieno bendrijos sutarties galiojimui . Tyrimų programos finansinis ir techninis valdymas buvo perduotas specialiai šiam tikslui 2003 m. Mokslinių tyrimų generaliniame direktorate įsteigtam padaliniui. Praėjus trejiems veiklos metams fondas administruojamas veiksmingai, o jo veiklos rezultatai gali būti prilyginami kitos Mokslinių tyrimų generalinio direktorato veiklos rezultatams. 2006 metais laikotarpis nuo mokslinio tyrimo pasiūlymo pateikimo iki atitinkamos sutarties pasirašymo sutrumpėjo iki 9 mėnesių. Mokėjimai buvo atliekami vidutiniškai per 10 dienų.Pridedamas sprendimo projektas skirtas praėjus penkeriems metams persvarstyti Tarybos sprendimą Nr. 2003/78/EB, nustatantį Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo (APMTF) mokslinių tyrimų programos daugiametes technines gaires, kaip nustatyta minėto Sprendimo 2 straipsnyje.Apžvalgoje atsižvelgiama į 2002 m. vasario 27 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimo 2002/234/EAPB 4 pareiškime[2] nustatytą Komisijos įsipareigojimą patikslinti plieno termino apibrėžtį.Persvarstymo pasiūlymai buvo aptarti su Anglių ir plieno patariamosiomis grupėmis ir Anglių ir plieno programos komitetu. Pasiūlymuose atsižvelgiama į nepriklausomų ekspertų, kurie buvo įpareigoti atlikti kritišką programos veiklos, nustatytos Tarybos sprendimo Nr. 2003/78/EB priedo 4 punkte, įvertinimą, ataskaitos išvadas bei į Anglių ir plieno patariamųjų grupių dėl šios ataskaitos pateiktus komentarus . Remiantis tokia pačia praktika, kuri taikoma informuojant trečiąsias šalis apie mokslinių tyrimų programų ataskaitinio laikotarpio vertinimo rezultatus, ši ataskaita ir Anglių ir plieno patariamųjų grupių pateikti komentarai dėl šios ataskaitos buvo paskelbti CORDIS interneto svetainėje http://www.cordis.lu/coal-steel-rtd/home.html.Pagrindinis principas yra išsaugoti procedūras, kurios pasiteisino kaip veiksmingos ir nusistovėjo, ir atlikti ribotą, bet būtiną administracinių pakeitimų ir supaprastinamų skaičių .PERSVARSTYTAS SPRENDIMASTaikant „Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrajame praktiniame vadove, skirtame asmenims, dalyvaujantiems Bendrijos teisės aktų rengime“ nustatytas taisykles, buvo parengta naujos struktūros ir redakcijos Anglių ir plieno mokslinių tyrimo fondo mokslinių tyrimų programa. Siekiant palengvinti tekstų nagrinėjimą, toliau pateikiami pagrindiniai teiginiai, pagrindžiantys 2003 m. Sprendimo turinio išsaugojimą arba pakeitimą.1. TAIKYMAS NAUJOMS EUROPOS SąJUNGOS VALSTYBėMS NARėMSDešimčiai naujų valstybių narių įstojus į Europos Sąjungą reikia iš dalies pakeisti Anglių ir plieno patariamųjų grupių sudarymo taisykles. Siūloma nekeisti Sprendime 2003/78/EB nustatyto didžiausio patariamąsias grupes sudarančių ekspertų skaičiaus, kad rengti susirinkimus netaptų sunkiau ir nepadidėtų išlaidos. Sąvoka „bent vienas narys iš kiekvienos suinteresuotosios valstybės narės“ turėtų būti panaikinta ir pakeista siekiant užtikrinti kuo platesnę geografinę atstovų įvairovę. Be to, dėl Estijos stojimo sutarties(OL L 236, 2003 9 23, p. 589)termino „anglys“ apibrėžtį reikia taip pat taikyti ir bituminiams skalūnams (naujojo Sprendimo 3 straipsnis ir ankstesniųjų techninių gairių A priedas).2. SEPTINTOSIOS BENDROSIOS PROGRAMOS ĮSIGALIOJIMASEuropos Parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Europos Bendrijos mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013) ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas, nustatantis įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Europos bendrijos Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013), skatina persvarstyti daugiametes Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos technines gaires.Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programa turėtų papildyti veiksmus, kurių imasi valstybės narės, įgyvendindamos Bendrijos programas, pavyzdžiui, bendrąją programą. Tokia papildymo galimybė apima įvairius lygmenis, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų temas, programoje naudojamos priemonės tipą, biudžetą ir t. t.Pirmiausia Komisija išstudijavo poreikį patikslinti termino „plienas“ apibrėžtį atsižvelgdama į savo Sprendimo 2002/234/EAPB pareiškimą. Išnagrinėjusi temas, kurios gali būti finansuojamos pagal Septintąją bendrąją programą, Komisija nusprendė, kad ši apibrėžtis neturėtų būti keičiama (3 straipsnio antroji dalis arba ankstesnių APMTF daugiamečių techninių gairių A priedo 2 dalis).Vis dėlto kai kurios fondo papildomos priemonės (konferencijų organizavimas ir stipendijos moksliniams tyrimams) buvo panaikintos, nes jos finansuojamos pagal Septintąją bendrąją programą (specialioji programa „Žmonės“).Be to, siūloma derinti valstybių narių vaidmenį Anglių ir plieno programos komitete, kad jis atitiktų Septintosios bendrosios programos specialiosiose programose nustatytą vaidmenį.Taip pat siūloma APMTF programos stebėsenos periodiškumą pailginti nuo 5 iki 7 metų.Galiausiai siūloma taikyti analogiškus ekspertų skyrimo būdus, kaip nustatyta Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 1906/2006, nustatančio įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose taisykles, 17 straipsnyje[3].3. EUROPOS SąJUNGOS POLITIKA ENERGIJOS IR ILGALAIKėS PLėTROS SRITYSEValstybių vadovų diskusijos neoficialiame Hampton Court susitikime, 2007 m. kovo mėn. Europos vadovų tarybos susitikimas, 2006 m. pirmajame pusmetyje priimta Komisijos Žalioji knyga dėl energijos ir 2007 m. sausio mėn. priimtas Komisijos komunikatas dėl energijos akivaizdžiai įrodo, kad valstybių narių politiniai prioritetai yra Europos aprūpinimo energija saugumas, Europos pramonės konkurencingumas ir Europos Sąjungos politikos poveikio aplinkai valdymas.Todėl siūloma anglių ir plieno mokslinių tyrimų tikslų nekeisti (ankstesnių fondo mokslinių tyrimų programos techninių gairių B ir C priedai ir naujojo Sprendimo 2 ir 3 dalys (4–10 straipsniai)). Šiuose mokslinių tyrimų tiksluose nustatyti tokie prioritetai:- Bendrijos anglių sektoriaus konkurencingumo gerinimas,- veiksminga aplinkos apsauga, geresnis anglių, kaip švaraus energijos šaltinio, panaudojimas, CO2 išmetimo mažinimas dėl anglių naudojimo ir dėl šių šiltnamio efektą sukeliančių dujų izoliavimo bei laikymo,- priklausomybės nuo išorinio energijos tiekimo valdymas,- išmetamų teršalų, energijos suvartojimo ir plieno gamybos poveikio aplinkai mažinimas,- išteklių išsaugojimas ir ekosistemų apsauga gaminant plieną,- aplinkos plieno gamybos darbo vietoje ir aplink ją kontrolė ir apsauga.Siekiant sustiprinti galimybę papildyti bendrąją programą ir mokslinių tyrimų fondą ir (arba) sutelkti finansavimą pasirinktoms temoms, siūloma suteikti Komisijai galimybę skelbti atvirus kvietimus teikti specialius mokslinių tyrimų pasiūlymus, atsižvelgiant į šiuos mokslinių tyrimų tikslus.Šių specialių kvietimų tvarka bus nustatyta atsižvelgiant į darbo programas, kurios bus paskelbtos Septintojoje bendrojoje programoje bei, esant reikalui, į strategines programa susidomėjusiųjų technologinių platformų darbotvarkes (ESTEP (Europos plieno technologijų platforma), ZEP (Neteršiančių aplinkos kietojo kuro elektrinių technologijų platforma), SMR ( Sustainable Minerals Resource Platform ) ir t. t.).4. HORIZONTALIOSIOS TAISYKLėSPersvarstytoje mokslinių tyrimų programoje atsižvelgiama į horizontaliąsias Komisijos priimtas taisykles, kurių turi laikytis visos Komisijos administruojamos mokslinių tyrimų programos. Viena iš tokių taisyklių, susijusi su lyčių lygybe įvairiuose komitetuose ir ekspertų grupėse (2000 m. birželio 19 d. Komisijos sprendimas dėl lyčių pusiausvyros jos įsteigtuose komitetuose ir ekspertų grupėse [4]), buvo įtraukta į persvarstytas technines gaires.5. FINANSINIS VALDYMASAtsižvelgiant į teigiamus Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos pagalbos gavėjų ir už fondo programų priežiūrą atsakingų ekspertų (ypač Anglių ir plieno patariamųjų komitetų narių) vertinimus, pagrindinių mokslinių tyrimų subsidijavimą nustatančių finansinių aspektų siūloma nekeisti .Pavyzdžiui, siūloma nekeisti techninių gairių 2003/78/EB versijoje nustatytų leistinų išlaidų struktūros, t. y. leistinų išlaidų kategorijų apibūdinimo ir papildomo finansavimo, siekiant padengti netiesiogines išlaidas (iš naujo įvertintų finansuotinų išlaidų personalui finansavimas sudaro 35 %). Moduliavimo bandymai, atlikti remiantis nuo 2002 m. pasirašytomis mokslinių tyrimų sutartimis, parodė, kad siūlomu procentiniu dydžio padidėjimu nuo 30 iki 35 % padengiamos kelionių išlaidas, kurios išbraukiamos iš finansuotinų išlaidų kategorijų sąrašo. Tokie bandymai taip pat rodo, kad netiesioginės išlaidos, iš kurių 35 % skiriami finansavimo reikalavimus atitinkančioms personalo išlaidoms padengti, beveik prilygsta išlaidoms, kurios būtų apskaičiuotos kaip 20 % visų tiesioginių išlaidų (išskyrus padengiamų pagal sutartis), sudaranti nustatyto dydžio suma. Toks procentinis dydis naudojamas Šeštosios ir Septintosios bendrųjų programų finansuojamų mokslinių tyrimų programų atveju.Remiantis per pirmuosius penkerius fondo veiklos metus sukaupta patirtimi, siūlomos tikslesnės įvairių operacinių išlaidų kategorijų apibrėžtys.Be to, siekiant sudaryti palankias sąlygas teikti mokslinių tyrimų pasiūlymus bandomiesiems arba demonstraciniams projektams, didžiausią finansinę pagalbą siūloma padidinti nuo 40 iki 50 % finansavimo reikalavimus atitinkančių išlaidų. Kitos veiklos atveju didžiausios finansinės pagalbos dydžiai nekeičiami.Visos kitos nuostatos nekeičiamos.2007/0135 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos daugiamečių techninių gairiųEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į prie Europos bendrijos steigimo sutarties pridedamą Protokolą dėl EAPB sutarties galiojimo pabaigos finansinių padarinių ir dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo,atsižvelgdama į 2003 m. vasario 1 d. Tarybos sprendimą 2003/76/EB, numatantį būtinas prie Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl EAPB sutarties galiojimo pabaigos finansinių padarinių ir dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo įgyvendinimo priemones[5], ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[6],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[7],kadangi:(1) Pajamos iš investicijų, kurių grynoji vertė yra likviduojamos EAPB turtas, o pasibaigus likvidavimui – Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo turtas, perduodamos į Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondą, kuris skirtas tik mokslinių tyrimų projektams, vykdomiems ne pagal Mokslinių tyrimų pamatinę programą, finansuoti su anglių ir plieno pramone susijusiuose sektoriuose,(2) Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondą administruoja Komisija pagal panašius principus, kurie taikomi ankstesnėms EAPB anglių ir plieno techninėms mokslinių tyrimų programoms remiantis daugiametėmis techninėmis gairėmis. Tai būtų tų EAPB programų tąsa, leidžianti labai sutelkti mokslinę tiriamąją veiklą ir užtikrinti, kad ši veikla papildytų Bendrijos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros pamatinę programą,(3) Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintojoje bendrojoje programoje (2007–2013 m.), išdėstytoje 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime 1982/2006/EB[8], raginama persvarstyti 2003 m. vasario 1 d. Tarybos sprendimą 2003/78/EB, nustatantį Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos daugiametes technines gaires[9], kad būtų užtikrinta, kad Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programa papildytų Septintąją bendrąją programą su anglių ir plieno pramone susijusiuose sektoriuose,(4) Mokslinių tyrimų ir techninė plėtra yra labai svarbi priemonė Bendrijos energetikos tikslams paremti Bendrijos anglies tiekimo ir jos konkurencingo bei ekologiško perdirbimo ir utilizavimo srityje. Be to, didėjantis anglių rinkos tarptautinis pobūdis ir visuotinis joje kylančių problemų mastas rodo, kad Bendrija turi imtis vadovaujančio vaidmens sprendžiant pasaulinius iššūkius, susijusius su šiuolaikiniais veiklos metodais, gavybos saugumu ir aplinkos apsauga, tuo tikslu užtikrindama tolesnei techninei pažangai reikalingų profesinių žinių perdavimą, geresnes darbo sąlygas (sveikatos ir saugumo srityje) ir sustiprintą aplinkos apsaugą,(5) Greta bendrojo tikslo siekiant didinti konkurencingumą ir prisidėti prie subalansuotos plėtros, pagrindinis mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklos siekis – kurti naujas ar tobulesnes technologijas, užtikrinančias ekonomišką, saugią ir švarią plieno ir plieno gaminių gamybą, kurios apimtys nuolat augtų, didėtų produkcijos tinkamumas naudoti, augtų vartotojų pasitenkinimas, pailgėtų naudojimo trukmė, produkcija būtų lengvai utilizuojama ir apdorojama,(6) Anglių ir plieno mokslinių tyrimų tikslai šiame sprendime nėra išdėstyti prioritetine tvarka,(7) Kalbant apie Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo administravimo veiklą, Komisijai turėtų padėti patariamosios ir technikos grupės, atstovaujančios įvairiems pramonės šakų interesams ir kitiems dalyviams,(8) Dėl paskutinės plėtros, kai prisijungė naujos valstybės narės, reikia keisti 2003 m. vasario 1 d. priimtas technines gaires, ypač dėl patariamųjų grupių sudėties ir anglių apibrėžties,(9) Pagal vasario 27 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimo 2002/234/EAPB[10] ataskaitą Nr. 4, Komisija dar kartą išnagrinėjo plieno apibrėžtį ir priėjo prie nuomonės, kad tą apibrėžtį keisti būtina. Iš tiesų, plieno liejiniai, kaltiniai ir milteliniai metalurgijos gaminiai yra į Septintąją bendrąją programą įtrauktos temos,(10) Dėl Tarybos sprendimo 2003/78/EB persvarstymo laikomasi bendro požiūrio, kad procedūros, kurios padedančioms grupėms atrodė veiksmingos, neturėtų būtų keičiamos ir reikėtų apsiriboti tik būtinais pakeitimais ir administraciniu supaprastinimu, kad būtų užtikrintas Septintosios bendrosios programos papildymas,(11) Tokie pakeitimai apima kai kurių papildomų priemonių išbraukimą, kaip jau nustatyta Septintojoje bendrojoje programoje. Taip pat būtina suderinti programos persvarstymo ir ekspertų skyrimo periodiškumą su Septintojoje pagrindų programoje nustatytu periodiškumu,(12) Patariamųjų grupių sudarymo taisyklės turėtų būti persvarstytos, ypač dėl atstovavimo suinteresuotosioms valstybėms narėms ir lyčių pusiausvyros[11],(13) Komisijai turėtų būti suteikta galimybė skelbti specialius kvietimus pagal šiame sprendime nustatytų mokslinių tyrimų tikslų ribas,(14) Didžiausia finansinė pagalba iš Mokslinių tyrimų fondo bandomiesiems ir demonstraciniams projektams turėtų būti padidinta iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų,(15) Reikėtų laikytis reikalavimus atitinkančių išlaidų metodo , o taip pat geriau apibrėžti išlaidų kategorijas ir remtis persvarstytu procentiniu dydžiu skaičiuojant pridėtines išlaidas,(16) Komisija dar kartą įvertino Sprendime 2003/78/EB nustatytas technines gaires ir nustatė, kad atsižvelgiant į reikalingus pakeitimus, tą sprendimą reikėtų pakeisti ,(17) Kad būtų užtikrintas būtinas sprendimo 2003/78/EB tęstinumas, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo [...] rugsėjo 16 d. Nuo rugsėjo 16 d. iki šio sprendimo įsigaliojimo dienos pasiūlymus teikiantys asmenys bus kviečiami pakartotinai pateikti savo pasiūlymus pagal šį sprendimą, tai turėtų jiems suteikti galimybę pasinaudoti palankesnėmis šiame sprendime nustatytomis sąlygomis, ypač dėl finansinės pagalbos bandomiesiems ir demonstraciniams projektams,(18) Priemonės, reikalingos šiam sprendimui įgyvendinti, turi būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[12].PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:I skyrius Bendrosios nuostatos1 straipsnisDalykasŠiuo sprendimu numatoma priimti Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programą ir nustatomos daugiametės techninės tos programos įgyvendinimo gairės.II skyriusMokslinių tyrimų programa1 skirsnisMokslinių tyrimų programos priėmimas2 STRAIPSNIS PRIėMIMASŠiuo sprendimu priimama Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programa, toliau – Mokslinių tyrimų programa.Pagal Mokslinių tyrimų programą skatinamas Bendrijos su anglių ir plieno pramone susijusių sektorių konkurencingumas. Programa atitinka mokslinius, technologinius ir politinius Bendrijos siekius ir papildo valstybėse narėse ir pagal dabartines Bendrijos mokslinių tyrimų programas, visų pirma mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstravimo veiklos pamatinę programą (toliau – Mokslinių tyrimų bendrąją programa), vykdomą veiklą.Skatinamas šių programų koordinavimas, papildomumas ir susiliejimas, taip pat ir informacijos mainai, vykdant pagal šią Mokslinių tyrimų programą ir pagal Mokslinių tyrimų bendrąją programą finansuojamus projektus.Pagal Mokslinių tyrimų programą remiama mokslinių tyrimų veikla, kurios tikslas – siekti 3 skirsnyje nustatytų tikslų anglių pramonės ir 4 skirsnyje – plieno pramonės srityje.2 skirsnisAnglių ir plieno apibrėžtys3 STRAIPSNIS APIBRėžTYSŠiame sprendime vartojamos šios apibrėžtys:1. anglis – tai bet kuris iš toliau išvardytų dalykų:2. juodoji akmens anglis, įskaitant aukštos ir vidutinės A klasės anglį (bituminę anglį), kaip apibrėžta JT Europos ekonominės komisijos „Tarptautinėje anglies kodifikavimo sistemoje“;3. juodųjų akmens anglių briketai;4. iš juodųjų akmens anglių gautas koksas ir puskoksis;5. rusvoji anglis, įskaitant žemos C klasės anglį (arba ortolignitus) ir žemos B klasės anglį (arba metalignitus), kaip apibrėžta pirmiau minėtoje kodifikavimo sistemoje;6. rusvųjų anglių briketai;7. iš rusvųjų anglių gautas koksas ir puskoksis;8. naftingieji skalūnai.9. plienas – tai bet kuris iš toliau išvardytų dalykų:10. ketaus ir plieno gamybos žaliava, tokia kaip geležies rūda, purtni geležis ir geležies atliekos;11. luitinis ketus (įskaitant karštąjį metalą) ir geležies lydiniai;12. neapdoroti ketaus, įprastojo plieno arba specialiojo plieno gaminiai ir pusgaminiai (įskaitant ir gaminius, skirtus pakartotinai naudoti ir pakartotinai valcuoti), tokie kaip skystasis plienas, gautas tolydinio liejimo būdu ar kitaip, ir pusgaminiai, tokie kaip bliumai, strypai, virbai, plokštės ir juostos;13. karštojo paruošimo ketaus, paprastojo plieno arba specialiojo plieno gaminiai (dengti arba nedengti gaminiai, išskyrus plieno liejinius, kaltinius ir miltelinius metalurgijos gaminius), tokie kaip turėklai, skydiniai stulpai, konstrukcinės formos, virbai, vieliniai strypai, plokštelės ir universaliosios plokštelės, juostos ir lakštai, apvalūs ir kvadratiniai vamzdžiai;14. galutiniai ketaus, paprastojo plieno arba specialiojo plieno (dengto arba nedengto) gaminiai, tokie kaip šaltai valcuotos juostos ir lakštai bei elektrotechniniai lakštai;15. pirminio apdorojimo plieno gaminiai, kurie gali pagerinti pirmiau minėtų ketaus ir plieno gaminių konkurencingumą, tokie kaip vamzdiniai gaminiai, temtieji ir poliruotieji gaminiai, šaltojo valcavimo ir šaltojo formavimo gaminiai.3 SKIRSNIS MOKSLINIų TYRIMų TIKSLAI ANGLIų PRAMONėS SRITYJE4 STRAIPSNIS BENDRIJOS ANGLIų sektoriaus konkurencingumo stiprinimas1. Siekiama sumažinti bendrąsias gavybos produkcijos išlaidas, pagerinti gaminių kokybę ir sumažinti anglių naudojimo sąnaudas. Mokslinių tyrimų projektai apima visą anglies apdorojimo grandinę:(a) šiuolaikinius telkinių žvalgymo būdus;(b) integruotą gavybos planavimą;(c) itin produktyvų, kuo labiau automatizuotą anglių kasimą ir kasybos būdus, pritaikytus prie Europos juodųjų akmens anglių telkinių geologinių charakteristikų;(d) tam tikras pagalbines technologijas;(e) transportavimo sistemas;(f) energijos tiekimo paslaugas, komunikavimą ir informavimą, perdavimą, stebėseną ir proceso kontrolės sistemas;(g) anglių paruošimo būdus, suderintus su vartotojų rinkų poreikiais;(h) anglių perdirbimą;(i) anglių deginimą.2. Mokslinių tyrimų projektais taip pat siekiama mokslinės ir technologinės pažangos, stengiantis geriau suvokti telkiniuose vykstančius procesus ir pagerinti jų kontrolę: įvertinti uolienų slėgį, dujų išsiskyrimą, sprogimų riziką, ventiliaciją ir kitus kasybos operacijas lemiančius veiksnius. Mokslinių tyrimų projektuose, kuriuose keliami šie tikslai, išdėstomos galimybės per artimiausią ar vidutinį laikotarpį pritaikyti rezultatus didesnei Bendrijos produkcijos daliai.Pirmenybė teikiama projektams, kuriais skatinama bent viena iš šių veiklų:16. sistemų ir metodų kai kurių veiklos būdų integravimas ir integruotų kasybos metodų kūrimas;17. esminis gamybos išlaidų sumažinimas;18. pagerintas kasyklų saugumas ir aplinkos apsauga.5 straipsnisSveikatos apsauga ir sauga kasykloseVykdant projektus, apimančius 4 straipsnio a–f dalyse minimą veiklą, kartu turi būti atitinkamai stengiamasi užtikrinti kasyklų saugą, taip pat ir dujų kontrolę, ventiliaciją ir oro kondicionavimą, kad būtų pagerintos darbo po žeme sąlygos ir profesinė sveikata bei darbo sauga.6 straipsnisVeiksminga aplinkos apsauga ir geresnis anglių, kaip švaraus energijos šaltinio, panaudojimasMokslinių tyrimų projektais, kuriuose keliamas šis tikslas, siekiama kuo labiau sumažinti kasybos operacijų ir Bendrijoje naudojamų anglių poveikį atmosferai, vandeniui, dirvožemiui, vykdant jungtinę taršos kontrolės strategiją. Kadangi Bendrijos anglių pramonėje vyksta nuolatiniai pertvarkymai, moksliniais tyrimais taip pat siekiama kuo labiau sumažinti numatomų uždaryti požeminių kasyklų poveikį aplinkai.Pirmenybė teikiama projektams, kuriais numatoma bent viena iš šių veiklų:19. sumažinti išmetamų teršalų kiekius utilizuojant anglis, įskaitant CO2 pagavą ir saugojimą;20. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų, ypač metano, išmetimą iš anglių telkinių;21. sugrąžinti į kasyklą kasybos atliekas, lakiuosius pelenus ir desulfuracijos produktus, kai tinka, kartu su kitomis atliekomis;22. pagerinti atliekų sankaupų būklę ir anglies produkcijos bei vartojimo liekanų pramoninį panaudojimą;23. apsaugoti gruntinius vandenis ir išvalyti kasyklų nuotekų vandenį;24. sumažinti įrenginių, kuriems daugiausia naudojamos Bendrijos akmens anglys ir rusvosios anglys, poveikį aplinkai;25. apsaugoti paviršiaus įrenginius nuo greito ir ilgalaikio nusėdimo padarinių.7 straipsnisPriklausomybės nuo išorinio energijos tiekimo valdymasMokslinių tyrimų projektuose, kuriuose keliamas šis tikslas, nagrinėjamos ilgalaikio energijos tiekimo perspektyvos ir sprendžiama, kaip ekonominiu, energetiniu ir gamtosauginiu aspektu patobulinti anglių telkinius, kurie negali būti ekonomiškai pelningai eksploatuojami įprastiniais kasybos būdais. Į projektus gali būti įtrauktos studijos, išdėstytos strategijos, fundamentalieji ir taikomieji moksliniai tyrimai bei naujų veiklos būdų testavimas, kurie galėtų būti perspektyvūs tobulinant Bendrijos anglių išteklių sritį.Pirmenybė teikiama tiems projektams, į kuriuos įtraukiamos papildomos veiklos, kaip antai: metano arba anglies dioksido išsiurbimas, anglies sluoksnio metano išgavimas, požeminis anglių dujofikavimas.4 skirsnisMokslinių tyrimų tikslai plieno SEKTORIUJE8 STRAIPSNIS NAUJA IR PATOBULINTA PLIENO GAMYBA IR apdirbimo technologijosMokslinių tyrimų ir technologijų plėtra (MTTP) siekiama tobulinti plieno gamybos procesą, kartu gerinant gaminių kokybę ir didinant gamybos apimtis. Neatsiejama šių tikslų dalis yra pastangos sumažinti išmetamų teršalų kiekį, energijos suvartojimą bei poveikį aplinkai, gerinti žaliavų ir išteklių panaudojimą. Mokslinių tyrimų objektas turėtų būti viena arba kelios iš šių sričių:(a) nauji ir tobulesni geležies rūdos redukcijos procesai;(b) ketaus gamybos procesai ir operacijos;(c) elektros lanko įkrovimo procesai;(d) plieno gamybos procesai;(e) antrinės metalurgijos gamybinės technologijos;(f) tolydinis liejimas ir grynųjų formų liejimo būdai tiesiogiai valcuojant ir nevalcuojant;(g) valcavimo, apdailos ir padengimo technologijos;(h) karštojo ir šaltojo valcavimo būdai, beicavimo ir apdailos procesai;(i) procesų aprūpinimas prietaisais, kontrolė ir automatizavimas;(j) gamybos linijų priežiūra ir patikimumas.9 straipsnisMTTP ir plieno utilizavimasMTTP, skirta plienui utilizuoti, yra esminės svarbos siekiant patenkinti būsimus plieno naudotojų reikalavimus ir sukurti naujas rinkos galimybes. Moksliniuose tyrimuose turėtų būti nagrinėjama viena arba kelios iš šių sričių:(a) naujas rūšinis plienas paklausioms taikymo sritims;(b) plieno savybės – mechaninės savybės, esant žemoms ir aukštoms temperatūroms, kaip antai: stiprumas ir kietumas, nuovargis, nusidėvėjimas, valkšnumas, rūdijimas ir atsparumas lūžiams;(c) naudojimo trukmės pailginimas, ypač gerinant plieno ir plieno konstrukcijų atsparumą šilumai ir rūdims;(d) plieno turintys mišiniai ir daugiasluoksnės konstrukcijos;(e) prognozuojami imitaciniai mikrokonstrukciniai modeliai ir mechaninės savybės;(f) konstrukcijų saugumas ir projektavimo metodai, ypač pabrėžiant atsparumą gaisrams ir žemės drebėjimams;(g) plieno ir kitų medžiagų formavimo, virinimo ir sujungimo technologijos;(h) tikrinimo ir vertinimo metodų standartizavimas.10 straipsnisIšteklių išsaugojimas ir darbo sąlygų gerinimasIr plieno gamybos, ir plieno utilizavimo srityse išteklių išsaugojimas, ekosistemų apsauga ir saugumo aspektai yra neatskiriama MTTP sudedamoji dalis. Mokslinių tyrimų objektas turėtų būti viena arba kelios iš šių sričių:(a) iš įvairių šaltinių surinkto susidėvėjusio plieno perdirbimo ir plieno atplaišų klasifikavimo būdai;(b) rūšinis plienas ir surenkamų konstrukcijų projektavimas, siekiant supaprastinti plieno atplaišų utilizavimą ir jo pakartotinį keitimą į naudojimui tinkamą plieną;(c) darbo vietos ir šalutinės aplinkos kontrolė ir apsauga;(d) plieno apdorojimo cechų atkūrimas;(e) darbo sąlygų ir standartų gerinimas darbo vietose ;(f) ergonominiai metodai;(g) profesinė sveikata ir sauga;(h) darbo vietoje išmetamų teršalų poveikio sumažinimas.III skyriusDaugiametės techninės gairės1 skirsnisDalyvavimas11 STRAIPSNIS VALSTYBėS NARėSMokslinių tyrimų programoje gali dalyvauti ir dėl finansinės paramos kreiptis valstybės narės teritorijoje įsisteigusi įmonė, valstybės įstaiga, mokslinių tyrimų organizacija, aukštojo ir vidurinio mokslo įstaiga ar kitas juridinis arba fizinis asmuo, jei ketina vykdyti MTTP veiklą arba gali gerokai prisidėti prie tokios veiklos.12 straipsnis Šalys kandidatėsŠalių kandidačių įmonė, valstybės įstaiga, mokslinių tyrimų organizacija, aukštojo ir vidurinio mokslo įstaiga ar kitas juridinis arba fizinis asmuo turi teisę dalyvauti negaudami finansinės pagalbos pagal Mokslinių tyrimų programą, jei kitaip nenumatyta atitinkamose Europos sutartyse ir jų papildomuose protokoluose bei įvairių asociacijos tarybų sprendimuose.17 straipsnisTrečiosios šalysTrečiųjų šalių įmonė, valstybės įstaiga, mokslinių tyrimų organizacija, aukštojo ir vidurinio mokslo įstaiga ar kitas juridinis arba fizinis asmuo turi teisę dalyvauti per individualius projektus, pagal Mokslinių tyrimų programą negaudami finansinės pagalbos, jei toks dalyvavimas atitinka Bendrijos interesus.2 skirsnisReikalavimus atitinkanti veikla14 STRAIPSNIS MOKSLINIų TYRIMų PROJEKTAIMokslinių tyrimų projektas yra skirtas tiriamojo ar eksperimentinio pobūdžio darbams, siekiant įgyti daugiau žinių, padėsiančių pasiekti konkrečius praktinius tikslus, kaip antai: sukurti arba patobulinti produktus, gamybos procesus ar paslaugas.15 straipsnisBandomieji projektaiBandomasis projektas yra įrenginio arba didesnės įrenginio dalies gamyba, eksploatavimas ir tobulinimas tam tikru mastu, panaudojant pakankamai didelius elementus, kad būtų galima nustatyti, ar galima teorinius arba laboratorinius rezultatus pritaikyti praktiškai ir (arba) pagerinti techninių ir ekonominių duomenų patikimumą, siekiant pereiti į demonstracinį, o kai kuriais atvejais – į pramoninį ir (arba) komercinį lygmenį.16 straipsnisDemonstraciniai projektaiDemonstracinis projektas yra pramoniniu mastu naudojamo įrenginio arba didesnės pramoniniu mastu naudojamo įrenginio dalies gamyba ir (arba) eksploatavimas, siekiant sukaupti visus techninius ir ekonominius duomenis, kurie leistų maksimaliai išvengti rizikos toliau pramoniniu ir (arba) komerciniu mastu naudojant įrenginį.17 straipsnis Papildomos priemonėsPapildomos priemonės yra susijusios su įgytų žinių panaudojimo skatinimu ar specialių seminarų arba konferencijų, susijusių su projektais arba programos prioritetais, organizavimu.18 straipsnis Pagalbiniai ir parengiamieji veiksmaiPagalbiniai ir parengiamieji veiksmai – su patikimu ir veiksmingu Mokslinių tyrimų programos administravimu susiję veiksmai, pavyzdžiui, 27 ir 28 straipsniuose nurodytas pasiūlymų vertinimas ir atranka, 38 straipsnyje nurodyta periodinė stebėsena ir veiklos vertinimas, studijos, pagal programą finansuojamų susijusių projektų jungimas į grupes arba tinklus.Komisija gali, kai jai atrodo tinkama, paskirti nepriklausomus aukštos kvalifikacijos ekspertus, kurie padėtų pagalbiniais ir parengiamaisiais veiksmais.3 skirsnisProgramos administravimas19 STRAIPSNIS AdministravimasProgramą administruoja Komisija. Jai padeda Anglių ir plieno komitetas, Anglių ir plieno patariamosios grupės ir Anglių ir plieno technikos grupės.20 straipsnisAnglių ir plieno patariamųjų grupių steigimasAnglių ir plieno patariamosios grupės (toliau – patariamosios grupės) – nepriklausomos techninio pobūdžio patariamosios grupės.21 straipsnisAnglių ir plieno patariamųjų grupių uždaviniaiAnglių ir plieno sektoriaus tam tikrų MTTP klausimų srityje kiekviena patariamoji grupė konsultuoja Komisiją dėl:26. Mokslinių tyrimų programos bendrosios plėtros, 25 straipsnyje nurodyto informacinio paketo ir ateities gairių;27. nuoseklumo ir galimo dubliavimosi su kitomis Bendrijos ir nacionalinio lygmens MTTP programomis;28. MTTP projektų stebėsenos svarbiausių principų nustatymo;29. pagal konkrečius projektus vykdomų darbų;30. 3 ir 4 skirsniuose išvardytų Mokslinių tyrimų programos mokslinių tyrimų tikslų;31. metinių prioritetinių tikslų, išvardytų informaciniame pakete ir prireikus prioritetinių tikslų dėl 25 straipsnyje nurodytų specialių kvietimų.32. kaip nurodyta 27 ir 28 straipsniuose, MTTP veiksmų vertinimo ir atrankos instrukcijų parengimo;33. pasiūlytų MTTP veiksmų vertinimo ir šiems pasiūlymams teiktinos pirmenybės įvertinus turimas lėšas;34. 24 straipsnyje nurodytų technikos grupių narių skaičiaus, kompetencijos ir sudėties;35. specialių kvietimų teikti pasiūlymus, kaip nurodyta 25 straipsnyje, sudarymo;36. kitų priemonių, kai to prašo Komisija.22 straipsnisAnglių ir plieno patariamųjų grupių sudėtisKiekviena patariamoji grupė sudaroma pagal priede pateiktas lenteles. Narius skiria Komisija, ir jie savarankiškai dirba 42 mėnesius. Paskirtieji asmenys gali būti atšaukti.Komisija nagrinėja tokiais būdais gautus pasiūlymus dėl paskyrimų:(a) pasiūlius valstybėms narėms;(b) pasiūlius priede pateiktose lentelėse nurodytiems subjektams;(c) pagal atsarginį sąrašą paskelbus kvietimą teikti paraiškas.Komisija užtikrina, kad kiekvienoje patariamojoje grupėje būtų užtikrinta subalansuota profesinių žinių įvairovė ir kuo platesnė geografinė atstovų įvairovė.Nariai aktyviai veikia šioje srityje ir yra susipažinę su pramoniniais prioritetais. Be to, skirdama patariamųjų grupių narius, Komisija stengiasi siekti lyčių pusiausvyros.23 straipsnisAnglių ir plieno patariamųjų grupių susirinkimaiPatariamųjų grupių susirinkimus organizuoja ir jiems pirmininkauja Komisija, kuri taip pat pasirūpina sekretoriatu.Jei būtina, pirmininkas gali paprašyti narių balsuoti. Kiekvienas narys turi teisę į vieną balsą. Jei reikia, pirmininkas gali pakviesti dalyvauti posėdžiuose iš kitur atvykusius ekspertus ar stebėtojus. Iš kitur atvykę ekspertai ir stebėtojai neturi balso teisės.Jei būtina (pvz., konsultuojant ir anglių, ir plieno sektoriams svarbiais klausimais), dvi patariamosios grupės rengia bendrus posėdžius.24 straipsnisAnglių ir plieno technikos grupių steigimas ir užduotysAnglių ir plieno technikos grupės konsultuoja Komisiją dėl mokslinių tyrimų ir bandomųjų arba demonstracinių projektų stebėsenos ir, jei būtina, apibrėžiant Mokslinių tyrimų programos prioritetinius tikslus.Narius skiria Komisija, jie atstovauja sektoriams, susijusiems su anglių ir plieno pramone, mokslinių tyrimų organizacijomis ar naudotojų sektoriais, kuriuose jie turėtų būti atsakingi už tyrimų strategiją, vadybą ar gamybą.Be to, skirdama technikos grupių narius, Komisija stengiasi siekti lyčių pusiausvyros.Jei įmanoma, technikos grupių susirinkimai rengiami vietose, parinktose taip, kad būtų geriausiai užtikrinta projekto stebėsena ir rezultatų vertinimas.4 skirsnisMokslinių tyrimų programos įgyvendinimas25 STRAIPSNIS KVIETIMAS TEIKTI PASIūLYMUS1. Šiuo sprendimu nuolat pradedamas skelbti atviras kvietimas teikti pasiūlymus. Jei nenurodyta kitaip, kiekvienų metų rugsėjo 15 diena yra galutinė vertinamų pasiūlymų pateikimo data.2. Jei Komisija pagal 41 straipsnio d ir e punktus nusprendžia pakeisti 1 straipsnio dalyje minimą galutinę pasiūlymų pateikimo datą arba paskelbti specialius kvietimus teikti pasiūlymus, ji skelbia tokią informaciją Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Specialiuose kvietimuose nurodomos pateikimo datos ir tikslūs būdai, įskaitant tai, ar pateikimas turi būti vienos ar dviejų pakopų, ir pasiūlymų vertinimo prioritetai, reikalavimus atitinkančių projektų tipas, kaip nustatyta 14–18 straipsniuose, jei reikia, numatytas finansavimas.3. Komisija sudaro informacinį paketą, kuriame pateikiamos išsamios dalyvavimo taisyklės, pasiūlymų ir projektų administravimo metodai, prašymo formos, pasiūlymų pateikimo taisyklės, pavyzdinės dotacijų sutartys, reikalavimus atitinkančios išlaidos, maksimali leistina finansinė pagalba, mokėjimo būdai ir metiniai prioritetiniai Mokslinių tyrimų programos tikslai.Komisija skelbia informacinį paketą Bendrijos mokslinių tyrimų ir plėtros informacinės paslaugos (CORDIS) duomenų bazėje arba atitinkamame tinklalapyje.Komisijai paraiškos pateikiamos pagal informaciniame pakete išdėstytas taisykles, kurių spausdintą versiją galima gauti kreipiantis į Komisiją.26 straipsnisPasiūlymų turinysPasiūlymai turi būti susiję su mokslinių tyrimų tikslais, išdėstytais II skyriaus 3 ir 4 skirsniuose ir, jei taikytina, su prioritetiniais tikslais, išvardytais informaciniame pakete pagal 25 straipsnio 3 dalį, arba prioritetiniais tikslais, nustatytais specialiuose kvietimuose teikti pasiūlymus, minimuose 25 straipsnio 2 dalyje.Kiekviename pasiūlyme išsamiai aprašomas pasiūlytas projektas bei nurodoma visa informacija apie tikslus, partnerystę (nurodant tikslų kiekvieno partnerio vaidmenį), valdymo struktūrą, numatomus rezultatus, galimą jų įgyvendinimą ir numatytos pramoninės, ekonominės, socialinės ir aplinkosauginės naudos vertinimą.Pasiūlytos bendrosios išlaidos ir jų paskirstymas turi būti realus bei veiksmingas, o projektas turėtų būti parengtas taip, kad išlaidų ir naudos santykis būtų teigiamas.27 straipsnisPasiūlymų vertinimasKomisija užtikrina, kad pasiūlymai būtų vertinami konfidencialiai, sąžiningai ir teisingai.Komisija parengia ir paskelbia MTTP veiklos vertinimo ir atrankos vadovą.28 straipsnisPasiūlymų atranka ir projektų stebėsena1. Komisija registruoja pasiūlymus ir patvirtina, kad jie atitinka reikalavimus.2. Komisija vertina pasiūlymus padedama nepriklausomų ekspertų.3. Komisija parengia pagal patrauklumą išdėstytų pasiūlymų sąrašą. Prioritetinį sąrašą gali aptarti atitinkama patariamoji grupė.4. Komisija nusprendžia, kuriuos projektus pasirinkti ir kaip paskirstyti lėšas. Kai apskaičiuota Bendrijos pagalbos suma pagal Mokslinių tyrimų programą yra lygi ar didesnė nei 0,6 mln. EUR, taikomas 41 straipsnio a punktas.5. Komisija, padedama 24 straipsnyje nurodytų technikos grupių, stebi mokslinių tyrimų projektus ir atliekamą veiklą.29 straipsnisDotacijų sutartysPagal 18 straipsnyje išvardytus pasirinktus pasiūlymus, priemones ir veiksmus vykdomi projektai yra dotacijų sutarčių dalykas. Dotacijų sutartys parengiamos pagal tam tikrus Komisijos sudarytus sutarčių modelius, atitinkamai atsižvelgiant į vykdomos veiklos pobūdį.Dotacijų sutartyse įvardijama pagal programą skirta finansinė pagalba remiantis leistinomis išlaidomis bei taisyklėmis dėl atsiskaitymo už išlaidas, sąskaitų uždarymo ir audito. Be to, jose numatomos nuostatos dėl platinimo, naudojimo ir naudojimosi teisių.30 straipsnisFinansinė pagalbaMokslinių tyrimų programa grindžiama MTTP sutartimis, kuriose numatytas išlaidų pasidalijimas. Bendra finansinė pagalba, įskaitant ir bet kokį kitą papildomą valstybinį finansavimą, atitinka valstybinei pagalbai taikomas taisykles.Viešojo pirkimo sutartys taip pat naudojamos tiekiant kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą, atliekant darbus arba teikiant paslaugas, kurių reikia pagalbiniams ir parengiamiesiems veiksmams įgyvendinti.Nepažeidžiant pirmosios pastraipos nuostatų, didžiausia bendra finansinė pagalba, išreikšta 31–35 straipsniuose apibrėžtų leistinų išlaidų procentine dalimi, yra tokia:mokslinių tyrimų projektams | iki 60 % |bandomiesiems ir demonstraciniams projektams | iki 50 % |papildomoms priemonėms, pagalbiniams ir parengiamiesiems veiksmams | iki 100 % |37. 31 straipsnisReikalavimus atitinkančios išlaidos1. Reikalavimus atitinkančios išlaidos:38. išlaidos įrangai;39. personalo išlaidos;40. veiklos sąnaudos;41. netiesioginės išlaidos.2. Reikalavimus atitinkančios išlaidos apima tik faktines išlaidas, patiriamas vykdant projektą pagal dotacijos sutarties sąlygas. Sutartis sudarantys subjektai, jų partneriai ir subrangovai negali reikalauti taikyti jokių biudžetinių ar komercinių tarifų.32 straipsnisIšlaidos įrangaiIšlaidos, patiriamos perkant arba nuomojant tiesiogiai su projekto vykdymu susijusią įrangą, priskiriamos tiesioginėms išlaidoms. Reikalavimus atitinkančios įrangos nuomos išlaidos neviršija reikalavimus atitinkančių išlaidų jai pirkti.33 straipsnisPersonalo išlaidosTai – išlaidos už faktines valandas, kurias dalyvaudami išskirtinai šiame projekte dirbo moksliniai, antros pakopos studijų specialistai ar techniniai darbuotojai, taip pat išlaidos fizinių darbų darbininkams, kuriuos tiesiogiai pasamdė pagalbos gavėjas. Visoms kitoms papildomoms personalo išlaidoms (pvz., stipendijoms) reikalingas išankstinis Komisijos raštiškas sutikimas. Visos apskaitomos darbo valandos turi būti registruojamos ir patvirtinamos.34 straipsnisVeiklos sąnaudosĮ tiesiogiai su projekto vykdymu susijusias veiklos sąnaudas įeina tik išlaidos už:42. žaliavas;43. vartojimo reikmenis;44. energiją;45. žaliavų, vartojimo reikmenų, įrangos, produktų, pramonės žaliavų ar kuro transportavimą;46. turimos įrangos priežiūrą, remontą, pakeitimą ar transformavimą;47. IT ir kitas specifines paslaugas;48. įrangos nuomą;49. tyrimus ir bandymus50. specialiųjų seminarų organizavimą;51. pažymą apie finansinę atskaitomybę ir banko garantiją;52. žinių apsaugą;53. trečiųjų šalių pagalbą.35 straipsnisNetiesioginės išlaidosVisoms kitoms bendrosioms išlaidoms, kurios gali susidaryti vykdant projektą ir kurios nebuvo konkrečiai nurodytos ankstesnėse kategorijose, įskaitant kelionės ir pragyvenimo išlaidas, padengti skiriama nustatyto dydžio suma, kuri atitinka 35 % reikalavimus atitinkančių išlaidų personalui, nurodytam 33 straipsnyje .5 skirsnisMokslinių tyrimų veiklos vertinimas ir STEBĖSENA36 STRAIPSNIS TECHNINėS ATASKAITOSPagalbos gavėjas arba gavėjai rengia 14, 15 ir 16 straipsniuose minimų mokslinių tyrimų, bandomųjų ir demonstracinių projektų ataskaitas. Tokiose ataskaitose aprašoma pasiekta techninė pažanga.Baigęs darbus pagalbos gavėjas arba gavėjai pateikia galutinę ataskaitą, kurioje įvertinamos eksploatavimo galimybės ir poveikis. Visą ataskaitą arba jos santrauką Komisija skelbia , atsižvelgdama į strateginę projekto svarbą ir pasikonsultavusi, jei reikia, su patariamąja grupe.Komisija gali reikalauti, kad pagalbos gavėjas arba gavėjai pateiktų galutines papildomų priemonių, minimų 17 straipsnyje, taip pat pagalbinių ir parengiamųjų veiksmų, minimų 18 straipsnyje, ataskaitas ir gali nuspręsti jas skelbti.37 straipsnisMetin is įvertinimasKomisija atlieka metin į pagal Mokslinių tyrimų programą vykdomos veiklos ir MTTP darbų pažangą įvertinimą . Ataskaita, į kurią įtraukiamas tas įvertinimas, pateikiama komitetui.Komisija gali paskirti nepriklausomus ir aukštos kvalifikacijos ekspertus, kurie jai padėtų atlikti tokį metinį įvertinimą.38 straipsnisProgramos stebėsena ir vertinimas1. Komisija vykdo Mokslinių tyrimų programos stebėseną, įskaitant numatomos naudos vertinimą. Tokios veiklos ataskaita parengiama iki 2013 metų pabaigos, o vėliau – kas septynerius metus. Ataskaitos skelbiamos Bendrijos mokslinių tyrimų ir plėtros informacinės paslaugos (CORDIS) duomenų bazėje arba atitinkamame tinklalapyje.2. Pasibaigus kiekvienam septynerių metų projektų finansavimo laikotarpiui, Komisija vertina Mokslinių tyrimų programą. Taip pat vertinama MTTP nauda visuomenei ir tiesiogiai susijusiems sektoriams. Vertinimo ataskaita skelbiama.3. Komisijai vykdyti 1 ir 2 straipsnio dalyse minimą stebėseną ir vertinimą padeda Komisijos paskirtų aukštos kvalifikacijos ekspertų grupės.39 straipsnisNepriklausomų ir aukštos kvalifikacijos ekspertų skyrimasNepriklausomų ir aukštos kvalifikacijos ekspertų paskyrimui, apibrėžtam18 straipsnyje, 28 straipsnio 2 dalyje ir 38 straipsnyje, pagal analogiją taikomos Europos Komisijos ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1906/2006[13] 14 ir 17 straipsnio nuostatos.IV skyrius Baigiamosios nuostatos40 straipsnisDaugiamečių techninių gairių įvertinimasPrireikus daugiametės techninės gairės persvarstomos kas septynerius metus, o pirmas penkerių metų laikotarpis baigiasi 2014 m. gruodžio 31 d. Šiuo tikslu vėliausiai kiekvieno septynerių metų laikotarpio paskutiniųjų metų pirmą pusmetį Komisija pakartotinai įvertina techninių gairių naudojimą ir jų veiksmingumą bei prireikus pasiūlo pataisas.Jei mano esant reikalinga, Komisija gali pakartotinai įvertinti gaires ir pateikti Tarybai pasiūlymus dėl visų reikalingų pakeitimų ir nesibaigus septynerių metų laikotarpiui.41 straipsnisĮgyvendinimo priemonėsKomisija, laikydamasi 42 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos, patvirtina šias įgyvendinimo priemones:(a) finansavimo veiksmų patvirtinimas, kai Bendrijos pagalbos suma pagal programą yra lygi arba didesnė nei 0,6 mln. EUR;(b) 38 straipsnyje nurodytos programos stebėsenos ir vertinimo techninės specifikacijos parengimas;(c) II skyriaus 3 ir 4 skirsnių pataisos;(d) 25 straipsnyje nurodyto galutinio termino pakeitimai;(e) specialių kvietimų teikti pasiūlymus parengimas;(f) bet koks kitas su programa susijęs klausimas.42 straipsnisKomitetas1. Komisijai padeda Anglių ir plieno komitetas (toliau – Komitetas).2. Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, pagal analogiją taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai.Minimo sprendimo 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra du mėnesiai.3. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.43 straipsnisPanaikinimas ir pereinamojo laikotarpio priemonės[Jei priimamas iki 2008 m. birželio 15 d.:][„Sprendimas 2003/78/EB panaikinamas. Tačiau Sprendimas 2003/78/EB toliau taikomas iki 2008 m. gruodžio 31 d. veiksmų, kurių imamasi dėl iki 2007 m. rugsėjo 15 d. pateiktų pasiūlymų, finansavimo atveju.“][Jei priimamas po 2008 m. birželio 15 d.:][„Sprendimas 2003/78/EB panaikinamas. Tačiau Sprendimas 2003/78/EB toliau taikomas iki 2009 m. gruodžio 31 d. veiksmų, kurių imamasi dėl iki 2008 m. rugsėjo 15 d. pateiktų pasiūlymų, finansavimo atveju.“]44 straipsnisTaikymas[„Šis sprendimas taikomas nuo 2007 m. rugsėjo 16 d.“][arba][„Šis sprendimas taikomas nuo 2008 m. rugsėjo 16 d.“]45 straipsnisAdresataiŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, [...]Tarybos varduPirmininkas[...]PRIEDAS23 straipsnyje nurodytos Anglių patariamosios grupės sudėtis:[pic]Nariai privalo turėti plataus pobūdžio bendrųjų žinių ir individualių profesinių žinių vienoje arba keliose iš šių sričių: anglių gavyba ir utilizavimas, aplinka ir socialinio pobūdžio klausimai, įskaitant ir saugumo aspektus.23 straipsnyje nurodytos Plieno patariamosios grupės sudėtis:[pic]Nariai privalo turėti plataus pobūdžio bendrųjų žinių ir individualių profesinių žinių vienoje arba keliose iš šių sričių: žaliavos, geležies gamyba, plieno gamyba, tolydinis liejimas, karštasis ir (arba) šaltasis valcavimas, plieno apdaila ir (arba) paviršių apdorojimas, rūšinio plieno ir (arba) plieno gaminių gamyba; plieno panaudojimas ir savybės, aplinkos ir socialiniai klausimai, įskaitant ir saugumo aspektus.[1] OL L 29, 2003 2 5, p. 28.[2] OL L 79, 2002 3 22, p. 60.[3] OL L 391, 2006 12 30, p.7.[4] OL L 154, 2000 6 27, p. 34.[5] OL L 29, 2003 2 5, p. 22.[6] OL C [...], [...], p. [...].[7] OL C [...], [...], p. [...].[8] OL L 412, 2006 12 30, p.1.[9] OL L 29, 2003 2 5, p. 28.[10] OL L 79, 2002 3 22, p.42.[11] OL L 154, 2000 6 27, p. 34.[12] OL L 184, 2005 7 17, p. 23. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).[13] OL L 391, 2006 12 30, p.6.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 |
 22011A0225(02)
 Accord entre l’Union européenne et la Géorgie visant à faciliter la délivrance des visas
 Journal officiel n° L 052 du 25/02/2011 p. 034 - 044
 Accordentre l’Union européenne et la Géorgie visant à faciliter la délivrance des visasL’UNION EUROPÉENNE, ci-après dénommée "l’Union",etLA GÉORGIE,ci-après dénommées les "parties",DÉSIREUSES de promouvoir les contacts entre leurs peuples comme condition importante d’un développement constant de leurs liens économiques, humanitaires, culturels, scientifiques et autres, en facilitant la délivrance de visas aux citoyens de Géorgie,RÉAFFIRMANT leur intention d’instaurer un régime de déplacement sans obligation de visa pour leurs citoyens comme perspective à long terme, pourvu que toutes les conditions d’une mobilité bien gérée et sûre soient respectées,RAPPELANT que, depuis le 1er juin 2006, les citoyens de l’Union sont dispensés de l’obligation de visa pour leurs voyages en Géorgie d’une durée ne dépassant pas 90 jours ou pour leur transit par le territoire géorgien,RECONNAISSANT que si la Géorgie réintroduisait l’obligation de visa pour les citoyens de l’Union ou certaines catégories de ces citoyens, les mesures visant à faciliter la délivrance de visas prévues dans le présent accord en faveur des citoyens de Géorgie s’appliqueraient automatiquement, sur la base de la réciprocité, aux citoyens de l’Union concernés,RAPPELANT que ces obligations de visa ne peuvent être réintroduites que pour l’ensemble des citoyens de l’Union ou pour certaines catégories de citoyens de l’Union,RECONNAISSANT que cette facilitation ne devrait pas favoriser l’immigration illégale, et prêtant une attention particulière aux questions de sécurité et de réadmission,TENANT COMPTE du protocole sur la position du Royaume-Uni et de l’Irlande à l’égard de l’espace de liberté, de sécurité et de justice ainsi que du protocole sur l’acquis de Schengen intégré dans le cadre de l’Union européenne, annexés au traité sur l’Union européenne et au traité sur le fonctionnement de l’Union européenne, et confirmant que les dispositions du présent accord ne s’appliquent pas au Royaume-Uni ni à l’Irlande,TENANT COMPTE du protocole sur la position du Danemark annexé au traité sur l’Union européenne et au traité sur le fonctionnement de l’Union européenne, et confirmant que les dispositions du présent accord ne s’appliquent pas au Royaume de Danemark,SONT CONVENUES DES DISPOSITIONS SUIVANTES:Article 1Objet et champ d’application1. Le présent accord vise à faciliter la délivrance de visas aux citoyens de Géorgie pour des séjours dont la durée prévue n’excède pas 90 jours, par période de 180 jours.2. Si la Géorgie réintroduisait l’obligation de visa pour les citoyens de tous les États membres ou certaines catégories de ces citoyens, les mesures visant à faciliter la délivrance de visas prévues dans le présent accord en faveur des citoyens de Géorgie s’appliqueraient automatiquement, sur la base de la réciprocité, aux citoyens de l’Union concernés,Article 2Clause générale1. Les mesures visant à faciliter la délivrance de visas prévues dans le présent accord s’appliquent aux citoyens de Géorgie dans la seule mesure où ceux-ci ne sont pas dispensés de l’obligation de visa par les dispositions législatives, réglementaires et administratives de l’Union ou de ses États membres, par le présent accord ou par d’autres accords internationaux.2. Le droit national de Géorgie ou des États membres, ou le droit de l’Union, s’applique aux questions qui ne relèvent pas des dispositions du présent accord, comme le refus de délivrer un visa, la reconnaissance des documents de voyage, la preuve de moyens de subsistance suffisants, le refus d’entrée et les mesures d’expulsion.Article 3DéfinitionsAux fins du présent accord, on entend par:a) "État membre" : tout État membre de l’Union, à l’exception du Royaume de Danemark, de l’Irlande et du Royaume-Uni;b) "citoyen de l’Union" : tout ressortissant d’un État membre au sens du point a);c) "citoyen de Géorgie" : toute personne ayant la nationalité géorgienne conformément à la législation nationale de Géorgie;d) "visa" : une autorisation délivrée ou une décision prise par un État membre, en vue du transit ou du séjour prévu sur le territoire des États membres, pour une durée totale n’excédant pas 90 jours sur une période de 180 jours à compter de la date de la première entrée sur le territoire des États membres;e) "personne en séjour régulier" : citoyen de Géorgie autorisé ou habilité, en droit national ou en droit de l’Union, à séjourner plus de 90 jours sur le territoire d’un État membre.Article 4Preuves documentaires de l’objet du voyage1. Pour les catégories suivantes de citoyens de Géorgie, les documents énumérés ci-après suffisent à justifier l’objet du voyage sur le territoire de l’autre partie:a) pour les parents proches – conjoint, enfants (y compris adoptifs), parents (y compris parents ayant la garde légale), grands-parents et petits-enfants – rendant visite à des citoyens de Géorgie en séjour régulier sur le territoire d’un État membre:- une invitation écrite émanant de la personne hôte;b) pour les membres de délégations officielles qui, à la suite d’une invitation officielle adressée à la Géorgie, participent à des réunions, consultations, négociations ou programmes d’échange ainsi qu’à des événements ayant lieu sur le territoire des États membres à l’initiative d’organisations intergouvernementales:- une lettre délivrée par une autorité de la République de Géorgie confirmant que le demandeur est membre d’une délégation géorgienne se rendant sur le territoire de l’État membre pour participer aux événements susmentionnés, accompagnée d’une copie de l’invitation officielle;c) pour les écoliers, les étudiants (y compris de troisième cycle) et les enseignants accompagnateurs qui entreprennent des voyages d’étude ou à but éducatif, y compris dans le cadre de programmes d’échange ou d’activités parascolaires:- une invitation écrite ou un certificat d’inscription délivré(e) par l’école primaire ou secondaire, l’université ou la faculté hôte, ou une carte d’étudiant, ou un certificat concernant les cours auxquels les visiteurs doivent assister;d) pour les personnes qui voyagent pour des raisons médicales et les personnes qui doivent les accompagner:- un document officiel de l’établissement médical confirmant la nécessité d’y suivre un traitement et d’être accompagné, et la preuve de moyens financiers suffisants pour payer ce traitement médical;e) pour les journalistes et les personnes accréditées les accompagnant à titre professionnel:- un certificat ou autre document délivré par une organisation professionnelle, attestant que la personne concernée est un journaliste qualifié, ou une personne accompagnant à titre professionnel et un document délivré par son employeur, indiquant que le voyage a pour objet la réalisation d’un travail journalistique ou une assistance dans ce cadre;f) pour les participants à des manifestations sportives internationales et les personnes les accompagnant à titre professionnel:- une demande écrite de l’organisation hôte, des autorités compétentes, des fédérations sportives nationales ou des comités nationaux olympiques des États membres;g) pour les hommes et femmes d’affaires et les représentants d’entreprises:- une invitation écrite émanant d’une personne morale, ou organisation hôte, ou d’un bureau ou d’une filiale de celle-ci, ou des autorités nationales ou locales d’un État membre, ou d’un comité d’organisation de salons, conférences et symposiums commerciaux et industriels tenus sur le territoire d’un État membre, reconnu par la Chambre nationale de commerce de la République de Géorgie;h) pour les membres de professions libérales participant à des salons, des conférences, des symposiums et des séminaires internationaux ou à d’autres événements analogues ayant lieu sur le territoire d’un État membre:- une demande écrite émanant de l’organisation hôte, confirmant que la personne concernée participe à la manifestation;i) pour les représentants d’organisations de la société civile qui entreprennent des voyages à but éducatif, se rendent à des séminaires ou à des conférences, y compris dans le cadre de programmes d’échanges:- une demande écrite émanant de l’organisation hôte, une confirmation que la personne représente l’organisation de la société civile et le certificat d’établissement de l’organisation en question émanant du registre ad hoc, délivré par une autorité nationale conformément à la législation nationale;j) pour les personnes participant à des activités scientifiques, culturelles ou artistiques, y compris des programmes d’échanges universitaires ou autres:- une invitation écrite à participer aux activités, émanant de l’organisation hôte;k) pour les conducteurs fournissant des services de transport international de marchandises et de passagers vers le territoire des États membres, dans des véhicules immatriculés en Géorgie:- une demande écrite émanant de l’entreprise nationale ou de l’association nationale des transporteurs géorgiens assurant des transports internationaux par route, indiquant l’objet, la durée et la fréquence des voyages;l) pour les participants à des programmes d’échanges officiels organisés par des communes et des villes jumelées:- une invitation écrite émanant du chef de l’administration/du maire de ces villes ou autorités municipales;m) pour les personnes souhaitant se rendre dans un cimetière militaire ou civil:- un document officiel confirmant l’existence et le maintien de la tombe concernée, ainsi que l’existence d’un lien de parenté ou autre entre le demandeur et le défunt.2. L’invitation ou la demande écrite visée au paragraphe 1 du présent article contient les informations suivantes:a) pour la personne invitée: nom et prénom, date de naissance, sexe, nationalité, numéro du passeport, date et objet du voyage, nombre d’entrées et, s’il y a lieu, nom du conjoint et des enfants accompagnant la personne invitée;b) pour la personne invitante: nom, prénom et adresse;c) pour la personne morale, la société ou l’organisation invitante: nom complet et adresse, et:- si l’invitation émane d’une organisation ou d’une autorité, le nom et la fonction du signataire,- si la personne invitante est une personne morale ou une société, ou un bureau ou une filiale de celle-ci établie sur le territoire d’un État membre, son numéro d’immatriculation, tel que requis par le droit national de l’État membre concerné.3. Pour les catégories de personnes visées au paragraphe 1 du présent article, toutes les catégories de visas sont délivrées selon la procédure simplifiée, sans qu’il y ait lieu de produire une autre justification, invitation ou validation concernant l’objet du voyage prévue par le droit de l’État membre.Article 5Délivrance de visas à entrées multiples1. Les missions diplomatiques et les services consulaires des États membres délivrent des visas à entrées multiples, d’une durée de validité pouvant aller jusqu’à cinq ans, aux catégories de personnes suivantes:a) les conjoints, les enfants (y compris adoptifs) n’ayant pas encore atteint l’âge de vingt et un ans ou étant à charge, et les parents qui rendent visite à des citoyens de Géorgie en séjour régulier sur le territoire d’un État membre, pour une durée de validité limitée à celle de l’autorisation de séjour de ces citoyens;b) les membres des gouvernements nationaux et régionaux ainsi que les membres des cours constitutionnelle et suprême, sous réserve que ces personnes ne soient pas dispensées de l’obligation de visa par le présent accord, dans l’exercice de leurs fonctions et pour une durée de validité limitée à leur mandat, si celui-ci est inférieur à cinq ans;c) les membres permanents de délégations officielles qui, à la suite d’une invitation officielle adressée à la Géorgie, participent régulièrement à des réunions, consultations, négociations ou programmes d’échanges ainsi qu’à des événements ayant lieu sur le territoire des États membres à l’initiative d’organisations intergouvernementales.2. Les missions diplomatiques et les services consulaires des États membres délivrent des visas à entrées multiples, d’une durée de validité pouvant aller jusqu’à un an, aux catégories de personnes suivantes, sous réserve que, durant l’année précédant la demande, ces personnes aient obtenu au moins un visa, qu’elles l’aient utilisé dans le respect de la législation régissant l’entrée et le séjour sur le territoire de l’État membre visité et qu’elles aient des raisons de solliciter un visa à entrées multiples:a) les membres permanents de délégations officielles qui, à la suite d’une invitation officielle, participent régulièrement à des réunions, consultations, négociations ou programmes d’échange ainsi qu’à des événements ayant lieu sur le territoire des États membres à l’initiative d’organisations intergouvernementales;b) les représentants d’organisations de la société civile se rendant régulièrement dans les États membres dans un but éducatif ou pour participer à des séminaires ou à des conférences, y compris dans le cadre de programmes d’échanges;c) les membres des professions libérales participant à des salons, conférences, symposiums ou séminaires internationaux ou à d’autres événements analogues, qui se rendent régulièrement dans les États membres.d) les personnes participant à des activités scientifiques, culturelles et artistiques, y compris des programmes d’échanges universitaires ou autres, qui se rendent régulièrement dans les États membres;e) les étudiants, y compris de troisième cycle, qui entreprennent régulièrement des voyages d’étude ou à but éducatif, y compris dans le cadre de programmes d’échanges;f) les participants à des programmes d’échanges officiels organisés par des villes jumelées ou des municipalités;g) les personnes en visite régulière pour des raisons médicales et celles qui doivent les accompagner;h) les journalistes et les personnes accréditées les accompagnant à titre professionnel;i) les hommes et femmes d’affaires, ainsi que les représentants d’entreprises se rendant régulièrement dans les États membres;j) les participants à des manifestations sportives internationales et les personnes les accompagnant à titre professionnel;k) les conducteurs fournissant des services de transport international de marchandises et de passagers vers le territoire des États membres dans des véhicules immatriculés en Géorgie.3. Les missions diplomatiques et les services consulaires des États membres délivrent des visas à entrées multiples, d’une durée de validité de deux ans au minimum et de cinq ans au maximum, aux catégories de personnes visées au paragraphe 2 du présent article, sous réserve que, durant les deux années précédant la demande, ces personnes aient utilisé leur visa à entrées multiples d’une durée d’un an dans le respect de la législation régissant l’entrée et le séjour sur le territoire de l’État membre hôte et que leurs raisons de solliciter un visa à entrées multiples soient toujours valables.4. La durée totale du séjour des personnes visées aux paragraphes 1 à 3 du présent article sur le territoire des États membres ne peut excéder 90 jours par période de 180 jours.Article 6Droits prélevés pour le traitement des demandes de visa1. Le droit prélevé pour le traitement des demandes de visa des citoyens de Géorgie est de 35 EUR.Ce montant peut être revu en appliquant la procédure prévue à l’article 14, paragraphe 4.Si la Géorgie réintroduisait l’obligation de visa pour les citoyens de l’Union, le droit de visa prélevé ne serait pas supérieur à 35 EUR ou au montant convenu après révision intervenant conformément à la procédure prévue à l’article 14, paragraphe 4.2. Lorsque les États membres coopèrent avec un prestataire de services extérieur, un service supplémentaire peut être facturé. Les frais de services sont proportionnés aux coûts engagés par le prestataire extérieur pour la réalisation de ses tâches et ne peuvent dépasser 30 EUR. L’État ou les États membres concernés maintiennent la possibilité, pour tous les demandeurs, d’introduire directement leur demande auprès de leurs consulats.3. Les catégories de personnes suivantes sont exonérées de droits de visa:a) les retraités;b) les enfants de moins de douze ans;c) les membres des gouvernements nationaux et régionaux et les membres des cours constitutionnelle et suprême, lorsque ces personnes ne sont pas dispensées de l’obligation de visa par le présent accord;d) les personnes handicapées et les personnes les accompagnant, le cas échéant;e) les parents proches – conjoint, enfants (y compris adoptifs), parents (y compris parents ayant la garde légale), grands-parents et petits-enfants – rendant visite à des citoyens de Géorgie en séjour régulier sur le territoire d’un État membre;f) les membres de délégations officielles qui, à la suite d’une invitation officielle adressée à la Géorgie, sont appelés à participer à des réunions, consultations, négociations ou programmes d’échanges ainsi qu’à des événements ayant lieu sur le territoire des États membres à l’initiative d’organisations intergouvernementales;g) les écoliers, les étudiants (y compris de troisième cycle) et les enseignants accompagnateurs qui participent à des voyages d’étude ou à but éducatif, y compris dans le cadre de programmes d’échange ou d’activités parascolaires;h) les journalistes et les personnes accréditées les accompagnant à titre professionnel;i) les participants à des manifestations sportives internationales et les personnes les accompagnant à titre professionnel;j) les représentants d’organisations de la société civile qui entreprennent des voyages à but éducatif, se rendent à des séminaires ou à des conférences, y compris dans le cadre de programmes d’échanges;k) les personnes participant à des activités scientifiques, culturelles ou artistiques, y compris des programmes d’échanges universitaires ou autres;l) les personnes qui ont présenté des documents attestant la nécessité de leur voyage pour raisons humanitaires, y compris pour recevoir un traitement médical urgent, ainsi que la personne les accompagnant, ou pour assister aux obsèques d’un parent proche, ou pour rendre visite à un parent proche gravement malade.Article 7Durée de la procédure de demande de visa1. Les missions diplomatiques et les services consulaires des États membres prennent la décision de délivrer ou non un visa dans un délai de dix jours de calendrier à compter de la date de réception de la demande de visa et des documents requis aux fins de sa délivrance.2. Le délai imparti pour prendre une décision sur une demande de visa peut être étendu à 30 jours de calendrier, notamment lorsqu’un examen complémentaire de la demande se révèle nécessaire.3. En cas d’urgence, le délai imparti pour prendre une décision sur une demande de visa peut être ramené à deux jours ouvrables, voire moins.Article 8Départ en cas de perte ou de vol de documentsLes citoyens de l’Union et de Géorgie qui ont perdu leurs documents d’identité ou qui se les sont fait voler durant leur séjour sur le territoire de la Géorgie ou des États membres, respectivement, peuvent quitter ce territoire sur la base de documents d’identité valables délivrés par une mission diplomatique ou un poste consulaire des États membres ou de Géorgie qui les habilitent à franchir la frontière, sans visa ni autre forme d’autorisation.Article 9Prorogation du visa dans des circonstances exceptionnellesLa durée de validité et/ou la durée de séjour prévue dans un visa délivré à un citoyen de Géorgie est prolongée lorsque les autorités compétentes de l’État membre concerné considèrent que le titulaire du visa a démontré l’existence d’une force majeure ou de raisons humanitaires l’empêchant de quitter le territoire des États membres avant la fin de la durée de validité du visa ou de la durée du séjour qu’il autorise. La prolongation du visa à ce titre ne donne pas lieu à la perception d’un droit.Article 10Passeports diplomatiques1. Les citoyens de Géorgie titulaires de passeports diplomatiques en cours de validité peuvent entrer sur le territoire des États membres, le quitter et le traverser sans visa.2. Les personnes mentionnées au paragraphe 1 du présent article peuvent séjourner sur le territoire des États membres pendant une durée n’excédant pas 90 jours par période de 180 jours.Article 11Validité territoriale des visasSous réserve des règles et dispositions réglementaires nationales en matière de sécurité nationale appliquées par les États membres, et sous réserve des règles de l’Union relatives aux visas à validité territoriale limitée, les citoyens de Géorgie sont habilités à se déplacer sur le territoire des États membres dans les mêmes conditions que les citoyens de l’Union.Article 12Comité mixte de gestion de l’accord1. Les parties instituent un comité mixte d’experts (ci-après dénommé "le comité"), composé de représentants de l’Union européenne et de la Géorgie. L’Union est représentée par la Commission, assistée d’experts des États membres.2. Le comité est notamment chargé des tâches suivantes:a) suivre la mise en œuvre du présent accord;b) proposer des modifications ou des ajouts au présent accord;c) résoudre les litiges liés à l’interprétation ou à l’application des dispositions du présent accord.3. Le comité se réunit chaque fois que nécessaire à la demande de l’une des parties et au moins une fois par an.4. Le comité arrête son règlement intérieur.Article 13Relation entre le présent accord et les accords bilatéraux conclus entre les États membres et la GéorgieÀ dater de son entrée en vigueur, le présent accord prime les dispositions de toute convention ou de tout accord bilatéral(e) ou multilatéral(e) conclu(e) entre un État membre et la Géorgie, dans la mesure où ces dispositions traitent de questions régies par le présent accord.Article 14Dispositions finales1. Le présent accord est ratifié ou approuvé par les parties conformément à leurs procédures respectives et entre en vigueur le premier jour du deuxième mois suivant la date à laquelle la dernière partie notifie à l’autre l’achèvement des procédures susmentionnées.2. Par dérogation au paragraphe 1 du présent article, le présent accord n’entre en vigueur qu’à la date d’entrée en vigueur de l’accord de réadmission entre l’Union et la Géorgie si cette seconde date est postérieure à la date visée audit paragraphe 1.3. Le présent accord est conclu pour une durée indéterminée, sauf dénonciation effectuée conformément au paragraphe 6 du présent article.4. Le présent accord peut être modifié d’un commun accord écrit entre les parties. Les modifications entrent en vigueur après que les parties se sont mutuellement notifié l’achèvement des procédures internes qu’elles doivent appliquer à cet effet.5. Chaque partie peut suspendre l’application de tout ou partie du présent accord pour des raisons d’ordre public, de protection de sa sécurité nationale ou de protection de la santé publique. La décision de suspension est notifiée à l’autre partie au plus tard 48 heures avant son entrée en vigueur. Dès que la suspension n’a plus lieu d’être, la partie qui a en pris la décision en informe immédiatement l’autre partie.6. Chaque partie peut dénoncer le présent accord par notification écrite à l’autre partie. Le présent accord cesse d’être en vigueur 90 jours après la date de cette notification.Fait à Bruxelles, le 17 juin 2010, en double exemplaire en langues allemande, anglaise, bulgare, danoise, espagnole, estonienne, finnoise, française, grecque, hongroise, italienne, lettone, lituanienne, maltaise, néerlandaise, polonaise, portugaise, roumaine, slovène, slovaque, suédoise, tchèque et géorgienne, chacun de ces textes faisant également foi.За Европейския съюзPor la Unión EuropeaZa Evropskou uniiFor Den Europæiske UnionFür die Europäische UnionEuroopa Liidu nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΈνωσηFor the European UnionPour l'Union européennePer l'Unione europeaEiropas Savienības vārdā –Europos Sąjungos varduAz Európai Unió részérőlGħall-Unjoni EwropeaVoor de Europese UnieW imieniu Unii EuropejskiejPela União EuropeiaPentru Uniunea EuropeanăZa Európsku úniuZa Evropsko unijoEuroopan unionin puolestaFör Europeiska unionen+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++За ГрузияPor GeorgiaZa GruziiFor GeorgienFür GeorgienGruusia nimelΓια τη ΓεωργίαFor GeorgiaPour la GéorgiePer la GeorgiaGruzijas vārdā –Gruzijos varduGrúzia részérőlGħall-GeorġjaVoor GeorgiëW imieniu GruzjiPela GeórgiaPentru GeorgiaZa GruzínskoZa GruzijoGeorgian puolestaFör Georgien+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------ANNEXEPROTOCOLE À L’ACCORD CONCERNANT LES ÉTATS MEMBRES QUI N’APPLIQUENT PAS L’INTÉGRALITÉ DE L’ACQUIS DE SCHENGENDans l’attente de la décision correspondante du Conseil, les États membres qui sont liés par l’acquis de Schengen mais qui ne délivrent pas encore de visas Schengen délivrent des visas nationaux dont la validité est limitée à leur propre territoire.Conformément à la décision no 582/2008/CE du Parlement européen et du Conseil du 17 juin 2008 établissant un régime simplifié de contrôle des personnes aux frontières extérieures, fondé sur la reconnaissance unilatérale par la Bulgarie, Chypre et la Roumanie de certains documents comme équivalents à leurs visas nationaux aux fins de transit par leur territoire [1], des mesures harmonisées ont été prises en vue de simplifier le transit des titulaires de visas Schengen et de titres de séjour Schengen via le territoire des États membres qui n’appliquent pas encore pleinement l’acquis Schengen.[1] JO L 161 du 20.6.2008, p. 30.--------------------------------------------------DÉCLARATION COMMUNE RELATIVE À L’ARTICLE 10 DE L’ACCORD CONCERNANT LES PASSEPORTS DIPLOMATIQUESL’Union européenne peut invoquer une suspension partielle de l’accord, et notamment de son article 10, conformément à la procédure prévue à son article 14, paragraphe 5, de l’accord, si l’application dudit article 10 donne lieu à des abus de la part de l’autre partie ou fait peser une menace sur la sécurité publique.En cas de suspension de l’article 10, les deux parties engagent des consultations dans le cadre du comité institué par l’accord, en vue de résoudre les problèmes qui ont conduit à la suspension.Prioritairement, les deux parties s’engagent à garantir un haut niveau de sécurité des passeports diplomatiques, notamment en y intégrant des identifiants biométriques. Pour ce qui concerne l’Union, cette sécurité sera garantie conformément aux exigences énoncées dans le règlement (CE) no 2252/2004 du Conseil du 13 décembre 2004 établissant des normes pour les éléments de sécurité et les éléments biométriques intégrés dans les passeports et les documents de voyage délivrés par les États membres [1].[1] JO L 385 du 29.12.2004, p. 1.--------------------------------------------------DÉCLARATION COMMUNE RELATIVE À L’HARMONISATION DES INFORMATIONS À CONNAÎTRE SUR LES PROCÉDURES DE DÉLIVRANCE DE VISAS DE COURT SÉJOUR ET SUR LES DOCUMENTS À FOURNIR À L’APPUI D’UNE DEMANDE DE VISA DE COURT SÉJOURReconnaissant l’importance de la transparence pour les demandeurs de visa, les parties envisagent la possibilité d’appliquer les mesures suivantes:- établir la liste des informations générales que les demandeurs doivent connaître sur les procédures à suivre et les conditions à remplir pour l’obtention d’un visa, sur le visa lui-même et sur sa validité,- l’Union européenne établira une liste d’exigences minimales afin que les demandeurs géorgiens reçoivent des informations de base cohérentes et uniformes et soient invités à fournir, en principe, les mêmes documents à l’appui de leur demande.Les informations susmentionnées doivent être largement diffusées (sur le tableau d’affichage des consulats, sous la forme de dépliants, sur l'internet, etc.).--------------------------------------------------DÉCLARATION COMMUNE CONCERNANT LE DANEMARKLes parties prennent acte de ce que l’accord ne s’applique pas aux procédures de délivrance de visas appliquées par les missions diplomatiques et services consulaires du Royaume de Danemark.Dans ces circonstances, il est souhaitable que les autorités du Danemark et de Géorgie concluent sans délai un accord bilatéral visant à faciliter la délivrance des visas de court séjour dans des conditions analogues à celles de l’accord entre l’Union européenne et la Géorgie.--------------------------------------------------DÉCLARATION COMMUNE CONCERNANT LE ROYAUME-UNI ET L’IRLANDELes parties contractantes prennent acte de ce que l’accord ne s’applique pas aux territoires du Royaume-Uni et de l’Irlande.Dans ces circonstances, il est souhaitable que les autorités du Royaume-Uni, d’Irlande et de Géorgie concluent des accords bilatéraux visant à faciliter la délivrance des visas.--------------------------------------------------DÉCLARATION COMMUNE CONCERNANT L’ISLANDE, LA NORVÈGE, LA SUISSE ET LE LIECHTENSTEINLes parties prennent acte des relations étroites qui existent entre l’Union européenne et la Norvège, l’Islande, la Suisse et le Liechtenstein, particulièrement en vertu des accords du 18 mai 1999 et du 26 octobre 2004 concernant l’association de ces pays à la mise en œuvre, à l’application et au développement de l’acquis de Schengen.Dans ces circonstances, il est souhaitable que les autorités de Norvège, d’Islande, de Suisse, du Liechtenstein et de Géorgie concluent sans délai un accord bilatéral visant à faciliter la délivrance de visas de court séjour dans des conditions analogues à celles de l’accord entre l’Union et la Géorgie.--------------------------------------------------DÉCLARATION DE L’UNION EUROPÉENNE CONCERNANT LES MESURES VISANT À FACILITER LA DÉLIVRANCE DE VISAS POUR LES MEMBRES DE LA FAMILLEL’Union européenne a pris acte de la proposition de la Géorgie d’élargir la définition de la notion de membres de la famille qui devraient bénéficier de mesures visant à faciliter la délivrance de visas ainsi que de l’importance qu’accorde la Géorgie à la simplification des déplacements de cette catégorie de personnes.Afin de faciliter les déplacements d’un plus grand nombre de personnes ayant des liens familiaux (notamment les sœurs, les frères et leurs enfants) avec des citoyens géorgiens en séjour régulier sur le territoire d’un État membre, l’Union européenne invite les représentations consulaires des États membres à utiliser pleinement les possibilités actuelles offertes par l’acquis pour faciliter la délivrance de visas à cette catégorie de personnes, notamment en simplifiant les preuves documentaires exigées des demandeurs, en les exemptant des frais liés au traitement de leur demande et, si nécessaire, en délivrant des visas à entrées multiples.--------------------------------------------------DÉCLARATION DE L’UNION EUROPÉENNE SUR LA SUSPENSION DE L’ACCORD VISANT À FACILITER LA DÉLIVRANCE DES VISASSi, en violation de l’article 1er, paragraphe 2, de l’accord, la Géorgie réinstaure l’obligation de visa pour les citoyens d’un ou de plusieurs États membres de l’Union européenne ou pour certaines catégories de ces citoyens, l’Union suspendra l’application de l’accord.--------------------------------------------------DÉCLARATION COMMUNE SUR LA COOPÉRATION CONCERNANT LES DOCUMENTS DE VOYAGELes parties conviennent que, lors du suivi de la mise en œuvre de l’accord, il conviendra que le comité mixte institué conformément à l’article 12 de l’accord évalue l’incidence du niveau de sécurité des documents de voyage respectifs sur le fonctionnement de l’accord. À cette fin, les parties conviennent de s’informer régulièrement des mesures prises pour éviter la multiplication des documents de voyage et développer les aspects techniques de la sécurité de ces derniers, ainsi que des mesures concernant la procédure de personnalisation de la délivrance de ces documents.--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
A Batalha de Magdala foi a conclusão da Expedição Britânica à Abissínia travada em abril de 1868 entre as forças britânicas e da Abissínia em Magdala, a 630 km da costa do Mar Vermelho. Os britânicos foram comandados por Robert Napier, enquanto os abissínios foram comandados pelo imperador Tewodros II.
 Em março de 1866, um enviado britânico tinha sido enviado para garantir a libertação de um grupo de missionários que foram apreendidos pela primeira vez quando uma carta que Tewodros II enviou à Rainha Vitória solicitando munições e especialistas militares dos britânicos, entregue por um enviado, o Capitão Cameron, ficou sem resposta. Eles foram soltos; contudo, Tewodros II mudou de ideia e mandou uma força atrás deles e eles foram devolvidos à fortaleza e presos novamente, juntamente com o Capitão Cameron.
 Os britânicos ganharam a batalha e Tewodros cometeu suicídio quando a fortaleza foi finalmente tomada.
 Conflitos em 1868
 Batalhas envolvendo o Reino Unido
 Batalhas envolvendo a Etiópia


type: caselaw

text:
 16.3.2015
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 89/41
 23. jaanuaril 2015 esitatud hagi – Abertis Telecom Terrestre versus komisjon
 (Kohtuasi T-37/15)
 (2015/C 089/49)
 Kohtumenetluse keel: hispaania
 Pooled
 Hageja: Abertis Telecom Terrestre, SA (Barcelona, Hispaania) (esindajad: advokaadid J. Buendía Sierra, A. Lamadrid de Pablo, A. Balcells Cartagena ja M. Bolsa Ferruz)
 Kostja: Euroopa Komisjon
 Nõuded
 Hageja palub Üldkohtul:
 —
 tühistada vaidlustatud otsus ja eelkõige otsuse artikkel 1 osas, milles tunnistatakse, et esines siseturuga kokkusobimatu riigiabi;
 —
 tühistada seetõttu otsuse artiklites 3 ja 4 esitatud tagasinõudmiskorraldused;
 —
 mõista siinse menetluse kohtukulud välja komisjonilt.
 Väited ja peamised argumendid
 Väited ja peamised argumendid on samad, mis on esitatud kohtuasjad T-36/15: Hispasat vs. komisjon.


text:
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 202/309
 PROTOKOLL (nr 28)
 MAJANDUSLIKU, SOTSIAALSE JA TERRITORIAALSE ÜHTEKUULUVUSE KOHTA
 KÕRGED LEPINGUOSALISED,
 MEENUTADES, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sisaldub eesmärk edendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ja solidaarsust liikmesriikide vahel ning et Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõike 2 punktis c on nimetatud ühtekuuluvus loetletud ühena liidu jagatud pädevuse valdkondadest,
 MEENUTADES, et kolmanda osa XVIII jao sätted majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohta on tervikuna õiguslik alus liidu meetmete ühendamiseks ja edasiarendamiseks majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse valdkonnas, sealhulgas uue fondi loomisel,
 MEENUTADES, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 177 sätted näevad ette ühtekuuluvusfondi rajamise,
 MÄRKIDES, et Euroopa Investeerimispank annab laenuks suuri ja kasvavaid summasid vaesemate piirkondade heaks,
 MÄRKIDES soovi, et kokkulepped eraldiste kohta struktuurifondidest oleksid paindlikumad,
 MÄRKIDES soovi muuta liidu osalustaset teatavate riikide programmides ja projektides,
 MÄRKIDES ettepanekut võtta rohkem arvesse liikmesriikide suhtelist jõukust omaressursside süsteemis,
 KINNITAVAD VEEL KORD, et majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamine on liidu täieliku arengu ja kestva edu jaoks esmatähtis,
 KINNITAVAD VEEL KORD oma veendumust, et struktuurifondid peaksid jätkuvalt etendama kaalukat osa liidu eesmärkide saavutamisel ühtekuuluvuse valdkonnas,
 KINNITAVAD VEEL KORD oma veendumust, et Euroopa Investeerimispank peaks jätkuvalt pühendama enamiku oma ressurssidest majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse arendamisele, ning deklareerivad oma valmisolekut vaadata Euroopa Investeerimispanga kapitalivajadused läbi niipea kui vaja,
 LEPIVAD KOKKU, et ühtekuuluvusfond annab liidu rahalist toetust keskkonna ning üleeuroopaliste võrkude alaste projektide tarvis liikmesriikides, mille rahvamajanduse kogutoodang elaniku kohta on väiksem kui 90 % liidu keskmisest ning millel on olemas programm artiklis 126 sätestatud majanduslike lähenemiskriteeriumide täitmiseks,
 DEKLAREERIVAD oma kavatsust võimaldada suurem paindlikkus struktuurifondidest raha eraldamise suhtes teatavateks vajadusteks, mida ei reguleeri praegused struktuurifondide eeskirjad,
 DEKLAREERIVAD oma valmisolekut kohandada liidu osalustaset struktuurifondide programmide ja projektide raames, selleks et vältida vähemjõukate liikmesriikide eelarveliste kulutuste ülemäärast kasvu,
 TÕDEVAD vajadust jälgida korrapäraselt edusamme majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamise suunas ning deklareerivad oma valmisolekut uurida selles suhtes kõiki vajalikke meetmeid,
 DEKLAREERIVAD oma kavatsust võtta rohkem arvesse üksikute liikmesriikide toetusvõimet omaressursside süsteemis ning läbi vaadata vahendid, et korrigeerida vähemjõukate liikmesriikide suhtes regressiivseid elemente praeguses omaressursside süsteemis,
 LEPIVAD KOKKU, et käesolev protokoll lisatakse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule.


text:
Fricis Brīvzemnieks (dzimis Fricis Treilands (vecajā ortogrāfijā: Fr. Brihwsemneeks-Treuland) , miris ) bija latviešu folklorists, jaunlatvietis, publicists, dzejnieks, tulkotājs, kurš daudz darījis folkloras materiālu vākšanā un publicēšanā. Tērbatas mācību apgabala tautskolu inspektors Kurzemes guberņā, vēlāk Rīgā.
 Dzīvesgājums
 Dzimis Aizputes apriņķa Rokaižu muižas krodzinieka Treilanda ģimenē. Viņa māte agri nomira, tādēļ Frici audzināja tēva māte, kas bija liela latviešu folkloras zinātāja. No 1859. gada līdz 1862. gadam Brīvzemnieks mācījās Aizputes apriņķa vācu skolā, no 1864. gada līdz 1866. gadam Gorku zemkopības skolā (mūsdienās Baltkrievijas Lauksaimniecības akadēmija), pēc kuras beigšanas gribēja turpināt mācīšanos Kalnu institūtā Pēterburgā, bet neizturēja konkursu un 1867. gadā sāka strādāt mērniecības kancelejā Maskavā. Šajā laikā viņš iepazinās ar Krišjāni Valdemāru un Krišjāni Baronu, rakstīja slavofilu presē.
 Nokārtojis pie Maskavas Universitātes īpašus abitūrijas eksāmenus, Brīvzemnieks strādāja par skolotāju Rjazaņā un Maskavā. Krišjāņa Valdemāra ierosināts, Brīvzemnieks sadarbojās ar Maskavas Dabaszinātņu, antropoloģijas un etnogrāfijas draugu biedrību, ieinteresēja šīs biedrības darbiniekus par latviešu folkloru un etnogrāfiju. Brīvzemnieks ar biedrības materiālo atbalstu vāca folkloru Latvijā un publicēja folkloras materiālus. Kopā ar Krišjāni Valdemāru un Andreju Spāģi, veicot darba lielāko daļu, Fricis Brīvzemnieks strādāja pie krievu — latviešu — vācu vārdnīcas. Viņš un Krišjānis Valdemārs ierosināja Krišjāni Baronu sākt darbu ar latviešu tautas dziesmām. 1870. gados Brīvzemnieks daudz publicējās latviešu periodiskajos izdevumos.
 Kopš 1887. gada Brīvzemnieks strādāja par Tērbatas mācību apgabala tautskolu inspektoru Kurzemes guberņā, pēc 1889. gada Rīgā, joprojām rosīgi darbodamies folkloristikā. Vienu daļu savu savākto vēstītājas folkloras materiālu viņš nodeva latviešu pasaku kārtotājam Ansim Lerhim—Puškaitim.
 Brīvzemnieks miris . Apglabāts Rīgas Lielajos kapos.
 Literārā un folkloristiskā darbība
 Fricis Brīvzemnieks bija jaunlatviešu apgaismes darba turpinātājs. Viņa darbību spēcīgi ietekmējuši Krišjāņa Valdemāra uzskati, arī doma, ka jebkurš kalpa zēns, kam gaiša galva, var kļūt par izglītotu tautas darbinieku. Brīvzemnieks sajūsminājās arī par Krišjāņa Valdemāra darbību jūrniecībā. Viņam bija tuvas arī Ata Kronvalda tautas un tēvuzemes mīlestības idejas. Liela ietekme Friča Brīvzemnieka darbībā bijusi izcilajiem krievu kultūras darbiniekiem Mihailam Lomonosovam un Nikolajam Ņekrasovam.
 Valodniecība
 Latviešu valodniecībā Frici Brīvzemnieku min kā 1872. gadā izdotās ”Krievu — latviešu — vācu vārdnīcas” sastādītāju. Darbu pie šīs vārdnīcas Fricis Brīvzemnieks uzsāka uzreiz pēc savas ierašanās Maskavā 1867. gadā K. Valdemāra mudināts. Tas notiek viņu pirmajā tikšanās reizē, kad K. Valdemārs, aprakstot savu darbību, ieminējies par Tautas apgaismošanas ministrijas uzdevumu sastādīt vārdnīcu. Savā autobiogrāfijā Brīvzemnieks aprakstījis šo sarunu šādi:
 "Te piepēži Valdemāram it kā kas būtu iešāvies prātā. Viņš acumirklī pārrāva valodu un tad ievaicājās: 'Vai jūs protat arī latviski?' (Mēs bijām sarunājušies vāciski, jo tolaik mācītiem latviešiem, pat vislabākiem latviešu patriotiem, vēl bija it kā neveikli sarunāties, arī sarakstīties savā mātes valodā.) Atbildēju, ka runāju un rakstu latviski. To dzirdējis, Valdemārs uzlēca uz krēsla, pakampa no plaukta grāmatu, kura izrādījās par pazīstamo Reifa paralēlvārdnīcu, atšķīra un nolika manā priekšā uz galda, paņēma tad baltu papīra loksni un spalvu, iemērca to tintē un, to dodams, man sacīja: 'Pamēģināsim!' Viņš aizrādīja ar pirkstu uz pirmo vārdu atšķirtajā vārdnīcā злой. Šo vārdu uzrakstījis, pieliku tam klāt bez mazākās apdomāšanās: pikts, böse. To redzēdams, Valdemārs priecīgi aizgrābts uzsita man uz pleca, teikdams: 'Jūs to vārdnīcu sastādīsit!'".
 Šim darbam Brīvzemnieks pievērsās ar lielu entuziasmu un vārdnīca tiek izdota 1872. gadā ar K. Valdemāra priekšvārdu. Vēlākajos izdevumos vārdnīca parādījās kā krievu — latviešu vārdnīca. Šī bija pirmā pašu latviešu sastādītā vārdnīca ar lielu valodniecisku nozīmi.
 Publicistika
 Brīvzemnieks bija aktīvs korespondents un publicēja ap simts rakstu latviešu presē un apmēram tikpat daudz krievu avīzēs. Daudz rakstījis par tautas izglītību. Viņš bija pārliecināts, ka ar gribasspēku, pārvarot trūkumu un nabadzību, latviešu zemnieku bērniem iespējams iegūt skolas izglītību un kļūt par augstiem vīriem no zemas kārtas. Brīvzemnieka laikā dažiem latviešu nabadzīgajiem jaunekļiem izdevās ar pārcilvēcīgu darbu iegūt augstskolas izglītību, bet tie bija izņēmuma gadījumi. Nozīmīgi šajā tematikā ir Brīvzemnieka publicistiskie darbi, kas sakopoti krājumā „Augsti krievu vīri iz zemas kārtas” (I, 1874; II, 1878), kā arī „Ievērojamu vīru dzīves apraksti un raksturojumi” (1909).
 Fricis Brīvzemnieks savā publicistikā dedzīgi aizstāvējis domu, ka katrs pats ir savas laimes kalējs, ka, savas tautas labā darbojoties, labums tiek visai cilvēcei:
 „Mēs rakstīsim par slaveniem darbiniekiem, kas no augstiem mērķiem vadīti, caur gara spēku, dūšu, pacietību un tiklību daudz savai tautai, visai cilvēcei par labu pastrādājuši.”
 Pozitīvi vērtējami Friča Brīvzemnieka nopelni krievu kultūras darbinieku popularizēšanā. Brīvzemnieks sajūsmināts rakstījis par M. Lomonosovu, viņa gaitām un dzīvi Maskavā, Sanktpēterburgā un Vācijā. Rakstījis arī par pareizticīgo baznīcas patriarha Nikona un slavofila Aksakova dzīvi.
 „Ievērojamu vīru dzīves aprakstos un raksturojumos” vēl stāstīts par A. Kronvaldu, A. Spāģi, Dāvi Jurjānu, Laubes Indriķi, kā arī par igauņu nacionālās kustības darbinieku K. R. Jakobsonu. Šajos aprakstos Brīvzemnieks cildinājis šo cilvēku darbu tautas labā.
 Sadarbodamies ar slavofiliem, Brīvzemnieks krievu presē publicēja kritiskus rakstus par Baltijas vāciešiem un viņu izglītības politiku.
 Dzeja
 Friča Brīvzemnieka dzeja 1870. gados publicēta latviešu presē. Dzīves laikā viņš savus dzejoļus bija sakopojis nelielā manuskriptā ar nosaukumu „Poētiski sacerējumi svabados brīžos”. Vēlāk manuskripts pārdēvēts — „Vaļas brīžu lolojumi”. Kā pusizdzisušais veltījums vēsta, šis krājums dāvināts Krišjānim Baronam — „”Pēterburgas Avīžu” krietnajam strādniekam un dūšīgajam ziemcietim”.
 Friča Brīvzemnieka dzejoļi rakstīti tautiskā romantisma garā, tajos vērojamas dzejnieka dotības. Daži kļuvuši tautā populāri, piemēram, balāde „Krīvu krīvs”, dzejolis „Veco daugavnieku dziesma”.
 Viņa dzejā raksturīgi senatnes cildinājuma motīvi. Savā labākajā darbā — balādē „Krīvu krīvs” viņš Merķeļa ierosmē tēlojis senlatviešu gudro vadoni, kurš mūžā beigās liek sevi sadedzināt sārtā. Balāde rakstīta gredzenveida kompozīcijā, heroiskā intonācijā un ir viens no labākajiem 1870. gadu liroepiskajiem darbiem.
 Atzīmējami arī Brīvzemnieka dzejoļi „Pie Ventas”, „Burtnieks un viņa kokles”. Krišjāņa Valdemāra jūrniecības idejas slavinātas dzejoļos „Uz jūru”, „Kuģinieks”. Brīvzemnieks rakstījis arī veltījuma dzeju, piemēram, sonetu „Tautas ozoliem”, kurā godinājis jaunlatviešus. Tautas apgaismes motīvi raksturīgi dzejoļiem „Cepur’, tēva cepurīte”, „Tempora mutantur”. Dzejnieks cildinājis nabadzīgos latviešu jaunekļus, kuri centās pēc izglītības. Fricim Brīvzemniekam bija arī aforistiska rakstura dzejoļi, piemēram, jaunlatviska ironija iekvēlojās epigrammā:
 „Ozoliņi, zemzarīši,Tauta sen jūs godina,Jūsu augļi cietie, staltie Ir pat cūkas kārdina.”
 Dažos dzejoļos skan arī sentimentāla mīlestības tēma, piemēram, dzejolī „Līgaviņa”. Salīdzinājumā ar Andreja Pumpura un Ausekļa dzeju Friča Brīvzemnieka lirika ir mazāk spilgta un viņa dzejoļos vērojamas dzejiskās izteiksmes kļūmes.
 Atdzejojumi
 Fricim Brīvzemniekam pieder nozīmīga vieta krievu literatūras popularizēšanā Latvijā. Atzīmējams Ņekrasova dzejoļa „Skolnieks” lokalizējums. Šo dzejoli Ņekrasovs veltījis Lomonosovam, un tas rakstīts revolucionāri demokrātiskā garā. Dzejoļa pamatideja — par tēvuzemes godu un par pārliecību jāiet cīņā. Brīvzemnieks dzejoļa lokalizējumā darbību pārnesis uz Latviju, tēlodams centīgu kalpa zēnu. Oriģināla revolucionārā ideja gan lokalizējumā noklusēta.
 Fricis Brīvzemnieks atdzejojis apmēram pusi no Aleksandra Puškina poēmas „Čigāni”, ainu no dramatiskā dzejojuma „Skopais bruņinieks”, fragmentu no „Kaukāza gūstekņa”, dzejoļus „Talismans” un „Kad dzīvība tev’ apmāna”. Viņš atdzejojis arī Krilova fabulu „Sisenis un skudra”, Lomonosova „Odu Elizabetei Petrovnai”. Prozā viņa nozīmīgākais tulkojums - Gogoļa stāsts „Tarass Buļba”, kurā tulkotājs gan saīsinājis un grozījis tekstu.
 Brīvzemnieks atdzejojis arī vācu dzejniekus Gēti, Šilleru („Pulksteņa dziesmu”), Heini u.c.
 Folkloristika
 Brīvzemnieks latviešu folkloru vērtējis kā „tautas senatnes dzejas pērles”. Ar latviešu folkloras vērtībām viņš iepazīstināja krievu sabiedrību, turpinādams Jāņa Sproģa aizsākto darbu. Kopš 1869. gada darbodamies Maskavas Dabaszinātņu, antropoloģijas un etnogrāfijas draugu biedrībā, Brīvzemnieks pēc tās programmas vāca folkloru un etnogrāfiskus materiālus Latvijā. „Baltijas Vēstnesī” un citos latviešu laikrakstos viņš vairākkārt aicināja latviešus vākt folkloru. Uz Maskavu no Latvijas sāka plūst tūkstošiem folkloras vienību — tik apbrīnojami plaša bija tautas atsaucība uz šo aicinājumu.
 Daļu savāktās folkloras Fricis Brīvzemnieks publicēja latviešu valodā ar krievu burtiem un tulkojumu krievu valodā, lai šie materiāli kļūtu pieejami krievu zinātniekiem. Atzīmējams 1873. gadā publicētais latviešu tautas dziesmu krājums „Сборник антропологических и этнографических статей о россии и странах, ей прилежащих” (В. А. Дашков, В. Готье).
 Šīs pašas biedrības izdevumā 1881. gadā iznāca latviešu sakāmvārdi, mīklas, buramvārdi un tautas medicīnas materiāli. 1887. gadā tika izdotas latviešu pasakas un teikas. Šos izdevumus finansēja minētās biedrības Etnogrāfijas nodaļa. 1887. gadā Rīgā iznāca Friča Brīvzemnieka sakārtotās „Mūsu tautas pasakas”. 1894. gadā viņa rīcībā jau bija 155 000 folkloras vienību. Tautas dziesmu kārtošanas darbu, sākot ar 1877. gadu, pārņēma Krišjānis Barons, bet savus pasaku un teiku krājumus Brīvzemnieks 1894. gadā nodeva pasaku krājējam un publicētājam Ansim Lerhim-Puškaitim. Sīkā folklora savukārt tikai nodota Rīgas Latviešu biedrības Zinību komisijai, kura to publicēja savos krājumos.
 Izdevumi
 Raksti 4 sēj. (1909 — 1914)
 Atsauces
 Ārējās saites
 Jāņa Rozenberga raksts
 Teodora Zeiferta "Rakstniecības vēsture"
 Latviešu tautas dziesmu Krievijas izdevumu attēli un materiāli par jaunlatviešu folkloras vākumiem
 Friča Brīvzemnieka balādes "Krīvu krīvs" analītiskais materiāls e-mistērijā
 Dienvidkurzemes novadā dzimušie
 Jaunlatvieši
 Latvijas rakstnieki
 Latviešu rakstnieki
 Latvijas folkloristi
 Latvijas dzejnieki
 Latvijas publicisti
 Latvijas tulkotāji
 Latviešu tulkotāji
 Tulkotāji uz latviešu valodu
 Latviešu valodā rakstošie
 19. gadsimta rakstnieki
 20. gadsimta rakstnieki
 Lielajos kapos apbedītie