type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 18.10.2019
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 266/1
 Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis aadressil http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 17: sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses istmete, nende kinnituspunktide ja võimalike peatugedega 2019/1723
 Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:
 09-seeria muudatused – jõustumise kuupäev: 28. mai 2019
 SISUKORD
 MÄÄRUS
 1.
 Kohaldamisala
 2.
 Mõisted
 3.
 Tüübikinnituse taotlemine
 4.
 Tüübikinnitus
 5.
 Nõuded
 6.
 Katsed
 7.
 Toodangu vastavus nõuetele
 8.
 Karistused toodangu mittevastavuse korral
 9.
 Sõidukitüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine seoses istmete, nende kinnituste ja/või peatugedega
 10.
 Tootmise lõpetamine
 11.
 Kasutamisjuhend
 12.
 Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid
 13.
 Üleminekusätted
 LISAD
 1.
 Teatis
 2.
 Tüübikinnitusmärgi paigutus
 3.
 Istekohtade H-punkti ja rindkere tegeliku kaldenurga kindlaksmääramise menetlus mootorsõidukites
 4.
 Peatugede kõrguse ja laiuse määramine
 5.
 Andmed katse käigus määratavate joonte ja mõõtmiste kohta
 6.
 Energia hajumise katse kord
 7.
 Istme kinnituspunktide ja nende reguleerimis-, lukustus- ja nihutussüsteemide tugevuskatse meetod
 8.
 Peatugede avade mõõtme a kindlaksmääramine
 9.
 Pagasi liikumise eest kaitsvate seadmete katsetamise kord
 1. KOHALDAMISALA
 Käesolevat määrust kohaldatakse järgmise suhtes:
 a)
 M1- ja N-kategooria (1) sõidukite suhtes seoses istmete ja nende kinnituspunktide tugevuse ning peatugedega;
 b)
 M2- ja M3-kategooria (1) sõidukite suhtes seoses eeskirjaga nr 80 hõlmamata istmete ja nende kinnituspunktide tugevuse ning peatugedega;
 c)
 M1-kategooria sõidukite seljatugede tagaosade ja selliste seadmete ehituse suhtes, mis on ette nähtud sõitjate kaitsmiseks laupkokkupõrke korral pagasi liikumisest tuleneva ohu eest.
 Seda ei kohaldata sõidukite suhtes seoses küljega või seljaga sõidu suunas olevate istmete ega nende peatugedega.
 2. MÕISTED
 Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:
 2.1. „Sõiduki tüübi kinnitamine“ – sõiduki tüübikinnitus seoses istmete ja nende kinnituste tugevuse, seljatugede tagaosade ehituse ning peatugede omadustega.
 2.2. „Sõidukitüüp“ – mootorsõiduki kategooria, millesse kuuluvad sõidukid ei erine üksteisest selliste oluliste tunnuste poolest nagu:
 2.2.1. istmete ehitus, kuju, mõõtmed, materjal ja kaal, kuigi istmed võivad erineda kattelt ja värvilt; erinevusi, mis ei ületa 5 % kinnitatud istmetüübi massist, ei loeta märkimisväärseks;
 2.2.2. seljatoe ning istmete ja nende osade reguleerimis-, nihutus- ja lukustussüsteemide tüüp ning mõõtmed;
 2.2.3. istmekinnituste tüüp ja mõõtmed;
 2.2.4. peatugede mõõtmed, raam, materjalid ja polster, kuigi värvilt ja kattelt võivad need erineda;
 2.2.5. peatoe kinnituste tüüp ja mõõtmed ning eraldiseisva peatoe puhul peatoe kinnitamiseks kasutatava sõidukiosa omadused.
 2.3. „Iste“ – ühele täiskasvanule ette nähtud konstruktsioon koos istmekattega, mis võib, aga ei tarvitse olla sõiduki kerega lahutamatult ühendatud. Olenevalt istme suunast defineeritakse istet järgmiselt:
 2.3.1. „näoga sõidu suunas olev iste“ – iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab, ja mis on näoga sõiduki esiosa suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab väikesema kui +10 ° või –10 ° nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes;
 2.3.2. „seljaga sõidu suunas olev iste“ – iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab, ja mis on näoga sõiduki tagaosa suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab väikesema kui +10 ° või –10 ° nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes;
 2.3.3. „küljega sõidu suunas olev iste“ – iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab, ja mis on näoga sõiduki külje suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab 90 ° (± 10 °) nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes.
 2.4. „Pinkiste“ – vähemalt kahele täiskasvanule ette nähtud konstruktsioon koos istmekattega.
 2.5. „Kinnitus“ – istme sõiduki kere külge kinnitamise süsteem, kaasa arvatud sõiduki kere asjaomased osad.
 2.6. „Reguleerimissüsteem“ – seade istme või selle osade reguleerimiseks sõitjale sobivasse asendisse. See seade võimaldab eelkõige reguleerida järgmist:
 2.6.1. istme asend pikisuunas;
 2.6.2. istme kõrgus;
 2.6.3. istme kalle.
 2.7. „Nihutussüsteem“ – seade, mis võimaldab nihutada või pöörata istet või mõnda selle osa, et hõlbustada sõitjate pääsu istme taha.
 2.8. „Lukustussüsteem“ – seade, mis tagab istme ja selle osade püsimise kasutusasendis.
 2.9. „Klappiste“ – aeg-ajalt kasutamiseks ette nähtud lisaiste, mis on tavaliselt üles tõstetud.
 2.10. „Püsttasapind“ – sõiduki pikiteljelise kesktasapinnaga risti asetsev vertikaaltasapind.
 2.11. „Pikiteljeline tasapind“ – sõiduki pikiteljelise kesktasapinnaga paralleelne tasapind.
 2.12. „Peatugi“ – seade, mille eesmärk on vähendada täiskasvanud sõitja pea tahapoole nihkumist torso suhtes, et vähendada sõitja kaelalülivigastuse ohtu õnnetuse korral;
 2.12.1. „seljatoega kokkuehitatud peatugi“ – peatugi, mille moodustab seljatoe ülemine osa. Käesolevale mõistele vastavad peatoed, mis vastavad küll punktide 2.12.2 ja 2.12.3 mõistetele, kuid mida saab istme või sõiduki kere küljest eemaldada ainult tööriistade abil või istmekatte osalise või täieliku eemaldamise teel;
 2.12.2. „mahavõetav peatugi“ – peatugi, mille moodustab istmest eraldatav osa ja mis on konstrueeritud nii, et see kinnitatakse püsivalt istme seljatoe külge;
 2.12.3. „eraldiseisev peatugi“ – peatugi, mille moodustab istmest eraldi asuv osa ja mis on konstrueeritud nii, et see kinnitatakse püsivalt sõiduki kere külge.
 2.13. „R-punkt“ – istekoha võrdluspunkt, nagu on määratletud käesoleva eeskirja 3. lisa 3. liites.
 2.14. „Võrdlusjoon“ – käesoleva eeskirja 3. lisa 1. liite joonisel 1 esitatud mannekeenil olev joon.
 2.15. „Eraldussüsteem“ – osad või seadmed, mis on lisaks seljatugedele kavandatud sõitjate kaitseks pagasi liikumise eest. Eeskätt võib eraldussüsteem koosneda võrgust või traatvõrgust, mis asub tõstetud või kokkupandud peatugede tasandist kõrgemal. Selliste osade või seadmetega varustatud sõidukitele standardvarustusena paigutatud peatugesid loetakse eraldussüsteemi osaks. Peatoega varustatud istet eraldi aga ei loeta eraldussüsteemi osaks.
 3. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE
 3.1. Sõiduki tüübikinnituse taotluse esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.
 3.2. Sellega koos tuleb esitada kolmes eksemplaris järgmised dokumendid ning järgmised üksikasjalikud andmed:
 3.2.1. sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus seoses istmete, nende kinnituste ning reguleerimis-, nihutus- ja lukustussüsteemide ehitusega;
 3.2.1.1. vajaduse korral eraldussüsteemi üksikasjalik kirjeldus ja/või joonised;
 3.2.2. sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised istmetest, nende kinnitustest sõiduki külge ning nende reguleerimis-, nihutus- ja lukustussüsteemidest;
 3.2.3. mahavõetava peatoega istme puhul:
 3.2.3.1. peatoe üksikasjalik kirjeldus, täpsustades eeskätt polstri materjali või materjalide omadusi;
 3.2.3.2. peatoe istmele kinnitamise koha, toestuse tüübi ja kinnituste üksikasjalik kirjeldus;
 3.2.4. eraldiseisva peatoe puhul:
 3.2.4.1. peatoe üksikasjalik kirjeldus, täpsustades eeskätt polstri materjali või materjalide omadusi;
 3.2.4.2. peatoe sõiduki kere külge kinnitamise koha ja kinnituste üksikasjalik kirjeldus.
 3.3. Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse:
 3.3.1. kinnitatavale sõidukitüübile iseloomulik sõiduk või sõiduki osad, mida tehniline teenistus peab tüübikinnituskatseteks vajalikuks;
 3.3.2. täiendav komplekt istmeid, millega sõiduk on varustatud, koos kinnitustega;
 3.3.3. sõidukite puhul, mis on varustatud või mida saab varustada peatugedega, lisanduvad lisaks punktides 3.3.1 ja 3.3.2 sätestatud nõuetele:
 3.3.3.1. mahavõetavate peatugede korral: lisakomplekt peatugedega varustatud istmeid, millega sõiduk on varustatud, koos kinnitustega;
 3.3.3.2. eraldiseisvate peatugede korral: lisakomplekt istmeid, millega sõiduk on varustatud, koos kinnitustega; lisakomplekt vastavaid peatugesid ja sõiduki kere osa, kuhu kinnitatakse peatugi, või terve kere.
 4. TÜÜBIKINNITUS
 4.1. Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk vastab asjakohastele nõuetele (istmetele on paigaldatud või on võimalik paigaldada peatoed), antakse sõiduki tüübile tüübikinnitus.
 4.2. Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 09 vastavalt 09-seeria muudatustele) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud olulisemate tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi sama numbrit anda samale sõidukitüübile, mis on varustatud teist tüüpi istmete või peatugedega või teisiti sõiduki külge kinnitatud istmetega (seda kohaldatakse nii peatugedega kui ka ilma peatugedeta istmete puhul), ega teisele sõidukitüübile.
 4.3. Käesolevale eeskirjale vastav tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise teatis edastatakse käesolevat eeskirja kohaldatavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.
 4.4. Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse nähtavasse ja hõlpsasti ligipääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:
 4.4.1. ringiga ümbritsetud täht E, mille kõrval on tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber; (2)
 4.4.2. käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, sidekriips ja tüübikinnitusnumber, mis jäävad punktis 4.4.1 kirjeldatud ringist paremale.
 4.4.3. Kui sõiduk on varustatud ühe või mitme istmega, millele on kinnitatud või saab kinnitada peatoed ja mis on saanud tüübikinnituse vastavalt punktide 5.1 ja 5.2 nõuetele, järgnevad käesoleva eeskirja numbrile tähed „RA“. Käesoleva eeskirja 1. lisa näidisele vastaval vormil näidatakse, millis(t)ele sõiduki istme(te)le on kinnitatud või saab kinnitada peatoed. Samuti näitab see märgistus, et sõiduki kõik ülejäänud istmed, millele ei ole kinnitatud või ei saa kinnitada peatugesid, on saanud tüübikinnituse ning vastavad käesoleva eeskirja punkti 5.1 nõuetele.
 4.5. Kui sõiduk vastab sõidukitüübile, mis on käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ühe või mitme asjaomasele kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel, ei ole punktis 4.4.1 sätestatud tähist vaja korrata; sellisel juhul paigutatakse eeskirja ja tüübikinnituse numbrid ning täiendavad sümbolid kõigi eeskirjade kohta, mille alusel on antud tüübikinnitus riigis, mis on andnud tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel, püstveergudena punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolist paremale.
 4.6. Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustutamatu.
 4.7. Tüübikinnitusmärk tuleb panna tootja poolt sõidukile kinnitatud andmesildile või selle lähedale.
 4.8. Tüübikinnitusmärkide kujunduse näited on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.
 5. NÕUDED
 5.1. Üldnõuded
 5.1.1. Küljega sõidusuunas olevad istmeid ei tohi paigaldada M1-, N1-, M2- (II, III ja B-klass) ning M3-kategooria (II, III ja B-klass) sõidukitesse, mille täismass ei ületa 10 tonni.
 5.1.2. Nõuet ei kohaldata kiirabiautode ja sõidukite suhtes, mida kasutavad relvajõud, kodanikukaitse- ja tuletõrjeteenistused ning korrakaitseorganid.
 5.2. Kõigi M1-kategooria (3) sõidukite istmete suhtes kohaldatavad üldnõuded.
 5.2.1. Igas esitatud reguleerimis- ja nihutussüsteemis peab olema lukustussüsteem, mis toimib automaatselt.
 Käetugede või muude mugavusseadmete lukustussüsteemid ei ole vajalikud, kui need seadmed ei kujuta endast kokkupõrke korral sõitjate vigastamise lisaohuallikat.
 Klappistmed peavad kasutusasendisse automaatselt lukustuma.
 5.2.2. Käesoleva eeskirja punktis 2.7 osutatud seadme avamisseade peab asuma istme uksepoolsel küljel. See peab olema kergelt juurdepääsetav ka otse kõnealuse istme taga istuvale sõitjale.
 5.2.3. Punktis 6.8.1.1 määratletud ja piirkonnas 1 asuvate istmete tagumiste osade suhtes viiakse läbi energia hajumise katse vastavalt käesoleva eeskirja 6. lisa nõuetele.
 5.2.3.1. Nõue loetakse täidetuks, kui käesoleva eeskirja 6. lisas määratletud korra kohaselt tehtud katsete puhul ei ületa peakujulise katseseadme aeglustus 3 millisekundist pikema aja jooksul 80 g. Lisaks sellele ei tohi katse käigus tekkida ega pärast katset jääda ohtlikke teravaid ääri.
 5.2.3.2. Punkti 5.2.3 nõudeid ei kohaldata kõige tagumiste istmete, vastastikku kokkupuutuvate seljatugedega istmete ega eeskirja nr 21 „Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses nende sisustusega“ (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2, viimati muudetud kujul) nõuetele vastavate istmete suhtes.
 5.2.4. Istmete tagumiste osade pinnal ei või olla ohtlikku karedust ega teravaid ääri, mis võiksid suurendada sõitjate raskete vigastuste ohtu. See nõue loetakse täidetuks, kui punktis 6.1 täpsustatud tingimustel katsetatud istmete tagumiste osade pinna kumerusraadius on vähemalt:
 2,5 mm piirkonnas 1,
 5,0 mm piirkonnas 2,
 3,2 mm piirkonnas 3.
 Need piirkonnad on määratletud punktis 6.8.1.
 5.2.4.1. See nõue ei kehti:
 5.2.4.1.1. erinevate piirkondade osade suhtes, mis tungivad ümbritsevast pinnast esile vähem kui 3,2 mm võrra ja millel on tömbid ääred, tingimusel et esiletungiva osa kõrgus ei ületa poolt selle osa laiusest;
 5.2.4.1.2. kõige tagumiste istmete, vastastikku kokkupuutuvate seljatugedega istmete ega eeskirja nr 21 „Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses nende sisustusega“ (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2, viimati muudetud kujul) nõuetele vastavate istmete suhtes;
 5.2.4.1.3. istmete tagumiste osade suhtes, mis asuvad iga istmerea kõige madalamat R-punkti läbivast horisontaaltasapinnast allpool. (Kui istmeridadel on erinevad kõrgused, pööratakse tasapind tagantpoolt alates üles- või allapoole, nii et see moodustab vertikaalse astme, mis läbib vahetult eespool oleva istmerea R-punkti);
 5.2.4.1.4. sellised osade suhtes nagu elastne metallvõrk.
 5.2.4.2. Punktis 6.8.1.2 määratletud piirkonnas 2 võib pindade raadius olla alla 5 mm, kuid mitte alla 2,5 mm, eeldusel et need on edukalt läbinud käesoleva eeskirja 6. lisas ettenähtud energia hajumise katse. Lisaks sellele peavad need pinnad olema polsterdatud, et vältida pea otsest kontakti istme raamiga.
 5.2.4.3. Kui eespool nimetatud piirkondades on osi, mille Shore’i kõvadus A on väiksem kui 50, kohaldatakse eespool olevaid nõudeid ainult jäikade osade suhtes, välja arvatud nõuded, mis on seotud 6. lisa nõuetele vastava energia hajumise katsega.
 5.2.5. Punktides 6.2 ja 6.3 kirjeldatud katse käigus või järel ei või ilmneda ühtki riket istmeraamis, istme kinnituspunktides, reguleerimis- ja nihutussüsteemides ega nende lukustussüsteemides. Lubatud on jäävdeformatsioonid ja sealhulgas rebendid, eeldusel et need ei suurenda kokkupõrke korral vigastuste ohtu ja et seade pidas vastu ettenähtud koormusele.
 5.2.6. Punktis 6.3 ja käesoleva määruse 9. lisa punktis 2.1 kirjeldatud katsete käigus ei või lukustussüsteemid avaneda.
 5.2.7. Katsete järel peavad nihutussüsteemid, mis on ette nähtud sõitjatele juurdepääsu võimaldamiseks või lihtsustamiseks, olema töökorras; neid peab saama vähemalt üks kord avada ning nende abil peab saama nihutada istet või istme osa, mille tarvis need on ette nähtud.
 Mis tahes muud nihutussüsteemid ning reguleerimis- ja lukustussüsteemid ei pea olema töökorras.
 Peatugedega istmete puhul peab seljatoe ja selle lukustusseadmete tugevus vastama punktis 6.2 sätestatud nõuetele, kui vastavalt punktile 6.4.3.6 tehtud katsete järel ei ole iste või seljatugi purunenud; vastasel juhul tuleb näidata, et iste vastab punktis 6.2 sätestatud nõuetele.
 Istmete (pinkide) puhul, millel on istekohti rohkem kui peatugesid, ja juhul kui tootja otsustab punkti 6.4 katses mitte kasutada jõumomenti 53 daNm, tuleb lisaks punktis 6.4 kirjeldatud katsele teha punkti 6.2 kohane seljatoe tugevuskatse.
 5.3. Kõigi N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukite istmete ning eeskirja nr 80 alla mittekuuluvate M2- ja M3-kategooria sõidukite istmete suhtes kohaldatavad üldnõuded
 Erandina punktist 5.1 kohaldatakse nõudeid ka küljega sõidusuunas olevate istmete suhtes kõigi sõidukikategooriate puhul.
 5.3.1. Istmed ja pinkistmed peavad olema püsivalt sõiduki külge kinnitatud.
 5.3.2. Liikuvaid ja pinkistmeid peab saama igas võimalikus asendis automaatselt lukustada.
 5.3.3. Reguleeritavaid seljatugesid peab saama igas võimalikus asendis lukustada.
 5.3.4. Kõik istmed, mida saab kallutada ettepoole või millel on kokkuklapitavad seljatoed, ning klappistmed peavad kasutusasendis automaatselt lukustuma.
 Seda nõuet ei kohaldata klappistmete suhtes, mis on paigaldatud I, II või A klassi M2- või M3-kategooria sõidukites ratastoolidele või seisvatele reisijatele ettenähtud aladesse ning klappistmete suhtes, mis on paigaldatud M2- või M3-kategooria sõidukite vahekäikudesse.
 5.4. Peatugede paigaldamine
 5.4.1. Peatugi tuleb paigaldada kõigi M1-kategooria sõidukite kõigile välimistele eesistmetele. Käesoleva eeskirja kohaselt võib tüübikinnituse anda ka peatugedega istmetele, mis on ette nähtud muude istekohtade ja sõidukitüüpide tarvis.
 5.4.2. Peatugi tuleb paigaldada kõigi kuni 3 500 kg täismassiga M2-kategooria ja N1-kategooria sõidukite kõigile välimistele esiistmetele; nendele sõidukitele paigaldatud peatoed peavad vastama eeskirja nr 25 nõuetele, mida on muudetud 04-seeria muudatustega.
 5.5. Istmete erinõuded, millele on paigaldatud või saab paigaldada peatoed
 5.5.1. Peatugi ei tohi olla sõitjatele lisaohuallikas. Eelkõige ei tohi sellel üheski kasutusasendis olla ohtlikku karedust ega teravaid ääri, mis võiksid suurendada sõitjate vigastuste ohtu või raskust.
 5.5.1.1. Punktis 6.8.1.1.3 määratletud piirkonnas 1 asuvate peatugede esi- ja tagumiste külgede osad peavad olema polsterdatud nii, et vältida pea otsest kokkupuudet sõiduki detailidega, ning need peavad täitma punkti 5.2.4 nõudeid.
 5.5.1.2. Punktis 6.8.1.2 määratletud piirkonnas 2 asuvate peatugede esi- ja tagumiste külgede osad peavad olema polsterdatud nii, et vältida pea otsest kokkupuudet sõiduki detailidega, ning need peavad täitma punkti 5.2.4 nõudeid, mida kohaldatakse piirkonnas 2 asuvate istmete tagumiste osade suhtes. Seljatoega kokkuehitatud peatugede korral loetakse peatoe esiküljeks ala, mis jääb R-punktist 540 mm kaugusel oleva võrdlusjoonega risti olevast tasapinnast ülespoole ning asub kahe vertikaalse pikiteljelise tasapinna vahel, mis ulatub mõlemal pool võrdlusjoont 85 mm kaugusele.
 5.5.2. Allpool punktis 6.8.1.1.3 määratletud piirkonnas 1 asuvate peatugede esi- ja tagumised küljed peavad läbima energia neeldumise katse.
 5.5.2.1. Nõue loetakse täidetuks, kui 6. lisas määratletud korra kohaselt tehtud katsete puhul ei ületa peakujulise katseseadme aeglustus 3 millisekundist pikema aja jooksul 80 g. Lisaks sellele ei tohi katse käigus tekkida ega pärast katset jääda ohtlikke teravaid ääri.
 5.5.3. Punktide 5.5.1 ja 5.5.2 nõudeid ei kohaldata nende peatugede tagumiste külgede osade suhtes, mis on ette nähtud paigaldamiseks istmetele, mille taga ei ole ühtegi istet.
 5.5.4. Peatugi kinnitatakse istme või sõiduki kere külge nii, et peatoe polstrist või seljatoe külge kinnitusest ei tungiks esile jäiku ja ohtlikke osasid, kui katse käigus rakendatakse peakujulisele katseseadmele survet.
 5.5.5. Peatoega istme puhul võib kokkuleppel tehnilise teenistusega lugeda punkti 5.2.3 sätted täidetuks, kui peatoega iste vastab punkti 5.5.2 sätetele.
 5.6. Peatugede kõrgus
 5.6.1. Peatugede kõrgust mõõdetakse punktis 6.5 kirjeldatu kohaselt.
 5.6.2. Mittereguleeritava kõrgusega peatugede puhul peab esiistmetel olema peatugede kõrgus vähemalt 800 mm ja muudel istekohtadel vähemalt 750 mm.
 5.6.3. Reguleeritava kõrgusega peatoed:
 5.6.3.1. esiistmetel peab peatugede kõrgus olema vähemalt 800 mm ja muudel istekohtadel vähemalt 750 mm. See kõrgus mõõdetakse kõige kõrgema ja kõige madalama reguleeritava asendi vahelises asendis;
 5.6.3.2. kõrgus ei tohi mingil juhul olla alla 750 mm;
 5.6.3.3. muude istmete puhul, v.a esiistmed, võivad peatoed olla sellised, et neid saab nihutada asendisse, mille kõrgus on alla 750 mm, eeldusel et sõitjale on selge, et see asend ei ole ette nähtud peatoe kasutamiseks;
 5.6.3.4. eesistmete puhul võivad peatoed olla sellised, et neid saab tühja istme puhul automaatselt nihutada asendisse, mille kõrgus on alla 750 mm, eeldusel et need lähevad automaatselt kasutusasendisse, kui sõitja istub istmele.
 5.6.4. Punktides 5.6.2 ja 5.6.3.1 nimetatud mõõtmed võivad eesistmete puhul olla alla 800 mm ja teiste istmete puhul alla 750 mm, et jätta piisavalt ruumi peatoe ja katuse sisepinna, akende või ükskõik millise sõiduki kere osa vahele; see vahe ei tohi siiski ületada 25 mm. Nihutus- ja/või reguleerimissüsteemidega varustatud istmete puhul kohaldatakse seda kõigi istmekohtade suhtes. Lisaks sellele ei või erandina punktis 5.6.3.2 sätestatust olla ühegi kasutusasendi kõrgus alla 700 mm.
 5.6.5. Erandina punktides 5.6.2 ja 5.6.3.1 nimetatud kõrgusenõuetest ei tohi ühegi tagumise keskmise istme või istekoha peatoe kõrgus olla alla 700 mm.
 5.7. Istme puhul, millele saab paigaldada peatoe, kontrollitakse vastavust punktidele 5.2.3 ja 5.5.2.
 5.7.1. Seadme selle osa kõrgus, millele toetub pea ja mida mõõdetakse allpool punktis 6.5 kirjeldatud korras, ei või reguleeritava kõrgusega peatoe puhul olla alla 100 mm.
 5.8. Mittereguleeritava kõrgusega seadme puhul ei või seljatoe ja peatoe vaheline ava olla üle 60 mm. Kui peatugi on reguleeritava kõrgusega, ei või see kõige madalamas asendis olla seljatoe ülemisest osast kaugemal kui 25 mm. Reguleeritava kõrgusega istmete või pinkistmete puhul, millel on eraldiseisvad peatoed, kontrollitakse seda nõuet kõigi istme või pinkistme asendite juures.
 5.9. Seljatoega kokkuehitatud peatugede puhul tuleb vaadelda järgmist piirkonda:
 ala, mis jääb punktist R 540 mm kaugusel oleva võrdlusjoonega risti asetsevast tasapinnast ülespoole;
 ala, mis jääb kahe vertikaalse pikiteljelise tasapinna vahele, mis ulatub mõlemal pool võrdlusjoont 85 mm kaugusel. Selles piirkonnas on lubatud üks või mitu ava, mis olenemata kujust asuvad kaugusel a, mis ületab 60 mm allpool punktis 6.7 kirjeldatud mõõtmisviisi juures, eeldusel et punktis 6.4.3.3.2 ettenähtud lisakatse järel on punkti 5.12 nõuded siiski täidetud.
 5.10. Reguleeritava kõrgusega peatugede puhul võib olla peatoena toimiva seadme osal üks või mitu ava, mis olenemata kujust asuvad kaugusel a, mis ületab 60 mm punktis 6.7 kirjeldatud mõõtmisviisi juures, eeldusel et punktis 6.4.3.3.2 ettenähtud lisakatse järel on punkti 5.12 nõuded siiski täidetud.
 5.11. Peatoe laius peab olema selline, et normaalselt istuva isiku pea oleks kohaselt toetatud. Nagu on kindlaks määratud punktis 6.6 kirjeldatud korras, katab peatugi piirkonna, mis ulatub selle istme vertikaaltasapinnast, mille jaoks peatugi on ette nähtud, mõlemal pool vähemalt 85 mm kaugusele.
 5.12. Peatugi ja selle kinnitus peavad olema sellised, et mõõdetuna vastavalt punktis 6.4.3 sätestatud staatilisele menetlusele on peatoe võimaldatav maksimaalne pea nihkumine tahapoole (X) alla 102 mm.
 5.13. Peatugi ja selle kinnituspunkt peavad purunemata vastu pidama allpool punktis 6.4.3.6 nimetatud raskusele. Seljatoega kokkuehitatud peatugede puhul kohaldatakse käesoleva punkti nõudeid seljatoe osade suhtes, mis asuvad R-punktist 540 mm kaugusel oleva võrdlusjoonega risti asetseva tasapinna kohal.
 5.14. Kui peatugi on reguleeritav, ei tohi olla võimalik seda tõsta maksimaalsest toimimiskõrgusest kõrgemale, välja arvatud juhul, kui kasutaja teeb seda meelega ning see ei ole seotud reguleerimiseks vajalike toimingutega.
 5.15. Seljatoe ja selle lukustusseadmete tugevus peab vastama punktis 6.2 sätestatud nõuetele, kui vastavalt punktile 6.4.3.6 tehtud katsete järel ei ole iste või seljatugi purunenud; vastasel juhul tuleb näidata, et iste vastab punktis 6.2 sätestatud nõuetele.
 5.16. Erinõuded reisijate kaitsmiseks pagasi liikumise eest
 5.16.1. Seljatoed
 Seljatoed ja/või peatoed, mis moodustavad pagasiruumi esiseina, kui kõik istmed on paigaldatud tavalisse kasutusasendisse tootja poolt näidatud viisil, peavad olema piisavalt tugevad, et kaitsta sõitjaid laupkokkupõrkes kohalt liikunud pagasi eest. See nõue loetakse täidetuks, kui 9. lisas kirjeldatud katse ajal või järel jäävad seljatoed samasse asendisse ja nende lukustussüsteemid paigale. Seljatugede ja nende kinnituste deformeerumine on katsete ajal lubatud, kui katsetatud seljatoe ja/või peatugede nende osade, mille Shore’i kõvadus A on suurem kui 50, kõvemate osade esiserv ei liigu ettepoole pikitasapinnast, mis läbib:
 a)
 punkti kõnealuse istme R-punktist 150 mm eespool peatoe osade puhul;
 b)
 punkti kõnealuse istme R-punktist 100 mm eespool istme seljatoe osade puhul;
 välja arvatud katseblokkide tagasilöögifaasid.
 Seljatoega kokkuehitatud peatugede puhul määratletakse piir peatoe ja seljatoe vahel tasapinnaga, mis on risti võrdlusjoonega 540 mm kaugusel R-punktist.
 Kõik mõõdud võetakse pagasiruumi esiseina moodustava istme või istekoha pikiteljelisel kesktasapinnal.
 9. lisas kirjeldatud katses peavad katseblokid jääma kõnealuse seljatoe (kõnealuste seljatugede) taha. Turvavöö tõmburi kahjustamise korral kontrollitakse, kas tõmbur on lukustunud katse tulemusena või seda saab lukustada turvavöö käsitsi väljatõmbamisega.
 5.16.2. Eraldussüsteemid
 Sõidukitootja taotluse põhjal võib 9. lisas kirjeldatud katse viia läbi paigaldatud eraldussüsteemidega, kui need süsteemid paigaldatakse sellele konkreetsele sõidukitüübile standardvarustusena.
 Eraldussüsteeme, võrku ja traatvõrku, mis asub tavalises kasutusasendis seljatugedest kõrgemal, katsetatakse vastavalt 9. lisa punktile 2.2.
 Nõue loetakse täidetuks, kui katse jooksul jäävad eraldussüsteemid samale kohale. Eraldussüsteemide deformeerumine katse käigus on lubatud, kui eraldusseina esiserv (sealhulgas katsetatava(te) seljatoe (seljatugede) ja/või peatoe (peatugede) need osad, mille Shore’i kõvadus A on suurem kui 50), ei liigu ettepoole vertikaalsest tasapinnast, mis läbib:
 a)
 punkti kõnealuse istme R-punktist 150 mm eespool peatoe osade puhul;
 b)
 punkti kõnealuse istme R-punktist 100 mm eespool seljatoe ja eraldussüsteemi muude osade puhul.
 Seljatoega kokkuehitatud peatoe korral on peatoe ja seljatoe vaheline piir määratletud punktis 5.16.1.
 Kõik mõõdud võetakse pagasiruumi esiseina moodustava istme või istekoha pikiteljelisel kesktasapinnal.
 Pärast katset ei tohi ilmneda teravaid või karedaid servi, mis võivad suurendada sõitjate vigastuste ohtu või tõsidust. Turvavöö tõmburi kahjustamise korral kontrollitakse, kas tõmbur on lukustunud katse tulemusena või seda saab lukustada turvavöö käsitsi väljatõmbamisega.
 5.16.3. Punktides 5.16.1 ja 5.16.2 nimetatud nõudeid ei kohaldata pagasipidurdussüsteemide suhtes, mis aktiveeruvad kokkupõrke korral automaatselt. Tootja peab tehnilisele teenistusele rahuldaval viisil näitama, et selliste süsteemide pakutav kaitse on samaväärne punktides 5.16.1 ja 5.16.2 kirjeldatuga.
 6. KATSED
 6.1. Kõigi katsete suhtes kohaldatavad üldnõuded
 6.1.1. Kui seljatugi on reguleeritav, tuleb see lukustada asendisse, mille puhul on 3. lisas kirjeldatud mannekeeni torso kalle tahapoole vertikaalse võrdlusjoone suhtes võimalikult lähedal 25 kraadile, kui tootja ei ole ette näinud teisiti.
 6.1.2. Kui iste, selle lukustusmehhanism ja paigaldus on identne või sümmeetriline mõne teise sama sõiduki istmega, võib tehniline teenistus katsetada ainult üht sellist istet.
 6.1.3. Reguleeritavate peatugedega istmete puhul viiakse katsed läbi nii, et peatoed on kõige ebasoodsamas asendis (tavaliselt kõige kõrgem asend), mida reguleerimissüsteem võimaldab.
 6.1.4. Klappistmeid katsetatakse sõitja poolt kasutatavas asendis.
 6.2. Seljatoe ja selle reguleerimissüsteemide tugevuskatse
 6.2.1. Käesoleva eeskirja 3. lisas näidatud mannekeeni selga simuleeriva osaga rakendatakse seljatoe ülemisele osale pikisuunas ja tahapoole R-punkti suhtes 53 daNm suurust jõumomenti. Pinkistme puhul, kus kogu tugiraam (sealhulgas peatugede tugiraam) või selle osa on ühine mitmele istekohale, viiakse katse läbi üheaegselt kõigi istekohtade suhtes.
 6.3. Istme kinnituspunktide, reguleerimis-, lukustus- ja nihutussüsteemide tugevuskatse
 6.3.1. Vastavalt 7. lisa punkti 1 nõuetele rakendatakse sõiduki kogu kerele 30 ms jooksul laupkokkupõrget imiteerivat pikisuunalist horisontaalset aeglustust, või taotleja valikul vähemalt 20 g suurust kiirendust. Tootja taotluse korral võib alternatiivina kasutada 9. lisa liites kirjeldatud katsetõuget.
 6.3.2. Rakendatakse tagant kokkupõrget imiteerivat pikisuunalist horisontaalset aeglustust või taotleja valikul punkti 6.3.1 kohast kiirendust.
 6.3.3. Vastavust punktide 6.3.1 ja 6.3.2 nõuetele kontrollitakse istme igas asendis. Reguleeritavate peatugedega istmete puhul viiakse katsed läbi nii, et peatoed on kõige ebasoodsamas asendis (tavaliselt kõige kõrgem asend), mida reguleerimissüsteem võimaldab. Katse ajal on iste sellises asendis, et ükski väline tegur ei takista lukustussüsteemide avanemist.
 Tingimused on täidetud, kui katsetatakse istet, mis on reguleeritud järgmistesse asenditesse:
 pikisuunaline asend on reguleeritud tootja osutatud kõige eesmisest tavalisest juhtimisasendist või kasutusasendist ühe sälgu või 10 mm võrra tahapoole (sõltumatu vertikaalse reguleerimisega istmete puhul pannakse istmepadi kõige kõrgemasse asendisse);
 pikisuunaline asend on reguleeritud tootja osutatud kõige tagumisest tavalisest juhtimisasendist või kasutusasendist ühe sälgu või 10 mm võrra ettepoole (sõltumatu vertikaalse reguleerimisega istmete puhul pannakse istmepadi kõige madalamasse asendisse) ning vastavalt punkti 6.3.4 nõuetele, kui see on asjakohane.
 6.3.4. Juhtudel, kui lukustussüsteemid on sellised, et muus istme asendis kui punktis 6.3.3 määratletud asendid oleks jõudude jaotumine lukustussüsteemidele ja kinnituspunktidele ebasoodsam kui punktis 6.3.3 määratletud kummagi konfiguratsiooni puhul, viiakse katsed läbi istme selles vähem soodsas asendis.
 6.3.5. Punkti 6.3.1 katsetingimused loetakse täidetuks, kui tootja palvel asendatakse need töökorras oleva täieliku sõiduki kokkupõrkekatsega jäiga tõkke vastu käesoleva eeskirja 7. lisa punkti 2 sätete kohaselt. Sellisel juhul reguleeritakse iste punktides 6.1.1, 6.3.3 ja 6.3.4 sätestatud viisil asendisse, mille puhul on jõudude jaotumine kinnitussüsteemis kõige ebasoodsam.
 6.4. Peatoe toimimiskatse
 6.4.1. Kui peatugi on reguleeritav, pannakse see kõige ebasoodsamasse asendisse (tavaliselt kõige ülemine asend), mida reguleerimissüsteem võimaldab.
 6.4.2. Pinkistme puhul, kus kogu tugiraam (sealhulgas peatugede tugiraam) või selle osa on ühine mitmele istekohale, viiakse katse läbi üheaegselt kõigi istekohtade suhtes.
 6.4.3. Katse
 6.4.3.1. Kõik jooned, sealhulgas võrdlusjoone projektsioonid, kantakse kõnealuse istme või istekoha vertikaalsele kesktasapinnale (vt käesoleva eeskirja 5. lisa).
 6.4.3.2. Nihutatud võrdlusjoon saadakse nii, et käesoleva eeskirja 3. lisas osutatud mannekeeni seljaosa simuleerivale osale rakendatakse algjõudu, mis annab R-punkti suhtes tahapoole suunatud 37,3 daNm suuruse jõumomendi. Kui pinkistmeid katsetatakse üheaegselt, rakendatakse tahapoole suunatud jõumomenti kõigi pingi istekohtade suhtes üheaegselt, olenemata sellest, kas istmed on peatoega või ilma.
 6.4.3.3. 165 mm läbimõõduga ümmarguse peakujulise katseseadme abil rakendatakse nihutatud võrdlusjoonele täisnurga all 65 mm kaugusel peatoe ülemisest servast algjõudu, mis annab R-punkti suhtes 37,3 daNm suuruse jõumomendi; võrdlusjoon jääb vastavalt punkti 6.4.3.2 nõuetele kindlaksmääratud nihutatud asendisse. Kui pinkistmeid katsetatakse üheaegselt, rakendatakse jõudu kõigi pingi olemasolevate seljatugede suhtes ühel ajal.
 6.4.3.3.1. Kui avad ei võimalda rakendada punktis 6.4.3.3 kirjeldatud jõudu 65 mm kaugusel peatoe ülemisest äärest, võib seda vahemaad vähendada nii, et jõu telg läbib avale lähima raamiosa keskjoone.
 6.4.3.3.2. Punktides 5.9 ja 5.10 kirjeldatud juhtudel korratakse katset, rakendades igale avale 165 mm läbimõõduga kuuli abil jõudu, mis:
 läbib ava kõige väiksema osa raskuskeskme võrdlusjoonega paralleelsel põikitasapinnal ja
 annab R-punkti suhtes 37,3 daNm suuruse jõumomendi.
 6.4.3.4. Määratakse kindlaks ümmarguse peakujulise katseseadme puutuja Y, mis on paralleelne nihutatud võrdlusjoonega.
 6.4.3.5. Mõõdetakse ülaltoodud punktis 5.11 sätestatud vahemaa X puutuja Y ja nihutatud võrdlusjoone vahel.
 6.4.3.6. Peatoe tõhususe kontrollimiseks suurendatakse punktides 6.4.3.3 ja 6.4.3.3.2 määratletud esialgset koormust kuni jõumomendini 89 daN, kui iste või seljatugi ei purune varem. Tootja taotlusel suurendatakse punktis 6.4.3.2 osutatud jõudu samaaegselt jõumomendini 53 daNm peatugedeta istmete korral, et võimaldada punktide 5.15. ja 6.2 samaaegset täitmist.
 6.5. Peatoe kõrguse kindlaksmääramine
 6.5.1. Kõik jooned, sealhulgas võrdlusjoone projektsioon, kantakse kõnealuse istme või istekoha vertikaalsele kesktasapinnale; kõnealuse tasapinna ristumiskoht istmega määrab kindlaks peatoe ja seljatoe piirjooned (vt käesoleva eeskirja 4. lisa joonist 1).
 6.5.2. Käesoleva eeskirja 3. lisas kirjeldatud mannekeen pannakse normaalasendis istmele.
 6.5.3. Kõnealusel istmel oleva käesoleva eeskirja 3. lisas näidatud mannekeeni võrdlusjoone projektsioon kantakse seejärel ülaltoodud punktis 6.4.3.1 määratletud tasapinnale.
 Peatoe ülemise ääre puutuja S tõmmatakse võrdlusjoonega risti.
 6.5.4. R-punkti ja puutuja S vaheline kaugus h on kõrgus, mida tuleb arvestada punkti 5.6 nõuete rakendamisel.
 6.6. Peatoe laiuse kindlaksmääramine (vt käesoleva eeskirja 4. lisa joonist 2)
 6.6.1. Võrdlusjoonega risti olev ja punktis 6.5.3 määratletud puutujast S 65 mm allpool asuv tasapind S1 määrab kindlaks piirjoonega C ümbritsetud peatoe osa.
 6.6.2. Peatoe laius, mida tuleb võtta arvesse punkti 5.11 nõuete rakendamisel, on tasapinnal S1 mõõdetud vertikaalsete pikiteljeliste tasapindade P ja P’ vaheline vahemaa L.
 6.6.3. Vajaduse korral mõõdetakse peatoe laiust ka tasapinnal, mis on võrdlusjoonega risti ja istme punktist R 635 mm kõrgusel; see vahemaa mõõdetakse piki võrdlusjoont.
 6.7. Peatoe ava kauguse a määramine (vt käesoleva eeskirja 8. lisa)
 6.7.1. 165 mm läbimõõduga kuuli abil määratakse iga ava puhul kindlaks vahemaa a peatoe esikülje suhtes.
 6.7.2. Kuul viiakse avaga kokkupuutesse ava selles osas, kus kuul jõudu rakendamata maksimaalselt sisse vajub.
 6.7.3. Kuuli ja ava kahe kokkupuutepunkti vaheline vahemaa moodustab kauguse a, mida võetakse arvesse hindamisel ülaltoodud punktide 5.9 ja 5.10 alusel.
 6.8. Katsed energia hajumise kontrollimiseks seljatoel ja peatoel
 6.8.1. Kontrollitakse istmete tagumiste osade neid pindu, mis asuvad allpool määratletud piirkondades ja mida 165 mm läbimõõduga kuul puudutab, kui iste on paigaldatud sõidukisse.
 6.8.1.1. Piirkond 1
 6.8.1.1.1. Peatugedeta eraldi istmete puhul hõlmab see piirkond seljatoe tagumist osa, mis asub istme keskjoonest mõlemal pool 100 mm kaugusel olevate vertikaalsete pikiteljeliste tasapindade vahel ja jääb seljatoe ülemisest äärest 100 mm allpool oleva võrdlusjoonega risti oleva tasapinna kohale.
 6.8.1.1.2. Peatugedeta pinkistmete puhul ulatub see piirkond tootja määratletud iga ettenähtud välimise istekoha pikiteljelisest kesktasapinnast mõlemal pool 100 mm kaugusel olevate vertikaalsete pikiteljeliste tasapindade vahele ja seljatoe ülemisest äärest 100 mm allpool oleva võrdlusjoonega risti oleva tasapinna kohale.
 6.8.1.1.3. Peatugedega istmete või pinkistmete puhul jääb see piirkond asjaomase istme või istekoha pikiteljelisest kesktasapinnast mõlemal pool 70 mm kaugusel olevate vertikaalsete pikiteljeliste tasapindade vahele ja asub R-punktist 635 mm kaugusel oleva võrdlusjoonega risti asetseva tasapinna kohal. Kui peatugi on reguleeritav, pannakse see katse ajaks kõige ebasoodsamasse asendisse (tavaliselt kõige ülemine asend), mida reguleerimissüsteem võimaldab.
 6.8.1.2. Piirkond 2
 6.8.1.2.1. Peatugedeta istmete või pinkistmete ning mahavõetavate või eraldiseisvate peatugedega istmete või pinkistmete puhul ulatub piirkond 2 seljatoe ülemisest äärest 100 mm kaugusel asuva võrdlusjoonega risti oleva tasapinna kohale (välja arvatud piirkonna 1 osad).
 6.8.1.2.2. Seljatoega kokkuehitatud peatugedega istmete või pinkistmete puhul ulatub piirkond 2 kõnealuse istme või istekoha R-punktist 440 mm kaugusel asuva võrdlusjoonega risti oleva tasapinna kohale (välja arvatud piirkonna 1 osad).
 6.8.1.3. Piirkond 3
 6.8.1.3.1. Piirkond 3 hõlmab punktis 5.2.4.1.3 määratletud horisontaaltasapindade kohal oleva istme või pinkistmete seljatoe osa (välja arvatud piirkondades 1 ja 2 asuvad osad).
 6.9. Samaväärsed katsemeetodid
 Kui kasutatakse muud katsemeetodit kui punktides 6.2, 6.3 ja 6.4 ning 6. lisas määratletud katsemeetodid, tuleb tõestada selle samaväärsust.
 7. TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE
 Toodangu nõuetele vastavuse menetlused peavad olema kooskõlas kokkuleppe 1. liitega (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) ja vastama järgmistele nõuetele.
 7.1. Iga käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukit tuleb toota nii, et see vastaks kinnitatud tüübile, täites punktis 5 sätestatud nõudeid. Siiski ei ole punktides 2.12.2 ja 2.12.3 määratletud peatugede puhul välistatud sõiduki vastavus kinnitatud tüübile isegi juhul, kui seda turustatakse peatugedeta istmetega.
 7.2. Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib alati kontrollida igas tootmisüksuses kasutatavaid vastavuse tagamise meetodeid. Samuti võib see asutus korraldada seeriatoodetud sõidukite pistelist kontrolli punktis 5 sätestatud nõuete osas.
 8. KARISTUSED TOODANGU MITTEVASTAVUSE KORRAL
 8.1. Käesoleva eeskirja kohaselt sõidukitüübile antud tüübikinnituse võib tühistada, kui ei järgita punktis 7.1 sätestatud nõudeid või kui sõidukid ei läbi punktis 7 kirjeldatud kontrolli.
 8.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.
 9. SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE SEOSES istmete, nende kinnituste ja/või peatugedega
 9.1. Igast sõidukitüübi istmete, istmekinnituste ja/või peatugede muudatusest tuleb teatada sõidukile tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Asutus võib seejärel:
 9.1.1. leida, et tehtud muudatustel ei ole tõenäoliselt märgatavat soovimatut mõju ja sõiduk vastab igal juhul jätkuvalt nõuetele; või
 9.1.2. leida, et muudatused on punktides 6.2, 6.3 ja 6.4 kindlaks määratud tulemuste suhtes piisavalt ebaolulised, nii et neid saab kontrollida tüübikinnituskatsete tulemustel põhinevate arvutustega; või
 9.1.3. nõuda täiendavat aruannet katsed korraldanud tehniliselt teenistuselt.
 9.2. Tüübikinnituse andmisest või selle andmisest keeldumisest ning tüübikinnituse muudatustest teavitatakse käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi punktis 4.3 kehtestatud korras.
 9.3. Tüübikinnitust laiendanud pädev asutus määrab sellisele laiendusele seerianumbri ja teatab sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.
 10. TOOTMISE LÕPETAMINE
 10.1. Kui tüübikinnituse valdaja lõpetab täielikult vastavalt käesolevale eeskirjale kinnitatud seadme tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Asjakohase teate kättesaamisel teatab asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.
 11. KASUTAMISJUHEND
 11.1. Reguleeritavate peatugedega istmete puhul esitavad tootjad peatugede kasutamis-, reguleerimis-, lukustamis- ja vajaduse korral eemaldamisjuhendi.
 12. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID
 Käesolevat eeskirja kohaldavad lepinguosalised teatavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete korraldamise eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid, kuhu tuleb saata vormikohased teated teistes riikides väljaantud tüübikinnituse, tüübikinnituse laiendamise, selle andmisest keeldumise või tühistamise kohta.
 13. ÜLEMINEKUSÄTTED
 13.1. Pärast 06-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda andmast tüübikinnitusi käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 06-seeria muudatustega.
 13.2. Alates 1. oktoobrist 1999 annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnitusi ainult juhul, kui 06-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuded on täidetud.
 13.3. Alates 1. oktoobrist 2001 võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda tunnustamast tüübikinnitusi, mis pole antud vastavalt 06-seeria muudatustega muudetud käesolevale eeskirjale.
 13.4. Pärast 07-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda andmast tüübikinnitusi käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 07-seeria muudatustega.
 13.5. Pärast 24 kuu möödumist 07-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnitusi ainult juhul, kui sõidukitüüp vastab 07-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.
 13.6. Pärast 48 kuu möödumist 07-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast kaotavad olemasolevad käesoleva eeskirja kohased tüübikinnitused kehtivuse, kui sõidukitüübid ei vasta 07-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.
 13.7. Pärast 08-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda andmast tüübikinnitusi käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 08-seeria muudatustega.
 13.8. Pärast 24 kuu möödumist 08-seeria muudatuste jõustumiskuupäevast annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab 08-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.
 13.9. Pärast 36 kuu möödumist 08-seeria muudatuste jõustumiskuupäevast võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda tunnustamast tüübikinnitusi, mis ei ole antud kooskõlas 08-seeria muudatustega muudetud käesolevale eeskirjale.
 13.10. Olenemata punktidest 13.8 või 13.9 jäävad kehtima sõidukikategooriatele antud tüübikinnitused, mida 08-seeria muudatused ei mõjuta, ning käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tunnustavad neid jätkuvalt.
 13.11. Kui eeskirjaga ühinemise hetkel ei ole kokkuleppeosalise riiklikes eeskirjades nõuet, mis keelaks küljega sõidu suunas olevad istmed, võivad kokkuleppeosalised lubada selliste istmete paigaldamist riikliku tüübikinnituse alusel ning sellisel juhul ei saa sellise kategooria bussidele anda tüübikinnitust käesoleva eeskirja alusel.
 13.12. Pärast 09-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda andmast tüübikinnitusi käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 09-seeria muudatustega.
 13.12.1. Alates 1. septembrist 2020 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama varasemate seeriate muudatuste kohaseid tüübikinnitusi, mis on antud 1. septembril 2020 või hiljem.
 13.12.2. Kuni 1. septembrini 2022 peavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tunnustama varasemate seeriate muudatuste kohaseid tüübikinnitusi, mis on antud enne 1. septembrit 2020.
 13.12.3. Alates 1. septembrist 2022 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohaseid tüübikinnitusi.
 13.12.4. Olenemata punktist 13.12.3 jätkavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohaselt antud tüübikinnituste tunnustamist sõidukite puhul, mida ei mõjuta 09-seeria muudatused.
 13.12.5. Ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline ei tohi keelduda andmast käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohaseid tüübikinnitusi või nende laiendusi.
 (1) Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, para. 2 - http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (2) 1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas, dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, Annex 3 - http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (3) M2-kategooria sõidukid, mis saavad käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse eeskirja nr 80 alternatiivina (kooskõlas selle eeskirja punktiga 1.2), peavad samuti vastama käesoleva punkti nõuetele.
 1. LISA
 TEATIS
 (suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)
 (1)
 Välja andnud:
 haldusasutuse nimetus:
 ...
 ...
 milles käsitletakse sõiduki (2):
 tüübikinnituse andmist,
 tüübikinnituse laiendamist,
 tüübikinnituse andmisest keeldumist,
 tüübikinnituse tühistamist,
 tootmise lõpetamist
 seoses istmete ja nende kinnituste tugevusega nii paigaldatud peatugedega või peatugede paigaldamisvõimalusega istmete puhul kui ka istmete puhul, kuhu selliseid seadmeid ei saa paigaldada, ning peatugede omadustega vastavalt eeskirjale nr 17
 Tüübikinnituse nr ... Laienduse nr ...
 1. Mootorsõiduki kaubanimi või kaubamärk ...
 2. Sõidukitüüp ...
 3. Tootja nimi ja aadress ...
 4. Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress ...
 5. Istmete kirjeldus ...
 6. Istmete arv, kuhu on paigaldatud või saab paigaldada reguleeritavad või mittereguleeritavad peatoed ...
 7. Istme või selle osade reguleerimis-, nihutus- ja lukustussüsteemide kirjeldus ja sõitjat pagasi liikuma hakkamise eest kaitsva süsteemi kirjeldus: ...
 8. Istme kinnituste kirjeldus: ...
 9. Istmete asend katsetel pikitelje suhtes: ...
 10. Seadme tüüp: aeglustus/kiirendus (2)
 11. Sõiduki tüübikinnituseks esitamise kuupäev: ...
 12. Tüübikinnituskatsete korraldamise eest vastutav tehniline teenistus: ...
 13. Teenistuse esitatud aruande kuupäev: ...
 14. Teenistuse esitatud aruande number: ...
 15. Märkused ...
 16. Tüübikinnitus antud/tüübikinnituse andmisest keeldutud/tüübikinnitust laiendatud/tüübikinnitus tühistatud (2)
 17. Laiendamise põhjus(ed) (vajaduse korral) ...
 18. Tüübikinnitusmärgi asukoht sõidukil ...
 19. Koht: ...
 20. Kuupäev: ...
 21. Allkiri: ...
 22. Käesolevale teatisele on lisatud järgmised eespool näidatud tüübikinnitusnumbriga dokumendid:
 istmete, nende kinnituste, istmete ja istmeosade reguleerimis- ja nihutussüsteemide ning nende lukustussüsteemide joonised, diagrammid ja plaanid;
 istmete, nende kinnituste, istmete ja istmeosade reguleerimis- ja nihutussüsteemide ning nende lukustussüsteemide ja sõitjaid pagasi liikumahakkamise eest kaitsva süsteemi fotod.
 Märkus: kui istmed on varustatud käesoleva eeskirja punktides 2.12.2 ja 2.12.3 määratletud peatugedega, tuleb peatuge näidata kõigil joonistel, diagrammidel ja fotodel.
 (1) Tüübikinnituse andnud/seda pikendanud/selle andmisest keeldunud/selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja tüübikinnitussätteid).
 (2) Mittevajalik maha tõmmata.
 2. LISA
 TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS
 NÄIDIS A
 (vt käesoleva eeskirja punkte 4.4, 4.4.1, 4.4.2 ja 4.4.3)
 Sõiduk, mille vähemalt ühele istmele on paigaldatud peatugi või saab seda paigaldada
 a = vähemalt 8 mm.
 Sõidukile kinnitatuna näitab ülaltoodud tüübikinnitusmärk, et asjakohane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse seoses selliste istmete tugevusega, millele on paigaldatud või saab paigaldada peatoed, ning peatugede omadustega Madalmaades (E4) eeskirja nr 17 kohaselt tüübikinnitusnumbri 092439 all. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit näitavad, et käesolev eeskiri sisaldas tüübikinnituse andmise ajal juba 09-seeria muudatusi. Samuti näitab ülaltoodud tüübikinnitusmärk, et sõidukitüübile anti tüübikinnitus eeskirja nr 17 kohaselt seoses kõigi selliste istmete tugevusega, millele ei ole paigaldatud või ei saa paigaldada peatugesid.
 NÄIDIS B
 (vt käesoleva eeskirja punktid 4.4, 4.4.1 ja 4.4.2)
 Sõiduk, mille istmetele ei ole paigaldatud või ei saa paigaldada peatugesid
 a = vähemalt 8 mm.
 Sõidukile kinnitatuna näitab ülaltoodud tüübikinnitusmärk, et sõidukitüübi istmetele ei ole paigaldatud või ei saa paigaldada peatugesid ning et sõidukitüüp on seoses istmete ja nende kinnituste tugevusega saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirja nr 17 kohaselt tüübikinnitusnumbri 092439 all. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit näitavad, et käesolev eeskiri sisaldas tüübikinnituse andmise ajal juba 09-seeria muudatusi.
 NÄIDIS C
 (vt käesoleva eeskirja punkt 4.5)
 Sõiduk, mille vähemalt ühele istmele on paigaldatud peatugi või saab seda paigaldada
 a = vähemalt 8 mm.
 Sõidukile kinnitatuna näitab ülaltoodud tüübikinnitusmärk, et sõidukitüübil on vähemalt üks iste, millele on paigaldatud peatugi või saab seda paigaldada ning et see on kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirjade nr 17 ja nr 33 kohaselt (1).
 Tüübikinnitusnumbrid näitavad, et eeskiri nr 17 sisaldas tüübikinnituse andmise ajal juba 09-seeria muudatusi, aga eeskiri nr 33 oli veel algkujul. Samuti näitab ülaltoodud tüübikinnitusmärk, et sõidukitüübile anti tüübikinnitus eeskirja nr 17 kohaselt seoses kõigi selliste istmete tugevusega, millele ei ole paigaldatud või ei saa paigaldada peatugesid.
 NÄIDIS D
 (vt käesoleva eeskirja punkt 4.5)
 Sõiduk, mille istmetele ei ole paigaldatud või ei saa paigaldada peatugesid
 a = vähemalt 8 mm.
 Sõidukile kinnitatuna näitab ülaltoodud tüübikinnitusmärk, et sõidukitüübi istmetele ei ole paigaldatud või ei saa paigaldada peatugesid ning et see on kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirjade nr 17 ja nr 33 kohaselt. (1) Tüübikinnitusnumbrid näitavad, et eeskiri nr 17 sisaldas tüübikinnituse andmise ajal juba 09-seeria muudatusi, aga eeskiri nr 33 oli veel algkujul.
 (1) Teine number on toodud ainult näitena.
 3. LISA
 ISTEKOHTADE H-PUNKTI JA TORSO TEGELIKU KALDENURGA MÄÄRAMISE KORD MOOTORSÕIDUKITES (1)
 1. liide.
 Kolmemõõtmelise H-punkti seadme kirjeldus (1)
 2. liide.
 Kolmemõõtmeline taustsüsteem (1)
 3. liide.
 Istekohtade võrdlusandmed (1)
 (1) Korda on kirjeldatud sõidukite tootmist käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 1. lisas ja selle 1.–3. liites (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6), http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 4. LISA
 PEATUGEDE KÕRGUSE JA LAIUSE MÄÄRAMINE
 Joonis 1
 Joonis 2
 5. LISA
 ANDMED KATSE KÄIGUS MÄÄRATAVATE JOONTE JA MÕÕTMISTE KOHTA
 1.
 Esialgne koormamata asend.
 2a.
 Nihutatud asend, kui mannekeeni seljale rakendatakse jõumomenti 373 Nm R-punkti suhtes, millega määratakse kindlaks nihutatud võrdlusjoone r1 asend.
 2b.
 Nihutatud asend, kui 165 mm läbimõõduga kuuli suhtes rakendatakse jõudu F, mis tekitab R-punkti suhtes jõumomendi 373 Nm, kui nihutatud võrdlusjoon r1 jääb samale kohale.
 3.
 Asend pärast jõumomendini 890 N suurendatud jõu F rakendamist.
 6. LISA
 ENERGIA HAJUMISE KATSE KORD
 1. PAIGALDUS, KATSESEADE, SALVESTUSVAHENDID JA MENETLUS
 1.1. Ülesseadmine
 Iste kinnitatakse tootja antud kinnitusdetailidega kindlalt katsestendi külge nii, nagu see on sõidukisse paigaldatult, et see pärast lööki ei liiguks.
 Kui seljatugi on reguleeritav, lukustatakse see käesoleva eeskirja punktis 6.1.1 määratletud asendis.
 Kui istme juurde kuulub peatugi, paigaldatakse see seljatoele nii nagu sõidukis oleva istme puhul. Kui tegemist on eraldiseisva peatoega, kinnitatakse see sõiduki kere selle osa külge, mille külge see tavaliselt paigaldatakse.
 Kui peatugi on reguleeritav, pannakse see kõige ebasoodsamasse asendisse, mida reguleerimissüsteem võimaldab.
 1.2. Katseseade
 1.2.1. Seade koosneb pendlist, mille pöördtelg toetub kuullaagritele ja mille vähendatud mass (*1) löögikeskmes on 6,8 kg. Pendli madalamas otsas on 165 mm läbimõõduga jäik peakujuline katseseade, mille kese ühtib pendli löögikeskmega.
 1.2.2. Peakujulise katseseadme külge kinnitatakse kaks kiirendusmõõturit ja kiirusemõõtja, mis on suutelised mõõtma väärtusi löögi suunas.
 1.3. Salvestusvahendid
 Kasutatavad salvestusvahendid peavad võimaldama mõõta järgmise täpsusega:
 1.3.1. Kiirendus:
 täpsus: ±5 % tegelikust väärtusest;
 andmekanali sagedusklass: klass 600, mis vastab ISO standardile 6487 (1980);
 ristisuunas tundlikkus: = < 5 % skaala madalaimast kohast.
 1.3.2. Kiirus:
 täpsus: ±2,5 % tegelikust väärtusest;
 tundlikkus: 0,5 km/h.
 1.3.3. Aja mõõtmine.
 Mõõteriistad peavad võimaldama võtta aega kogu tegevuse jooksul ning anda näitusid tuhandiksekundilise täpsusega.
 Katse analüüsimiseks kasutataval salvestusel märgitakse ära löögi algusmoment, mil peakujuline katseseade ja katsetatav objekt puutuvad esmakordselt kokku.
 1.4. Katse käik
 1.4.1. Katsed seljatoega
 Käesoleva lisa punkti 1.1 kohaselt paigaldatud seljatoele tagant ettepoole antava löögi suund on pikiteljelisel tasapinnal, mis on vertikaalsuunast 45° nurga all
 Katselabor valib alla 5 mm kumerusraadiusega pindadel katsepunktid käesoleva eeskirja punktis 6.8.1.1 määratletud piirkonnas 1 või vajaduse korral käesoleva eeskirja punktis 6.8.1.2 määratletud piirkonnas 2.
 1.4.2. Katsed peatoega
 Peatoed paigaldatakse ja reguleeritakse käesoleva lisa punkti 1.1 kirjelduse kohaselt. Löögid antakse katselabori valitud alla 5 mm kumerusraadiusega pindadel olevatele punktidele käesoleva eeskirja punktis 6.8.1.1 määratletud piirkonnas 1 või vajaduse korral käesoleva eeskirja punktis 6.8.1.2 määratletud piirkonnas 2.
 1.4.2.1. Tagumise külje puhul on tagant ettepoole antava löögi suund pikiteljelisel tasapinnal, mis on vertikaalsuunast 45° nurga all.
 1.4.2.2. Esikülje puhul on eest tahapoole antava löögi suund pikiteljelisel tasapinnal horisontaalne.
 1.4.2.3. Esi- ja tagumisi alasid piirab käesoleva eeskirja punktis 6.5 kindlaksmääratud peatoe ülemist äärt puutuv horisontaalne tasapind.
 1.4.3. Peakujuline katseseade põrkub katsetatava objektiga kiirusel 24,1 km/h; see kiirus saadakse kas ainult tõukejõu abil või kasutatakse täiendavat tõukeseadet.
 2. TULEMUSED
 Aeglustusmääraks võetakse kahe kiirendusmõõturi näitude keskmine.
 3. Samaväärsed menetlused (vt käesoleva eeskirja punkt 6.9).
 (*1) Pendli vähendatud massi mr suhte pendli massiga m kaugusel a löögikeskme ja pöörlemistelje vahel ning kaugusel l raskuskeskme ja pöörlemistelje vahel annab valem:
 7. LISA
 ISTME KINNITUSPUNKTIDE JA NENDE REGULEERIMIS-, LUKUSTUS- JA NIHUTUSSÜSTEEMIDE TUGEVUSKATSE MEETOD
 1. INERTSI MÕJUDE TAKISTUSKATSE
 1.1. Katsetatavad istmed paigaldatakse selle sõiduki kere külge, mille jaoks need on ette nähtud. Sõiduki kere kinnitatakse kindalt katsesõiduki külge järgmistes punktides ettenähtud korra kohaselt.
 1.2. Sõiduki keret ei või kinnitada katsesõiduki külge sellise meetodiga, mis tugevdaks istme kinnituspunkte.
 1.3. Istmed ja nende osad reguleeritakse ja lukustatakse punktis 6.1.1 ettenähtud korras ühte asenditest, mida on kirjeldatud käesoleva eeskirja punktides 6.3.3 või 6.3.4.
 1.4. Kui teatud rühma kuuluvatel istmetel ei ole käesoleva eeskirja punkti 2.2 tähenduses olulisi erinevusi, võib käesoleva eeskirja punktides 6.3.1 ja 6.3.2 ettenähtud katsed teha nii, et üks iste on reguleeritud kõige eesmisesse asendisse ja teine iste on reguleeritud kõige tagumisse asendisse.
 1.5. Katsesõiduki aeglustust või kiirendust mõõdetakse andmekanalitega, mille sagedusklass on (CFC) 60, mis vastab rahvusvahelise standardi ISO 6487 (2002) karakteristikutele.
 2. KOGU SÕIDUKI KOKKUPÕRKEKATSE JÄIGA TÕKKEGA
 2.1. Tõke on raudbetoonplokk, mis on vähemalt 3 m lai, vähemalt 1,5 m kõrge ja vähemalt 0,6 m paks. Selle esikülg on risti hoovõturaja lõpuosaga ning seda katavad 19 ∀ 1 mm paksused vineertahvlid. Raudbetoonploki taha surutakse kokku vähemalt 90 tonni pinnast. Raudbetoontõkke ja pinnase võib asendada tõketega, millel on samasugune esipind, kui nende kasutamisel on katsetulemused samaväärsed.
 2.2. Kokkupõrke hetkel sõidab sõiduk vabalt. See peab jõudma tõkkeni kokkupõrkeseinaga ristisuunas; sõiduki esiosa vertikaalse keskjoone ja kokkupõrkeseina vertikaalse keskjoone vaheline maksimaalne lubatud põikihälve on ∀ 30 cm; kokkupõrke ajal ei tohi sõidukit juhtida enam ühegi lisajuhtimis- ega tõukeseadmega. Kokkupõrke kiirus peab jääma vahemikku 48,3–53,1 km/h.
 2.3. Toitesüsteem täidetakse 90 % ulatuses kütuse või samaväärse vedelikuga.
 8. LISA
 PEATUGEDE AVADE MÕÕTME A KINDLAKSMÄÄRAMINE
 Joonis 1
 Horisontaalsete avade näidis
 Märkus: lõige A-A tehakse ava selles punktis, kus kuul jõudu avaldamata maksimaalselt sisse tungib.
 Joonis 2
 Vertikaalsete avade näidis
 Märkus: lõige A–A tehakse ava selles punktis, kus kuul jõudu avaldamata maksimaalselt sisse tungib.
 9. LISA
 PAGASI LIIKUMISE EEST KAITSVATE SEADMETE KATSETAMISE KORD
 1. KATSEPLOKID
 Jäigad plokid, mille inertsikese on geomeetrilises keskmes.
 1. tüüp
 Mõõtmed
 :
 300 mm × 300 mm × 300 mm,
 kõik servad ja nurgad ümardatud 20 mm-ni
 Mass
 :
 18 kg,
 inertsmoment 0,3 ± 0,05 kg/m2 (pagasiplokkide kõigi 3 inertsi põhitelje ümber)
 2. tüüp
 Mõõtmed
 :
 500 mm × 350 mm × 125 mm,
 kõik servad ja nurgad ümardatud 20 mm-ni
 Mass
 :
 10 kg
 2. KATSE ETTEVALMISTUS
 2.1. Seljatugede katse (vt joonist 1)
 2.1.1. Üldnõuded
 2.1.1.1. Sõiduki tootja valikul võib katsete ajaks katsetatavalt istmelt ja peatoelt eemaldada osad, mille Shore’i kõvadus A on väiksem kui 50.
 2.1.1.2. Pagasiruumi põrandale paigutatakse kaks 1. tüübi katseplokki. Katseplokkide asendi määramiseks pikisuunas asetatakse need algul nii, et nende esikülg puudutaks sõiduki seda osa, mis moodustab pagasiruumi esiseina, ja nende alumine külg toetub pagasiruumi põrandale. Seejärel nihutatakse neid tahapoole paralleelselt sõiduki pikiteljelise kesktasapinnaga, kuni nende geomeetriline kese on horisontaalselt läbinud kauguse 200 mm. Kui pagasiruumi mõõtmed ei võimalda 200 mm kaugust ja kui tagaistmed on horisontaalselt reguleeritavad, liigutatakse need istmed sõitjate tavakasutuseks ette nähtud reguleerimisvahemiku eespoolse piirini või asendisse, mis annab kauguseks 200 mm, olenevalt sellest, kumb on väiksem. Muudel juhtudel paigutatakse katseplokid tagaistmete taha võimalikult kaugele. Kaugus sõiduki pikiteljelise kesktasapinna ja kummagi katseploki sisekülje vahel peab olema 25 mm, andes plokkide vaheliseks kauguseks 50 mm.
 2.1.1.3. Katse käigus tuleb istmeid reguleerida, et välised tegurid ei vallandaks lukustussüsteemi. Vajaduse korral reguleeritakse istmeid järgmiselt:
 pikisuunas reguleeritakse istmed tootja täpsustatud tagapoolseimast võimalikust kasutusasendist ühe sälgu või 10 mm võrra ettepoole (sõltumatu vertikaalse reguleerimissüsteemiga istmete korral paigutatakse polster madalaimasse võimalikku asendisse). Katse läbiviimise ajal on seljatoed tavalises kasutusasendis.
 2.1.1.4. Kui seljatugi on varustatud peatoega, tuleb peatugi katse läbiviimiseks paigutada kõrgeimasse asendisse, kui see on reguleeritav.
 2.1.1.5. Kui tagaistme(te) seljatuge (seljatugesid) saab kokku panna, tuleb need kinnitada tavalisse püstasendisse standardse lukustussüsteemi abil.
 2.1.1.6. Istmeid, mille taha ei saa paigaldada 1. tüübi plokke, selles katses ei kasutata
 2.1.1.7. Kõik katsetatava istmerea istekohad peavad olema varustatud kõigi istme juurde kuuluvate turvavöö komponentidega, et sõitjat istmel hoida.
 Joonis 1
 Katseplokkide asendid enne tagumiste seljatugede katsetamist
 2.1.2. Sõidukid, millel on rohkem kui üks istmerida
 2.1.2.1. Kui tagumine istmerida on tootja juhiste alusel eemaldatav ja/või kasutaja saab selle alla lasta, et suurendada pagasiruumi mahtu, katsetatakse ka sellest tagumisest reast vahetult eespool asuvat istmerida.
 2.1.2.2. Sellisel juhul võib tehniline teenistus pärast tootjaga konsulteerimist siiski otsustada ühe kahest kõige tagumisest istmereast katsetamata jätta, kui istmed ja nende kinnitused on samalaadse ehitusega ja kui peetakse kinni 200 mm nõudest.
 2.1.3. Kui ava võimaldab ühel 1. tüübi plokil istmetest mööda libiseda, paigaldatakse katsekoormused (kaks 1. tüübi plokki) istmete taha tehnilise teenistuse ja tootja kokkuleppel.
 2.1.4. Katseplokkide täpne paigutus märgitakse katsearuandesse.
 2.2. Eraldussüsteemide katse
 Seljatugedest kõrgemal asuvate eraldussüsteemide katsetamiseks paigaldatakse sõidukisse liikumatu tõstetud katsepõrand, mille koormuspind asetab katseploki raskuskeskme külgneva seljatoe ülemise serva (peatugesid arvestamata) ja katusevooderdise alaserva vahe keskele. Tõstetud katsepõrandale asetatakse 2. tüübi katseplokk sõiduki pikitelje suhtes keskele nii, et 500 × 350 mm jääb vastu põrandat ja 500 × 125 mm pind jääb ettepoole. Eraldussüsteeme, mille taha 2. tüübi katseplokki ei saa paigutada, käesolevas katses ei kasutata. Katseplokk paigutatakse eraldussüsteemiga otsekontakti. Lisaks paigutatakse vastavalt punktile 2.1 kaks 1. tüübi katseplokki, et viia läbi samaaegne seljatugede katse (vt joonist 2).
 Joonis 2
 Seljatoest kõrgemal asuva eraldussüsteemi katse
 2.2.1. Kui seljatugi on varustatud peatoega, tuleb peatugi katse läbiviimiseks paigutada kõrgeimasse asendisse, kui see on reguleeritav.
 3. PAGASIPIDURDUSSÜSTEEMIDENA KASUTATAVATE SELJATUGEDE JA ERALDUSSÜSTEEMIDE DÜNAAMIKAKATSE
 3.1. Sõiduauto kere kinnitatakse tugevalt katsealusele ja see kinnitus ei tohi toestada seljatugesid ega eraldussüsteemi. Pärast katseplokkide paigaldust vastavalt punktile 2.1 või 2.2 aeglustatakse või, taotleja valikul, kiirendatakse autokeret nii, et kõver jääks 9. lisa liite joonisel esitatud alasse ning kiiruse muutus ΔV oleks 50 + 0/-2 km/h. Tootja nõusolekul võib alternatiivina kasutada eespool kirjeldatud katsetõukekoridori, et istme tugevus vastaks käesoleva eeskirja punkti 6.3.1 nõuetele.
 9. LISA
 Liide
 Kelgu aeglustus- või kiirenduskõver aja funktsioonina
 (laupkokkupõrke simulatsioon)


text:
 31.10.2013
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 291/8
 ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP
 č. 56/2013
 z 3. mája 2013,
 ktorým sa mení príloha I (Veterinárne a fytosanitárne záležitosti) a príloha II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia) k Dohode o EHP
 SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,
 so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej článok 98,
 keďže:
 (1)
 Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 489/2012 z 8. júna 2012, ktorým sa stanovujú vykonávacie pravidlá na účely uplatňovania článku 16 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006 o pridávaní vitamínov a minerálnych látok a niektorých ďalších látok do potravín (1), sa má začleniť do Dohody o EHP.
 (2)
 Nariadenie Komisie (EÚ) č. 556/2012 z 26. júna 2012, ktorým sa mení a dopĺňa príloha III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí pre spinosad v malinách alebo na nich (2), sa má začleniť do Dohody o EHP.
 (3)
 Toto rozhodnutie sa týka právnych predpisov o krmivách a potravinách. Právne predpisy o krmivách a potravinách sa neuplatňujú na Lichtenštajnsko, pokým platnosť Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o obchode s poľnohospodárskymi výrobkami zahŕňa aj Lichtenštajnsko, ako je uvedené v sektorových prispôsobeniach k prílohe I a úvode kapitoly XII prílohy II k Dohode o EHP. Toto rozhodnutie sa preto neuplatňuje na Lichtenštajnsko.
 (4)
 Prílohy I a II k Dohode o EHP by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,
 PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
 Článok 1
 V bode 40 [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005] kapitoly II prílohy I k Dohode o EHP sa dopĺňa táto zarážka:
 „—
 32012 R 0556: nariadenie Komisie (EÚ) č. 556/2012 z 26. júna 2012 (Ú. v. EÚ L 166, 27.6.2012, s. 67).“
 Článok 2
 Kapitola XII prílohy II k Dohode o EHP sa mení takto:
 1.
 V bode 54zzy [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005] sa dopĺňa táto zarážka:
 „—
 32012 R 0556: nariadenie Komisie (EÚ) č. 556/2012 z 26. júna 2012 (Ú. v. EÚ L 166, 27.6.2012, s. 67).“
 2.
 Za bod 71 [nariadenie Komisie (EÚ) č. 378/2012] sa vkladá tento bod:
 „72.
 32012 R 0489: vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 489/2012 z 8. júna 2012, ktorým sa stanovujú vykonávacie pravidlá na účely uplatňovania článku 16 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006 o pridávaní vitamínov a minerálnych látok a niektorých ďalších látok do potravín (Ú. v. EÚ L 150, 9.6.2012, s. 71).“
 Článok 3
 Znenie vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 489/2012 a nariadenia (EÚ) č. 556/2012 v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sa uverejní v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.
 Článok 4
 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 4. mája 2013 pod podmienkou, že boli doručené všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 Dohody o EHP (3).
 Článok 5
 Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.
 V Bruseli 3. mája 2013
 Za Spoločný výbor EHP
 predseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Ú. v. EÚ L 150, 9.6.2012, s. 71.
 (2) Ú. v. EÚ L 166, 27.6.2012, s. 67.
 (3) Ústavné požiadavky neboli oznámené.


type: legislation

text:
 16.12.2011
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 334/10
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1313/2011 AL COMISIEI
 din 13 decembrie 2011
 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2535/2001 și a Regulamentului (CE) nr. 1187/2009 în ceea ce privește codurile NC pentru produse lactate
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolele 144 și 148, coroborate cu articolul 4,
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1006/2011 al Comisiei din 27 septembrie 2011 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (2) prevede modificări ale codurilor NC pentru anumite produse lactate de la capitolul 4.
 (2)
 Este necesară actualizarea părții I.F din anexa la Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 al Comisiei din 14 decembrie 2001 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1255/1999 al Consiliului privind regimul importurilor de lapte și produse lactate și deschiderea unor contingente tarifare (3), precum și a articolului 27 și a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 al Comisiei din 27 noiembrie 2009 de stabilire a normelor speciale de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește licențele de export și restituirile la export în sectorul laptelui și produselor lactate (4).
 (3)
 Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Partea I.F din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 se modifică după cum urmează:
 (1)
 la articolul 27 alineatul (2) codul 0402 21 19 9900 se înlocuiește cu 0402 21 18 9900;
 (2)
 în grupa nr. 1 din anexa II, codul 0401 30 se înlocuiește cu codurile 0401 40 și 0401 50.
 Articolul 3
 Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament se aplică de la 1 ianuarie 2012.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 13 decembrie 2011.
 Pentru Comisie
 Președintele
 José Manuel BARROSO
 (1) JO L 299, 16.11.2007, p. 1.
 (2) JO L 282, 28.10.2011, p. 1.
 (3) JO L 341, 22.12.2001, p. 29.
 (4) JO L 318, 4.12.2009, p. 1.
 ANEXĂ
 „I. F
 CONTINGENT TARIFAR ÎN TEMEIUL ANEXEI II LA ACORDUL DINTRE COMUNITATE ȘI ELVEȚIA PRIVIND COMERȚUL CU PRODUSE AGRICOLE
 Numărul contingentului
 Codul NC
 Descriere
 Taxă vamală
 Contingent de la 1 iulie la 30 iunie
 în tone
 09.4155
 ex 0401 40
 —
 cu un conținut de grăsimi peste 6 %, dar de maximum 10% din greutate
 scutire
 2 000”
 ex 0401 50
 —
 cu un conținut de grăsimi de peste 10 % din greutate
 0403 10
 Iaurt


type: caselaw

text:
C 278/36 IT Gazzetta ufficiale delle ComunitaÁ europee 5.9.98
 ciaire Myson SARL, rue de Cessange, contro Consiglio alla liquidazione delle spese a seguito delle sentenze del
 dell'Unione europea, (agenti: signor Diego Canga Fano e Tribunale 12 dicembre 1996, cause riunite T-177/94 e
 signora Marie-Jeanne Vernier), avente ad oggetto la T-377/94, Altmann e a./Commissione (Racc. pag. II-2041),
 domanda di annullamento della decisione del Consiglio, e causa T-99/95, Scott/Commissione (Racc. pag. II-2227),
 notificata al ricorrente con nota del 25 ottobre 1995, di il Tribunale (Seconda Sezione), composto dai signori A.
 procedere al recupero sulla sua retribuzione di 91 giorni Kalogeropoulos, presidente, C.W. Bellamy e J. Pirrung,
 lavorativi per assenze non giustificate nel periodo com- giudici; cancelliere: H. Jung, ha emesso il 25 giugno 1998
 preso tra il 9 marzo 1994 e il 15 febbraio 1995, il Tribu- un'ordinanza il cui dispositivo eÁ del seguente tenore:
 nale (Prima Sezione), composto dal signor: B. Vesterdorf,
 presidente, e dai signori A. Kalogeropoulos e R.M. Moura L'importo totale delle spese che la Commissione deve
 Ramos, giudici; cancelliere: signora B. Pastor, amministra- restituire alle ricorrenti eÁ fissato a 15 000 UKL, pi l'IVA
 tore principale, ha pronunciato, l'8 luglio 1998, una sen- eventualmente dovuta su tale somma.
 tenza il cui dispositivo eÁ del seguente tenore:
 (1) GU C 188 del 9.7.1994, C 392 del 31.12.1994 e C 286 del
 1) La decisione del Consiglio 25 ottobre 1995, con cui eÁ 28.10.1995.
 stato disposto il recupero sulla retribuzione del ricor-
 rente dell'equivalente di 91 giorni lavorativi per
 assenze non giustificate nel periodo compreso tra il
 9 marzo 1994 ed il 15 febbraio 1995, eÁ parzialmente
 annullata, nella parte riguardante 58 giorni di pretese
 assenze irregolari verificatesi nel periodo compreso tra
 ORDINANZA DEL TRIBUNALE DI PRIMO GRADO
 il 9 marzo e il 20 settembre 1994.
 25 giugno 1998
 2) Il Consiglio eÁ condannato al rimborsare al ricorrente nelle cause riunite T-14/97 e T-15/97, Sofivo SAS e altre
 gli importi indebitamente detratti dalla retribuzione contro Consiglio dell'Unione europa (1)
 medesima, a concorrenza dell'equivalente di 58 giorni
 (Agricoltura Ð Organizzazione comune dei mercati Ð
 lavorativi. A tali importi saranno aggiunti gli interessi
 moratori in ragione del 5 % annuo a decorrere dalla
 Carni bovine Ð Meccanismi di intervento Ð Premio per
 l'immissione precoce sul mercato dei vitelli Ð Peso car-
 data della detrazione.
 cassa medio Ð Criteri di fissazione Ð Ricorso di annulla-
 mento Ð IrricevibilitaÁ)
 3) Il ricorso eÁ respinto quanto al resto.
 (98/C 278/81)
 4) Il Consiglio sopporteraÁ le proprie spese noncheÂ due
 terzi delle spese sostenute dal ricorrente. (Lingua processuale: il francese)
 5) Il ricorrente sopporteraÁ un terzo delle proprie spese. Nelle cause riunite T-14/97 e T-15/97, Sofivo SAS, avente
 sede in CondeÂ-sur-Vire (Francia), Sofivo production SAS,
 (1) GU C 318 del 26.10.1996. avente sede in BreÂceÂ (Francia), Sovinor SAS, avente sede in
 CondeÂ-sur-Vire, Denkavit France SARL, avente sede in
 Montreuil-Bellay (Francia), Sobeval Viande SA, avente
 sede in PeÂrigueux (Francia), Serval SA, avente sede in
 Sainte-Eanne (Francia), Besnier industrie SNC, avente sede
 in Bourgbarre (Francia), Sovida SA, avente sede in ChaÃ-
 ORDINANZA DEL TRIBUNALE DI PRIMO GRADO teaubriand (Francia), Ouest eÂleÂvage SICA, avente sede in
 Ploudaniel (Francia), Guinde SA, avente sede in Montau-
 25 giugno 1998
 ban (Francia), Tarbouriech SA, avente sede in Villeneuve-
 nelle cause riunite T-177/94 (92), T-377/94 (92) e sur-Lot (Francia), Mamellor SARL, avente sede in Char-
 T-99/95 (92), Henk Altmann e a. e Peter Edmond Stott nay-les-MaÃcon (Francia), Coopagri Bretagne, avente sede
 contro Commissione delle ComunitaÁ europee (1) in Landerneau (Francia), Collet et compagnie SA, avente
 (Liquidazione delle spese) sede in ChaÃteaubourg (Francia), KermeneÂ SA, avente sede
 in Saint-Jacut-du-MeneÂ (Francia), Vals SA, avente sede in
 (98/C 278/80) Champagne (Francia), inizialmente con l'avv. Deborah
 Kryvian, con l'avv. Philippe Denesle, del foro di Rouen,
 (Lingua processuale: l'inglese) con domicilio eletto in Lussemburgo presso lo studio del-
 l'avv. Marc Loesch, 11, rue Goethe, contro Consiglio del-
 Nelle cause riunite T-177/94 (92) e T-377/94 (92), Henk l'Unione europea (agenti: signor John Carbery e signora
 Altmann e a. e Margaret Casson e a., con l'avv. Rhodri Moyra Sims-Robertson), sostenuto dalla Commissione
 Thompson, barrister, del foro d'Inghilterra e del Galles, 4 delle ComunitaÁ europee (agente: signor GeÂrard Berscheid),
 Raymond Buildings, Gray's Inn, Londra, contro Commis- avente ad oggetto una domanda di annullamento
 sione delle ComunitaÁ europee (agente: signor Julian Cur- dell'art. 1, sub 4), del regolamento (CE) del Consiglio
 rall), e nella causa T-99/95 (92) Peter Edmond Stott, con 18 novembre 1996 n. 2222, che modifica il regolamento
 l'avv. Rhodri Thompson, barrister, del foro d'Inghilterra e (CEE) del Consiglio n. 805/68, relativo all'organizzazione
 del Galles, 4, Raymond Buildings, Gray's Inn, Londra, comune dei mercati nel settore delle carni bovine (GU
 contro Commissione delle ComunitaÁ europee (agente: L 296, pag. 50), il Tribunale (Quinta Sezione), composto
 signor Julian Currall), avente ad oggetto un ricorso diretto dai signori J. Azizi, presidente, R. Garcia-Valdecasas e M.


text:
 |
 52015PC0155
 Proposta għal REGOLAMENT TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL dwar il-mekkaniżmu ta' kontra ċ-ċirkomvenzjoni li jipprovdi għal sospensjoni temporanja ta' preferenzi tariffarji tal-Ftehim ta’ Assoċjazzjoni bejn l-Unjoni Ewropea u l-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika u l-Istati Membri tagħhom, minn naħa waħda, u l-Ġeorġja, min-naħa l-oħra /* COM/2015/0155 final - 2015/0080 (COD) */
 MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
 1. IL-KUNTEST TAL-PROPOSTA
 Ir-raġunijiet għall-proposta u
 l-objettivi tagħha
 Din il-proposta tikkonċerna
 l-inkorporazzjoni fil-liġi tal-Unjoni Ewropea tal-mekkaniżmu ta’
 kontra ċ-ċirkomvenzjoni previst fi ftehim ta’ assoċjazzjoni bejn
 l-UE u l-Ġeorġja.
 Kuntest Ġenerali
 Il-Ftehim ta’ Assoċjazzjoni
 mal-Ġeorġja jinkludi l-hekk imsejjaħ mekkaniżmu kontra
 ċ-ċirkomvenzjoni, li jipprevedi l-possibbiltà li tiġi introdotta
 mill-ġdid ir-rata tad-dazju doganali MFN meta l-importazzjonijiet ta’
 ċerti prodotti agrikoli mill-Ġeorġja jaqbżu ċertu
 limitu mingħajr ġustifikazzjoni xierqa tal-oriġini eżatta
 tagħhom.
 Regolament ta' implimentazzjoni tal-Parlament
 Ewropew u tal-Kunsill huwa neċessarju sabiex jiġi stabbilit fl-ordni
 ġuridiku intern tal-UE l-istrument meħtieġ biex ikun jista'
 jiġi applikat il-mekkaniżmu speċjali ta' kontra
 ċ-ċirkomvenzjoni.
 2. RIŻULTATI
 TAL-KONSULTAZZJONIJIET MAL-PARTIJIET INTERESSATI U VALUTAZZJONI TAL-IMPATT
 Din il-proposta għal Regolament ta'
 implimentazzjoni ġejja direttament mit-test tal-Ftehim innegozjat
 mal-Ġeorġja. Għaldaqstant, la hemm bżonn ta' konsultazzjoni
 separata mal-partijiet interessati u lanqas ta' stima tal-impatt.
 3. ELEMENTI LEGALI TAL-PROPOSTA
 Sommarju tal-azzjoni proposta
 Il-proposta mehmuża għal Regolament
 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tikkostitwixxi l-istrument legali
 għall-implimentazzjoni tal-mekkaniżmu ta' kontra
 ċ-ċirkomvenzjoni tal-Ftehim diġà konkluż
 mal-Ġeorġja.
 Bażi legali
 L-Artikolu 207(2) tat-Trattat dwar
 il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
 2015/0080 (COD)
 Proposta għal
 REGOLAMENT TAL-PARLAMENT EWROPEW U
 TAL-KUNSILL
 dwar il-mekkaniżmu ta' kontra
 ċ-ċirkomvenzjoni li jipprovdi għal sospensjoni temporanja ta'
 preferenzi tariffarji tal-Ftehim ta’ Assoċjazzjoni bejn l-Unjoni Ewropea u
 l-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika u l-Istati Membri tagħhom,
 minn naħa waħda, u l-Ġeorġja, min-naħa l-oħra
 IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL
 TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar
 il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 207(2)
 tiegħu,
 Wara li kkunsidraw il-proposta
 mill-Kummissjoni Ewropea,
 Wara t-trażmissjoni tal-abbozz tal-att
 leġiżlattiv lill-Parlamenti nazzjonali,
 Waqt li jaġixxu skont il-proċedura
 ordinarja leġiżlattiva[1],
 Billi:
 (1) Fl-10 ta’ Mejju 2010,
 il-Kunsill awtorizza lill-Kummissjoni biex tiftaħ negozjati
 mal-Ġeorġja għall-konklużjoni ta’ ftehim ġdid bejn
 l-Unjoni u l-Ġeorġja.
 (2) Dawk in-negozjati ġew
 konklużi u l-Ftehim ta’ Assoċjazzjoni bejn l-Unjoni Ewropea u
 l-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika u l-Istati Membri tagħhom,
 minn naħa waħda, u l-Ġeorġja, min-naħa l-oħra[2] (“il-Ftehim”) ġie
 ffirmat fis-27 ta’ Ġunju 2014 u ġie applikat
 provviżorjament mill-1 ta’ Settembru 2014.
 (3) Huwa meħtieġ li
 jiġu stabbiliti l-proċeduri li jiggarantixxu l-applikazzjoni
 effettiva tal-mekkaniżmu ta’ kontra ċ-ċirkomvenzjoni
 għas-sospensjoni temporanja tal-preferenzi tariffarji mniżżla
 f’dan il-Ftehim.
 (4) Għandu jkun hemm
 il-possibbiltà li jiġu sospiżi d-dazji doganali preferenzjali
 għal perjodu massimu ta’ sitt xhur meta l-importazzjonijiet ta’ ċerti
 prodotti agrikoli u prodotti agrikoli pproċessati jilħqu l-volumi ta’
 importazzjoni annwali definiti.
 (5) Għal raġunijiet ta'
 trasparenza, il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport annwali
 lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-implimentazzjoni tal-Ftehim u dwar
 l-applikazzjoni tal-mekkaniżmu ta' kontra ċ-ċirkomvenzjoni.
 (6) L-implimentazzjoni
 tal-mekkaniżmu ta’ kontra ċ-ċirkomvenzjoni għas-sospensjoni
 temporanja tal-preferenzi tariffarji stipulati fil-Ftehim teżiġi
 kundizzjonijiet uniformi. Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet
 uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, setgħat
 tal-implimentazzjoni għandhom jiġu konferiti fuq il-Kummissjoni. Dawk
 is-setgħat ta' implimentazzjoni għandhom jiġu eżerċitati
 skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill[3].
 (7) Il-proċedura
 konsultattiva għandha tintuża għall-adozzjoni ta’ atti ta’
 implimentazzjoni minħabba li dawk l-atti għandhom jiġu
 implimentati malajr ladarba l-limitu rilevanti għall-kategoriji
 tal-prodotti mniżżla fl-Anness II-C għall-Ftehim ġie
 sodisfat u jkollha impatt tassew perjodu tal-applikazzjoni limitat ħafna.
 (8) Sabiex jiġi evitat
 impatt negattiv fuq il-qagħda tas-suq tal-Unjoni bħala riżultat
 ta' żieda fl-importazzjonijiet, il-Kummissjoni għandha wkoll tadotta
 atti ta' implimentazzjoni applikabbli minnufih, f'każijiet
 ġustifikati kif xieraq għas-sospensjoni temporanja tat-tariffi
 preferenzjarji skont il-mekkaniżmu ta' kontra ċ-ċirkomvenzjoni
 kif ipprovdut fil-Ftehim, jekk raġunijiet imperattivi ta' urġenza
 jitolbu li jsir hekk.
 ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
 Artikolu 1
 Ambitu u kamp ta' applikazzjoni
 1. Dan ir-Regolament
 iniżżel dispożizzjonijiet għall-implimentazzjoni
 tal-mekkaniżmu ta' kontra ċ-ċirkomvenzjoni li jipprovdi
 għas-sospensjoni temporanja tal-preferenzi tariffarji li hemm fil-Ftehim
 ta’ Assoċjazzjoni bejn l-Unjoni Ewropea u l-Komunità Ewropea
 tal-Enerġija Atomika u l-Istati Membri tagħhom, minn naħa
 waħda, u l-Ġeorġja, min-naħa l-oħra
 2. Dan ir-Regolament japplika
 għal prodotti li joriġinaw fil-Ġeorġja.
 Artikolu 2
 Il-Mekkaniżmu ta' kontra
 ċ-ċirkomvenzjoni għal prodotti agrikoli u prodotti agrikoli
 pproċessati
 1. Il-volum medju ta'
 importazzjonijiet annwali huwa stabbilit għall-prodotti mniżżla
 fl-Anness II-C għal dan il-Ftehim, li huma soġġetti
 għall-mekkaniżmu ta' kontra ċ-ċirkomvenzjoni stipulat
 fl-Artikolu 27 ta’ dan il-Ftehim. Għal raġunijiet imperattivi
 debitament ġustifikati ta’ urġenza relatati mal-volum
 tal-importazzjonijiet ta’ wieħed jew aktar prodotti li jilħqu l-volum
 indikat l-Anness II-C għal dan il-Ftehim fi kwalunkwe sena mill-1 ta’
 Jannar, u sakemm ma tkunx irċeviet ġustifikazzjoni valida
 mill-Ġeorġja, il-Kummissjoni tadotta att ta’ implimentazzjoni
 immedjatament applikabbli f’konformità mal-proċedura msemmija
 fl-Artikolu 4(2) ta’ dan ir-Regolament. Il-Kummissjoni tista’
 tiddeċiedi li jew tissospendi temporanjament id-dazju preferenzjali
 applikat għall-prodott(i) kkonċernat(i) jew tiddetermina li tali
 sospensjoni mhijiex xierqa.
 2. Is-sospensjoni temporanja
 tad-dazju preferenzjali tkun applikabbli għal perjodu massimu ta' sitt
 xhur mid-data tal-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni biex jiġi
 sospiż id-dazju preferenzjali. Qabel ma jiskadi dak il-perjodu ta’ sitt xhur
 u fuq raġunijiet ta' urġenza imperattivi ġustifikati kif xieraq
 relatati mas-sospensjoni tad-dazji preferenzjali, il-Kummissjoni tista’ tadotta
 att ta’ implimentazzjoni immedjatament applikabbli f’konformità
 mal-proċedura msemmija fl-Artikolu 4(2) ta’ dan ir-Regolament sabiex
 titneħħa s-sospensjoni temporanja tad-dazju preferenzjali jekk tkun
 sodisfatta li l-volum tal-kategorija rilevanti ta’ prodotti importati li
 jaqbżu l-volum imsemmi fl-Anness II-C għal dan il-Ftehim
 jirriżulta minn bidla fil-livell ta’ produzzjoni u l-kapaċità ta’
 esportazzjoni tal-Ġeorġja għall-prodott(i) kkonċernat(i).
 Artikolu 3
 Rapport
 1. Il-Kummissjoni
 tippreżenta rapport annwali lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar
 l-applikazzjoni, l-implimentazzjoni u l-konfmormità mal-obbligi stabbiliti
 fit-Titolu IV tal-Ftehim u ta’ dan ir-Regolament.
 2. Ir-rapport jippreżenta
 wkoll ġabra qasira tal-istatistika u tal-evoluzzjoni tal-kummerċ
 mal-Ġeorġja.
 3. Il-Parlament Ewropew jista',
 fi żmien xahar mill-preżentazzjoni tar-rapport tal-Kummissjoni, jistieden
 lill-Kummissjoni għal laqgħa ad hoc tal-kumitat reponsabbli
 tiegħu sabiex tippreżenta u tispjega kwalunkwe kwistjoni relatata
 mal-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
 4. Mhux aktar tard minn tliet
 xhur wara l-preżentazzjoni tar-rapport tagħha lill-Parlament Ewropew
 u lill-Kunsill, il-Kummissjoni tippubblikah.
 Artikolu 4
 Proċedura ta' kumitat
 1. Il-Kummissjoni tkun
 megħjuna mill-Kumitat għall-Organizzazzjoni Komuni tas-Swieq Agrikoli
 stabbilit permezz tal-Artikolu 229(1) tar-Regolament (UE)
 Nru 1308/2013 u, fir-rigward ta’ prodotti agrikoli pproċessati,
 il-Kummissjoni tkun assistita minn kumitat dwar il-kwistjonijiet orizzontali
 li jirrigwardaw il-kummerċ fil-prodotti agrikoli pproċessati mhux
 mniżżla fl-Anness I stabbilit bl-Artikolu 44(1) tar-Regolament
 (UE) Nru 510/2014[4].
 Dawn il-Kumitati ikunu kumitati fl-ambitu tat-tifsira tar-Regolament (UE)
 Nru 182/2011.
 2. Fejn issir referenza
 għal dan il-paragrafu japplika l-Artikolu 8 tar-Regolament (UE)
 Nru 182/2011, flimkien mal-Artikolu 4 tiegħu.
 Artikolu 5
 Id-dħul fis-seħħ
 Dan ir-Regolament jidħol
 fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal
 Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
 Huwa japplika għal importazzjonijiet
 mill-Ġeorġja mid-data ta' applikazzjoni tal-Ftehim.
 Dan ir-Regolament jorbot fl-intier
 tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
 Magħmul fi Brussell,
 Għall-Parlament Ewropew Għall-Kunsill
 Il-President Il-President
 [1]
 [2] Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2014/494/UE
 tas-16 ta' Ġunju 2014 dwar l-iffirmar, f'isem l-Unjoni Ewropea, u
 l-applikazzjoni provviżorja tal-Ftehim ta' Assoċjazzjoni bejn
 l-Unjoni Ewropea u l-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika u l-Istati
 Membri tagħhom, min-naħa l-waħda, u l-Ġeorġja,
 min-naħa l-oħra (ĠU L 261, 30.8.2014, p. 4).
 [3] Ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament
 Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta' Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u
 l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta' kontroll mill-Istati
 Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta'
 implimentazzjoni (ĠU L 55, 28.2.2011, p 13).
 [4] Ir-Regolament (UE) Nru 510/2014 tal-Parlament
 Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ April 2014 li jistabbilixxi
 l-arranġamenti kummerċjali applikabbli għal ċerti prodotti
 li jirriżultaw mill-ipproċessar tal-prodotti agrikoli u jħassar
 r-Regolamenti tal-Kunsill (KE) Nru 1216/2009 u (KE) Nru 614/2009
 (ĠU L 150, 20.5.2014, p. 1).


text:
 27.3.2014
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 88/16
 ROZSUDEK SOUDNÍHO DVORA
 ze dne 6. prosince 2013
 ve věci E-17/13
 Kontrolní úřad ESVO v. Island
 (Nesplnění povinností smluvní strany – směrnice 2009/44/ES – neprovedení)
 2014/C 88/13
 Ve věci E-17/13, Kontrolní úřad ESVO v. Island – ŽALOBA na prohlášení, že nepřijetím ve stanovené lhůtě všech opatření nutných k provedení článku 2 aktu uvedeného v bodu 16b první odrážce přílohy IX a bodu 4 první odrážce přílohy XII k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru, tj. směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/44/ES ze dne 6. května 2009, kterou se mění směrnice 98/26/ES o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry a směrnice 2002/47/ES o dohodách o finančním zajištění, pokud jde o propojené systémy a pohledávky z úvěru, začleněného do Dohody o EHP protokolem 1 k této dohodě, nebo jejich neoznámením Kontrolnímu úřadu ESVO nesplnil Island své povinnosti vyplývající z uvedeného aktu a z článku 7 Dohody o EHP, Soudní dvůr ve složení Carl Baudenbacher, předseda, Per Christiansen, soudce zpravodaj, a Páll Hreinsson, soudce, vynesl dne 6. prosince 2013 rozsudek, jehož výrok zní:
 Soudní dvůr tímto:
 1)
 prohlašuje, že Island nesplnil své povinnosti vyplývající z aktu uvedeného v bodu 16b první odrážce přílohy IX a v bodu 4 první odrážce přílohy XII k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/44/ES ze dne 6. května 2009, kterou se mění směrnice 98/26/ES o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry a směrnice 2002/47/ES o dohodách o finančním zajištění, pokud jde o propojené systémy a pohledávky z úvěru), začleněného do Dohody o EHP protokolem 1 k této dohodě, a z článku 7 Dohody o EHP, protože ve stanovené lhůtě nepřijal všechna opatření nutná k provedení článku 2 uvedeného aktu;
 2)
 ukládá Islandu uhradit náklady řízení.


text:
 26.5.2005
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 133/42
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 180/2004
 af 16. december 2004
 om ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 86 og 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Protokol 31 til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 90/2004 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 8. juni 2004 (1).
 (2)
 Det er hensigtsmæssigt at udvide de kontraherende parters samarbejde til spørgsmål, der er omfattet af aktiviteterne i fællesforetagendet Galileo, som anført i Rådets forordning (EF) nr. 876/2002 af 21. maj 2002 (2).
 (3)
 Protokol 31 til aftalen bør derfor ændres med henblik på at muliggøre et sådant udvidet samarbejde —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Efter stk. 7 i artikel 1 (Forskning og teknologisk udvikling) i protokol 31 til aftalen indsættes følgende stykke:
 »8.
 De kontraherende parter fremmer formålstjenligt samarbejde mellem de kompetente organisationer, institutioner og andre organer på deres respektive områder, hvor dette vil kunne bidrage til at styrke og udvide samarbejdet i spørgsmål, der er omfattet af aktiviteterne i fællesforetagendet Galileo (3).
 Artikel 2
 Denne afgørelse træder i kraft dagen efter den sidste meddelelse til Det Blandede EØS-udvalg, jf. aftalens artikel 103, stk. 1 (4).
 Artikel 3
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 2004.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 Kjartan JÓHANNSSON
 Formand
 (1) EUT L 349 af 25.11.2004, s. 52.
 (2) EFT L 138 af 28.5.2002, s. 1.
 (3) 32002 R 0876: Rådets forordning (EF) nr. 876/2002 af 21. maj 2002 om oprettelse af fællesforetagendet Galileo.
 (4) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.«


type: wikipedia

text:
Ba réabhlóidí Boilséiveach agus Marxach é Leon Trotscaí (Rúisis: Лев Давидович Троцкий, Béarla: Leon, Leo, Lev, Trotsky, Trotskii, Trotski, Trotskij agus amanta Trotzky), (7 Samhain, 1879 - 21 Lúnasa, 1940). As an Úcráin dó, rugadh leis an ainm Lev Davidovich Bronstein é (Rúisis: Лев Давидович Бронштейн).
 Réabhlóid agus cumhacht
 B'iad Léinín, Trotscaí agus an páirtí Boilséiveach a ghlac an chumhacht chuige féin sa bhliain 1917 (Réabhlóid na Rúise). Bhí siad i mbun an rialtais sealadach, agus iad ag tabhairt le fios go raibh siad ag gníomhú ar mhaith leis an lucht oibre.
 Ceannaire tábhachtach ab ea é go luath in Aontas na Sovéide.
 Bhunaigh Trotscaí an tArm Dearg.
 Bhí coimhlint idir Trotscaí agus an ceannaire nua, Iósaf Stailín sna 1920idí. Mar thoradh, cuireadh an ruaig air as an rialtas ar dtús (Deireadh Fómhair 1927), agus díbríodh Trotscaí as an Rúis i mí Feabhra 1929.
 Fealsúnacht
 San Idirchlár, cáineann Trotscaí an seanmhodh a bhíodh, agus atá go fóill, ag na páirtithe sóisialta daonlathacha, an dóigh a mbíonn siad sásta leasuithe taobh istigh de theo- rainneacha an chórais chaipitligh a iarraidh, gan dúshlán an chórais a thabhairt.
 Deoraíocht agus feallmharú
 Nuair a díbríodh é i mí Feabhra 1929, chuaigh Trotscaí go dtí na Tuirce agus bhí cónaí air ann idir 1929-1933.
 Bhí cónaí air san Fhrainc ó 1933 go dtí 1935 agus san Iorua idir 1935 agus 1937. Chuir rialtas na hIorua amach ón tír é sa bhliain 1937.
 Fuair Trotscaí cead fanacht sa Mheicsiceo.
 D'ionsaigh Ramón Mercader, spiaire na Rúise, é ar an 20 Lúnasa 1940, le piocóid oighir. Fuair Trotscaí bás an lá dár gcionn.
 Naisc sheachtracha
 Cartlann Béarla le téacsanna a scríobh Trotscaí
 Tagairtí
 Polaiteoirí na Rúise
 Daoine a rugadh i 1879
 Básanna i 1940


text:
Ciallaíonn ilmheáin (multimedia i mBéarla) meascán de mheáin éagsúla ar nós:
 téacs
 íomhá
 fuaim
 beochan
 físeán
 Go hiondúil is í an fhoirm dhigiteach de na meáin a bhíonn i gceist ach ní gá go mbeadh sé sin fíor.
 Rangú
 Déantar idirdhealú idir ilmheáin líneach agus ilmheáin neamhlíneach. Ní bhíonn aon idirghníomhachas le hilmheáin líneach (m.sh. taispeántas scannáin) ach bíonn ilmheáin neamhlíneach idirghníomhach - is féidir leis an úsaideoir roghanna a dhéanamh agus a chosán féin a dhéanamh tríd an ábhar.
 Modhanna seachadta
 Tá dhá phríomhmhodh ann ina seachadtar ilmheáin:
 An Modh Traidisiúnta – ar CD, DVD, srl.
 Thar an Idirlíon:
 trí uaslódáil
 trí shruthú
 trí phodchraoladh


text:
20150731055616832015/C 270/57342014TFPC27020150817MT01MTINFO_JUDICIAL20150708434311Kawża F-34/14: Sentenza tat-Tribunal għas-Servizz Pubbliku (It-Tielet Awla) tat-8 ta’ Lulju 2015 – DP vs ACER (Servizz pubbliku — Uffiċjali tal-ACER — Membri tal-persunal bil-kuntratt — Nuqqas ta’ tiġdid ta’ kuntratt — Rikors għal annullament — Ammissibbiltà ta’ rikors — Eċċezzjoni ta’ illegalità tal-Artikolu 6(2) tad-DĠE tal-ACER dwar l-Artikolu 85(1) tal-Kondizzjonijiet tal-impjieg — Rikors għad-danni — Preavviż — Dannu morali — Kumpens)
 ---documentbreak--- C2702015MT4310120150708MT0057431431Sentenza tat-Tribunal għas-Servizz Pubbliku (It-Tielet Awla) tat-8 ta’ Lulju 2015 – DP vs ACER
 (Kawża F-34/14) (
 1
 )
 “(Servizz pubbliku — Uffiċjali tal-ACER — Membri tal-persunal bil-kuntratt — Nuqqas ta’ tiġdid ta’ kuntratt — Rikors għal annullament — Ammissibbiltà ta’ rikors — Eċċezzjoni ta’ illegalità tal-Artikolu 6(2) tad-DĠE tal-ACER dwar l-Artikolu 85(1) tal-Kondizzjonijiet tal-impjieg — Rikors għad-danni — Preavviż — Dannu morali — Kumpens)”2015/C 270/57Lingwa tal-kawża:l-Ingliż
 Partijiet
 Rikorrent: DP (rappreżentant: S. Pappas, avukat)
 Konvenuta: Aġenzija għall-Kooperazzjoni tar-Regolaturi tal-Enerġija (rappreżentanti: P. Martinet u S. Vaona, aġenti, D. Waelbroeck u A. Duron, avukati)
 Suġġett tal-kawża
 Talba għall-annullament tad-deċiżjoni li ma jiġġeddidx il-kuntratt tar-rikorrent bħala membru tal-persunal bil-kuntratt u talba għad-danni subiti.
 Dispożittiv tas-sentenza
 1)
 Id-deċiżjoni tal-20 ta’ Diċembru 2013 li permezz tagħha d-Direttur tal-Aġenzija għall-Kooperazzjoni tar-Regolaturi tal-Enerġija rrifjuta li jġedded il-kuntratt ta’ DP hija annullata.
 2)
 L-Aġenzija għall-Kooperazzjoni tar-Regolaturi tal-Enerġija hija kkundannata tħallas lil DP is-somma ta’ EUR 7000.
 3)
 L-Aġenzija għall-Kooperazzjoni tar-Regolaturi tal-Enerġija hija kkundannata tħallas l-ispejjeż tagħha stess kif ukoll dawk ta’ DP.
 (
 1
 ) ĠU C 184, 16.06.2014, p. 46.


text:
 Avis juridique important
 |
 21990A0412(02)
 Scambio di lettere relativo al punto 2 dell' accordo del 1982 tra la Comunità economica europea e la Repubblica popolare di Bulgaria sugli scambi nel settore ovino e caprino -
 Gazzetta ufficiale n. L 095 del 12/04/1990 pag. 0006
 Scambio di lettere relativo al punto 2 dell'accordo del 1982 tra la Comunità economica europea e la Repubblica popolare di Bulgaria sugli scambi nel settore ovino e caprino A. Lettera n. 1 Bruxelles, . . . . . . Signor . . . . . ., ho l'onore di fare riferimento allo scambio di lettere in data odierna relativo all'accordo del 1982 tra la Comunità economica europea e la Repubblica popolare di Bulgaria sul commercio nel settore ovino e caprino. Mi pregio di confermarLe che entro il 31 dicembre 1990 la Bulgaria può consegnare, oltre al quantitativo globale stabilito al punto 2 dell'accordo del 1982, un quantitativo supplementare di 1 000 tonnellate, 400 delle quali al massimo sotto forma di carni. Le sarei grato se volesse accusare ricevuta della presente lettera. Voglia accettare, Signor . . . . . ., l'espressione della mia profonda stima. A nome del Consiglio delle Comunità europee B. Lettera n. 2 Bruxelles, . . . . . . . Signor . . . . . ., ho l'onore di accusare ricevuta della Sua lettera in data odierna, così redatta: «Ho l'onore di fare riferimento allo scambio di lettere in data odierna relativo all'accordo del 1982 tra la Comunità economica europea e la Repubblica popolare di Bulgaria sul commercio nel settore ovino e caprino. Mi pregio di confermarLe che entro il 31 dicembre 1990 la Bulgaria può consegnare, oltre al quantitativo globale stabilito al punto 2 dell'accordo del 1982, un quantitativo supplementare di 1 000 tonnellate, 400 delle quali al massimo sotto forma di carni. Le sarei grato se volesse accusare ricevuta della presente lettera.» Voglia accettare, Signor . . . . . ., l'espressione della mia profonda stima. Per il governo della Repubblica popolare di Bulgaria