text:
 8.3.2008
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 64/13
 Postanowienie Trybunału z dnia 8 listopada 2007 r. (wniosek o wydanie orzeczenia w trybie prejudycjalnym złożony przez Consiglio di Stato — Włochy) — Fratelli Martini & C. SpA, Cargill Srl przeciwko Ministero delle Politiche Agricole e Forestali, Ministero della Salute, Ministero delle Attività Produttive
 (Sprawa C-421/06) (1)
 (Artykuł 104 ust. 3 akapit pierwszy regulaminu - Wyrok Trybunału stwierdzający nieważność przepisu wspólnotowego - Obowiązki instytucji - Zdrowie zwierząt - Mieszanki paszowe - Oznaczenie na etykiecie procentowej zawartości materiałów paszowych z odchyleniem ± 15 % ilości zadeklarowanej - Zakaz wprowadzania w błąd konsumentów)
 (2008/C 64/19)
 Język postępowania: włoski
 Sąd krajowy
 Consiglio di Stato — Włochy.
 Strony w postępowaniu przed sądem krajowym
 Strona skarżąca: Fratelli Martini & C. SpA, Cargill Srl
 Strona pozwana: Ministero delle Politiche Agricole e Forestali, Ministero della Salute, Ministero delle Attività Produttive
 Przedmiot
 Wniosek o wydanie orzeczenia w trybie prejudycjalnym — Consiglio di Stato — Skutki wyroku Trybunału w sprawach połączonych C-453/03, C-11/04, C-12/04 i C-194/04 (ABNA i in..) stwierdzającego nieważność w części dyrektywy 2002/2/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 28 stycznia 2002 r. zmieniającej dyrektywę Rady 79/373/EWG w sprawie obrotu mieszankami paszowymi i uchylającej dyrektywę Komisji 91/357/EWG (Dz.U. L 63, str. 23) — Obowiązek przyjęcia przez instytucje nowego aktu
 Sentencja
 1)
 Artykuł 1 pkt 4 dyrektywy 2002/2/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 28 stycznia 2002 r. zmieniającej dyrektywę Rady 79/373/EWG w sprawie obrotu mieszankami paszowymi i uchylającej dyrektywę Komisji 91/357/EWG, który przewiduje obowiązek podawania na etykiecie mieszanek paszowych zawartość procentową w masie materiałów paszowych wchodzących w ich skład z odchyleniem ± 15 % ilości zadeklarowanej, należy interpretować w ten sposób, że nie jest on sprzeczny z art. 8 i 16 rozporządzenia (WE) nr 178/2002 Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 28 stycznia 2002 r. ustanawiającego ogólne zasady i wymagania prawa żywnościowego, powołującego Europejski Urząd ds. Bezpieczeństwa Żywności oraz ustanawiającego procedury w zakresie bezpieczeństwa żywności, które dotyczą w szczególności zapobiegania wprowadzaniu konsumentów w błąd poprzez etykietowanie i prezentację pasz.
 2)
 Ponieważ art. 1 pkt 1 lit. b) dyrektywy 2002/2 przewidywał obowiązek autonomiczny niezwiązany z obowiązkami przewidzianymi w innych przepisach tej dyrektywy, stwierdzenie nieważności tego przepisu wyrokiem Trybunału z dnia 6 grudnia 2005 r. w sprawach połączonych C-453/03, C-11/04, C-12/04 i C-194/04 ABNA i in. nie stworzyło sytuacji pustki prawnej lub niespójności wymagającej od instytucji wspólnotowych przyjęcia zmian treści dyrektywy 2002/2.
 W każdym razie nieważność przepisu wspólnotowego wynika bezpośrednio z wyroku Trybunału, który ją stwierdził, i zarówno do władz, jak i sądów krajowych państw członkowskich należy wyciągnięcie z tego konsekwencji w ich krajowym porządku prawnym.
 (1) Dz.U. C 326 z 31.12.2006 r.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 25.9.2010
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 260/20
 Žaloba podaná 23. júla 2010 — Yusef/Komisia
 (Vec T-306/10)
 ()
 2010/C 260/28
 Jazyk konania: angličtina
 Účastníci konania
 Žalobca: Hani El Sayyed Elsebai Yusef (Londýn, Spojené kráľovstvo) (v zastúpení: E. Grieves, barrister a H. Miller, solicitor)
 Žalovaná: Európska komisia
 Návrhy žalobcu
 —
 rozhodnúť, že nečinnosť Komisie a nevymazanie mena žalobcu z prílohy I nariadenia Rady (ES) č. 881/2002 z 27. mája 2002 je protiprávne,
 —
 uložiť Komisii povinnosť ihneď vymazať meno žalobcu z uvedenej prílohy,
 —
 zaviazať Európsku komisiu na znášanie vlastných trov konania, náhradu trov konania žalobcu, ako aj náhradu všetkých nákladov vynaložených pokladňou Súdneho dvora na právnu pomoc.
 Žalobné dôvody a hlavné tvrdenia
 Žalobca sa podľa článku 265 ZFEÚ domáha zrušenia nariadenia Komisie (ES) č. 1629/2005 z 5. októbra 2005, ktorým sa päťdesiatyštvrtýkrát mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám a subjektom spojeným s Usámom bin Ládinom, sieťou Al-Qaida a Talibanom a zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 467/2001 (1) v rozsahu, v akom sa ho týka.
 Na podporu svojej žaloby žalobca uvádza tri žalobné dôvody.
 Po prvé žalobca tvrdí, že Komisia nikdy nezávisle nepreskúmala dôvody uvedenia jeho mena v prílohe I, ani nikdy nežiadala o predloženie dôvodov na toto uvedenie.
 Po druhé žalobca uvádza, že Komisia mu v rozpore s jeho právom na účinnú súdnu obranu a právom na obhajobu, a porušujúc jeho právo na ochranu majetku podľa Európskeho dohovoru o ľudských právach, nepredložila žiadny dôvod, ktorý by odôvodňoval uvedenie jeho mena v prílohe I.
 Po tretie žalobca tvrdí, že to, že Komisia nevymazala jeho meno z prílohy I je nepochopiteľné, pretože neexistujú nijaké dôvody, ktoré by spĺňali podmienky na jeho uvedenie v prílohe I, ako aj to, že Ministerstvo zahraničných vecí a vecí Commonwealthu Spojeného kráľovstva zastáva názor, že žalobca už príslušné podmienky nespĺňa.
 (1) Ú. v. EÚ L 260, s. 9.


text:
 14.3.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 119/27
 Caingean arna tabhairt an 28 Eanáir 2022 – Santos v EUIPO (Cruth fáiscire chitrigh)
 (Cás T-51/22)
 (2022/C 119/78)
 Teanga an cháis: an Fhraincis
 Páirtithe
 Iarratasóir: Santos (Vaulx-en-Velin, an Fhrainc) (ionadaí: C. Bey, Dlíodóir)
 Cosantóir: Oifig Maoine Intleachtúla an Aontais Eorpaigh (EUIPO)
 Sonraí na n-imeachtaí os comhair EUIPO
 Trádmharc atá faoi cheist: Iarratas ar thrádmharc tríthoiseach de chuid an Aontais Eorpaigh (Cruth fáiscire chitrigh) le héileamh datha (buí Pantone 1235 C; glas NCS S 3050-G50Y) – Iarratas ar chlárú Uimh. 18 005 754
 Cinneadh atá faoi chonspóid: Cinneadh ón gcéad Bhord Achomhairc de EUIPO an 29 Samhain 2021 i gcás R 281/2020-1
 An t-ordú atá á lorg
 Iarrann an t-iarratasóir ar an gCúirt Ghinearálta:
 —
 an cinneadh atá faoi chonspóid a chur ar neamhní;
 —
 a ordú do EUIPO na costais a íoc, lena n-áirítear na costais arna dtabhú ag an iarratasóir chun críocha an nós imeachta os comhair an chéad Bhord Achomhairc de EUIPO.
 Saincheisteanna dlí arna maíomh
 —
 Sárú ar Airteagal 165(2) agus (5) de Rialachán (AE) 2017/1001 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle, ar Airteagal 36 de Rialachán Tarmligthe (AE) 2018/625 ón gCoimisiún agus ar Airteagal 7 de Chinneadh 2020-7 ó Praesidium na mBord Achomhairc maidir le heagrúchán na mBord Achomhairc.
 —
 Sárú ar Airteagal 7 de Rialachán (AE) 2017/1001 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle.


type: contracts

text:
 Ważna informacja prawna
 |
 22000D0615(15)
 Dziennik Urzędowy L 141 , 15/06/2000 P. 0067 - 0067
 Decyzja Wspólnego Komitetu EOGnr 39/2000z dnia 11 kwietnia 2000 r.zmieniająca protokół 31 do Porozumienia EOG w sprawie współpracy w konkretnych dziedzinach poza czterema swobodamiWSPÓLNY KOMITET EOG,uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zmienione Protokołem dostosowującym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, dalej zwane Porozumieniem, w szczególności jego art. 98art. 86 oraz 98,a także mając na uwadze, co następuje:(1) Protokół 31 do Porozumienia został zmieniony decyzją Wspólnego Komitetu EOG nr 55/96 z dnia 28 października 1996 r. [1].(2) Właściwe jest rozszerzenie współpracy Umawiających się Stron Porozumienia tak, aby obejmowała ona program działania Wspólnoty (program Dafne) (2000-2003) w sprawie środków zapobiegawczych w walce przeciwko przemocy wobec dzieci, młodzieży i kobiet (decyzja nr 293/2000/WE Parlamentu Europejskiego i Rady [2]).(3) Protokół 31 do Porozumienia powinien w związku z tym zostać zmieniony w celu umożliwienia wprowadzenia rozszerzonej współpracy od dnia 1 stycznia 2000 r.,STANOWI, CO NASTĘPUJE:Artykuł 1W artykule 5 protokołu 31 do Porozumienia wprowadza się następujące zmiany:1) w ust. 8 dodaje się tiret w brzmieniu:"— 32000 D 0293: decyzja nr 293/2000/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 24 stycznia 2000 r. przyjmująca program działania Wspólnoty (program Dafne) (2000-2003) w sprawie środków zapobiegawczych w walce przeciwko przemocy wobec dzieci, młodzieży i kobiet (Dz.U. L 34 z 9.2.2000, str. 1).";2) tekst ust. 5 otrzymuje brzmienie:"5. Państwa EFTA uczestniczą w programach i działaniach wspólnotowych wymienionych w pierwszych dwóch tiret ust. 8 od dnia 1 stycznia 1996 r. oraz w programie wymienionym w tiret trzecim od dnia 1 stycznia 2000 r."Artykuł 2Niniejsza decyzja wchodzi w życie pierwszego dnia po dokonaniu ostatniej notyfikacji wobec Wspólnego Komitetu EOG na mocy art. 103 ust. 1 Porozumienia.Niniejszą decyzję stosuje się od dnia 1 stycznia 2000 r.Artykuł 3Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w Sekcji EOG i w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Wspólnot Europejskich.Sporządzono w Brukseli, dnia 11 kwietnia 2000 r.W imieniu Wspólnego Komitetu EOGF. BarbasoPrzewodniczący[1] Dz.U. L 85 z 27.3.1997, str. 64.[2] Dz.U. L 34 z 9.2.2000, str. 1.--------------------------------------------------


type: other

text:
SOPIMATON KÄYTÖS SOSIAALISESSA MEDIASSA TYÖSUHTEEN PÄÄTTÄMISPERUSTEENA - PDF
 Download "SOPIMATON KÄYTÖS SOSIAALISESSA MEDIASSA TYÖSUHTEEN PÄÄTTÄMISPERUSTEENA"
 1 SOPIMATON KÄYTÖS SOSIAALISESSA MEDIASSA TYÖSUHTEEN PÄÄTTÄMISPERUSTEENA Lapin yliopisto Oikeustieteiden tiedekunta Työ- ja sosiaalioikeus Maisteritutkielma Syksy 2012 Sarianna Rönkkö2 Lapin yliopisto, oikeustieteiden tiedekunta Työn nimi: Sopimaton käytös sosiaalisessa mediassa työsuhteen päättämisperusteena Tekijä: Sarianna Rönkkö Opetuskokonaisuus ja oppiaine: Työ- ja sosiaalioikeus Työn laji: Tutkielma x Laudaturtyö_ Lisensiaatintyö_ Kirjallinen työ_ Sivumäärä: 78 Vuosi: Syksy 2012 Tiivistelmä: Tarkastelen tässä maisteritutkielmassa sopimatonta käytöstä sosiaalisessa mediassa ja sen soveltuvuutta työsuhteen päättämisperusteeksi. Kartoitan työssäni erityisesti sitä, milloin sosiaalisessa mediassa tapahtunut sopimaton käytös voi johtaa lailliseen Suomen työsopimuslain mukaiseen työsopimuksen irtisanomiseen. Tutkimukseni on oikeusdogmaattinen eli lainopillinen. Sovellan tutkimuksessani Suomen työsopimuslakia käytännön irtisanomistilanteisiin. Työsuhde voidaan päättää joko irtisanomalla tai purkamalla työsopimus. Toistaiseksi voimassa oleva työsopimus voidaan irtisanoa joko työntekijän itsensä tai työnantajan toimesta. Kun toinen osapuoli irtisanoo työsopimuksen, päättyy sopimus irtisanomisajan kuluttua. Työnantajan irtisanoessa työsopimuksen, tulee irtisanomisen perustua TSL 7 luvussa mainittuihin irtisanomisperusteisiin. Työnantajan irtisanoessa työsopimuksen tulee siihen aina olla asiallinen ja painava syy (TSL 7:1). Työnantajalla on oikeus purkaa työsopimus päättyväksi heti ilman työsopimuksessa noudatettavaa irtisanomisaikaa vain erittäin painavasta syystä (TSL 8:1). Työntekijän on tehtävässään vältettävä kaikkea toimintaa, mikä on ristiriidassa hänen asemassaan olevalta työntekijältä kohtuuden mukaan vaadittavan menettelyn kanssa. Tätä luonnehditaan työntekijän lojaliteetti- eli uskollisuusvelvollisuudeksi. I3 Sopimaton käytös työsuhteen päättämisperusteena perustuu lojaliteetti- ja uskollisuusvelvoitteen laiminlyöntiin. Lojaliteettivelvoite sitoo työntekijää myös tämän vapaa-aikana, jolloin sen rikkominen voi ilmetä myös sosiaalisessa mediassa kirjoitteluna. Sopimattomaksi käytökseksi voidaan luokitella esimerkiksi työnantajan julkinen herjaaminen, liike- ja ammattisalaisuuksien paljastaminen tai rikollinen toiminta. Sosiaalisessa mediassa kirjoittelua voidaan puoltaa Suomen perustuslain, Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimuksen sekä Euroopan Unionin perusoikeuskirjan takaamilla yksilön oikeuksilla sananvapauteen sekä yksityiselämän suojaan. Avainsanat: Sosiaalinen media, työsopimuslaki, irtisanomisperusteet, lojaliteetti- eli uskollisuusvelvollisuus, yksityiselämän suoja, sananvapaus. Muita tietoja: Suostun tutkielman luovuttamiseen Rovaniemen hovioikeuden käyttöön x Suostun tutkielman luovuttamiseen kirjastossa käytettäväksi x Suostun tutkielman luovuttamiseen Lapin maakuntakirjastossa käytettäväksi x (vain Lappia koskevat) II4 Sisällysluettelo Lähdeluettelo:... V Lyhenteet... XIII 1. Johdanto Tutkimuskohde Tutkimuksen tavoitteet Aineisto Yleistä Koeajasta Koeaika ja koeaikapurku Koeajan tarkoitus Koeaika ja sosiaalinen media Yleistä työsopimuksen päättämisestä Työsopimuksen irtisanominen Yleissäännös irtisanomisperusteista Työntekijän henkilöön liittyvät irtisanomisperusteet Irtisanomisen harkinta Varoitus ja muuhun työhön sijoittaminen Työsopimuksen purkaminen Purkamisperusteista Purkautuneena pitäminen Sopimaton käytös ja sosiaalinen media Yleistä sosiaalisen median yhteydestä sopimattomaan käytökseen Sosiaalisen median välineet Facebook,, Twitter, LinkedIn Youtube, keskustelufoorumit Työntekijän lojaliteetti- eli uskollisuusvelvollisuus Luottamuspula Työntekijän sopimaton käytös Työnantajan julkinen herjaaminen sosiaalisessa mediassa III5 4.7 Sosiaalisen median käyttö työaikana Sosiaalisen median vaikutukset työhönotossa Sosiaalinen media ja perusoikeudet Perus- ja ihmisoikeudet Yksityiselämän suoja Sananvapaus Työelämän lainsäädäntö ja sosiaalinen media Työsopimuslain sovellettavuus Sosiaalisen median pelisäännöt työpaikoilla Sosiaalisen median pelisäännöt ennaltaehkäisevänä ohjeistuksena Lopuksi Loppupäätelmät ja yhteenveto IV6 Lähdeluettelo: Kirjallisuus Anja Alasilta; Blogi tulee töihin, 2009, Otavan Kirjapaino Oy, Keuruu. Harri Hietala, Tapani Kahri, Martti Kairinen, Keijo Kaivanto; Työsopimuslaki käytännössä, 2004, Talentum Helsinki. Ari Hirvonen; Mitkä metodit? Opas oikeustieteen metodologiaan, 2011, Yleisen oikeustieteen julkaisuja 17, Helsinki. Saatavilla www-muodossa: < irvonen_mitka_metodit.pdf> Pirkko K. Koskinen Työoikeuden perusteet, 2004, Talentum Helsinki. Saatavilla wwwmuodossa: <http://www.suomenlaki.com> Seppo Koskinen; Hyvän tavan vastaisuudesta, 1993, toimittanut Ari Saarnilehto, Turku, julkaisuja/turun yliopisto, oikeustieteellinen tiedekunta, muut kokoomateokset. Seppo Koskinen; Työsopimuksen päättäminen, Lapin yliopiston oikeustieteellisiä julkaisuja, Sarja C 25, 1998, Lapin yliopistopaino Rovaniemi. Seppo Koskinen, Kimmo Nieminen, Mika Valkonen; Työsuhteen päättäminen, 2003 WSOY. Virpi Korhonen, Seppo Koskinen, Mika Ojanen, Pirkko Pesonen; Työelämän uusi tietosuoja - huumetestit, kameravalvonta ja sähköpostiviestit, 2004, Edita Publishing Oy. Martti Kairinen, Seppo Koskinen, Kimmo Nieminen, Vesa Ullakonoja, Mika Valkonen; Työoikeus, 2006, WSOY pro. Seppo Koskinen, Kimmo Nieminen, Mika Valkonen; Työsuhteen päättäminen, 2012, Sanoma Pro Oy 2. uudistettu painos WSOY. Seppo Koskinen, VesaUllakonoja; Oikeudet ja velvollisuudet työsuhteessa, 2012, Edita Publishing Oy, 3. painos. Juha-Matti Moilanen; Sopimukset työsuhteen päättyessä, 2005, Talentum. Klaus Nyblin; Työelämän sähköposti, 2009, Talentum, 3. uudistettu painos. Pirkko Pesonen;Viestintäoikeuden käsikirja, 2011, Edita Publishing Oy, 2. painos. V7 Pirkko Pesonen; Yritysviestinnän säännöt, 2012, Edita Publishing Oy, 1. painos. Hannu Rautiainen, Markus Äimälä; Työsopimuslaki, 2007, WSOY pro 4.uudistettu painos. Mauri Saarinen; Työsuhteen pelisäännöt, 2011, Talentum Helsinki. Malcolm N. Shaw; International law, 2008, Cambridge University Press. Aapo Surakka; Access to Finnish Law, 2012, Sanoma Pro Ltd Helsinki. Don Tapscott; Syntynyt digiaikaan, sosiaalisen median kasvatit, Porvoo 2010,WS bookwell. Vesa Ullakonoja; Kuuleminen työ- ja virkasuhdetta päätettäessä, 2004, Edilex Edita publishing Oy. Markus Äimälä, Johan Åström, Mikko Nyyssölä; Finnish Labour Law in Practice, 2012, Sanoma Pro Oy, Helsinki. Internet Adam Smith, Chick-Fil-A Drive-Through Bully, Hassles Fast Food Employee And Gets Fired (VIDEO), , Huffingtonpost.com, saatavilla www-muodossa: <http://www.huffingtonpost.com/2012/08/02/adam-smith-chick-fil-a-drivebully_n_ html> Alexa, The Web Information Company, saatavilla www-muodossa: <http://www.alexa.com/siteinfo/youtube.com#> Alexa, The Web Information Company, saatavilla www-muodossa: <http://www.alexa.com/topsites/countries/fi> Andres Jauregui, Burger King Employee Posts Photo Of Himself Stepping In Lettuce, Gets Busted By 4chan Users, , Huffington Post, saatavilla www-muodossa: < Asiantuntijat yksimielisiä: Facebook voi tuoda potkut, , Kauppalehti, saatavilla www-muodossa: < ut/ > VI8 Daily Mail reporter, Bank worker fired for Facebook post comparing her 7-an-hour wage to Lloyds boss's 4,000-an-hour salary, , saatavilla www-muodossa: < Facebook-post-Lloyds-boss-4k-hour-salary.html> Chad Damp, Facebook privacy fight: Cass County school official comments, , South Bend Tribune, saatavilla www-muodossa:< Doubleclick ad planner, Google, 07/2011, saatavilla www-muodossa: <http://www.google.com/adplanner/static/top1000/> Lauren Dugan, Twitter To Surpass 500 Million Registered Users On Wednesday, , mediabistro.com, saatavilla www-muodossa: <http://www.mediabistro.com/alltwitter/500-million-registered-users_b18842> Susan Edelman, Manhattan HS guidance counselor stripped of job over steamy-photo past, , New York Post, saatavillaa www-muodossa: < 6sVTwS8IO3JZI> Europa, Tiivistelmät EU:n lainsäädännöstä, viimeisin päivitys , saatavilla www-muodossa: <http://europa.eu/legislation_summaries/human_rights/fundamental_rights_within_euro pean_union/l33501_fi.htm> Facebook Misconduct Dismissal Unfair: Lack of Social Media Policy a Key Factor. rigbycooke.com.au, saatavilla wwwmuodossa: < %20Facebook%20Misconduct%20Dismissal%20Unfair.pdf> Facebook, timeline, 2012, saatavilla www-muodossa: <http://www.facebook.com/press/info.php?timeline> Plaintiff Gary A. Stein, Complaint for declaratory and injuctive relief, , saatavilla www-muodossa: < Kirsi Hantula, Lue tämä ennen kuin annat Facebook-potkut, , Kauppalehti, saatavilla www-muodossa: <http://www.kauppalehti.fi/etusivu/lue+tama+ennen+kuin+annat+facebookpotkut/ > Jenna Heino, Thaimaan viranomaiset varoittivat Facebookin käyttäjiä tykkäämästä kiistanalaisesta kuvasta, , Iltalehti, saatavilla www-muodossa: <http://www.iltalehti.fi/ulkomaat/ _ul.shtml> VII9 Helen Carter, Stutsel v Linfox Australia Pty Ltd [2011] FWA , ppclawyers.com.au, saatavilla www-muodossa: < How a Facebook post can hurt your career, , The Times of India, saatavilla www-muodossa: < Facebook-post-can-hurt-your-career/articleshow/ cms?> Emma Kauppi, Facebook kääntyy suomeksi, Tietoviikko, , 14:32, saatavilla www-muodossa: <http://www.marmai.fi/uutiset/facebook+kaantyy+suomeksi/a > Kehotti Facebookissa boikottiin työnantaja vaatii 5000 e korvausta, , Taloussanomat.fi, saatavilla www-muodossa: < Petri Korhonen, Onko Facebook pahempi kuin tupakkatauko, , saatavilla www-muodossa < Tina Lanciault, 6 social media tips for nurses, nursetogether.com, saatavilla wwwmuodossa: <http://www.nursetogether.com/career/career- Article/itemid/3131.aspx#.UE8Adq5r58E> Marcus Lundqvist, Tero Huttunen, Nuorisotyö ja sosiaalinen media: Facebook, saatavilla www-muodossa: < ja > Microsoft osti palan Facebookia, , Helsingin sanomat, saatavilla wwwmuodossa: <http://www.hs.fi/talous/artikkeli/microsoft+osti+palan+facebookia/ i> Matias Mäki, Ei ihme, että YouTube ärsyttää kilpailijoita, , Digitoday, Taloussanomat, saatavilla www-muodossa:< PAM: Facebook -kirjoittelu on tuonut monelle potkut, , Iltalehti.fi, saatavilla www-muodossa: < Timo Poropudas, Eniro blokkasi Facebookin ja YouTuben työpaikoilta, , Digitoday, Taloussanomat, saatavilla www-muodossa: < VIII10 Ritva-Liisa Sannemann, Älä lavertele netissä työnantajasta, , Työ Terveys Turvallisuus, saatavilla www-muodossa: <http://www.ttl.fi/partner/ttt/ttt_4_2012/ala_lavertele_netissa_tyonantajasta/sivut/defaul t.aspx > Michael Scutt, , Derogatory private Comments on Facebook Not Unfair Dismissal. Saatavilla www-muodossa:< sektori.com, perjantai, , saatavilla www-muodossa: < Petteri Sjöholm, KnowHow Kilta beta, , saatavilla www-muodossa: <http://kilta.sovelto.fi/knowhow/ajanhallinta/sosiaalinen-media-leikkiatyoajalla/?utm_source=wk42_tietotyo&utm_medium= &utm_campaign=teemakirj e > Karsten Strauss, The New Billionaire Behind Twitter And Square: Jack Dorsey, , entrepreneurs & technology, Forbes.com, saatavilla www-muodossa: < Supporttwitter.com, 2012, saatavilla www-muodossa: <http://support.twitter.com/groups/31-twitter-basics/topics/109-tweetsmessages/articles/ about-tweets-twitter-updates#> UK firm unfairly dismissed employee for Facebook comments, Tribunal rules, , out.law.com, saatavilla www-muodossa: <http://www.outlaw.com/en/articles/2011/september/uk-firm-unfairly-dismissed-employee-forfacebook-comments-tribunal-rules/> Unfair Dismissal and Facebook Activities., , crhlaw.com, saatavilla wwwmuodossa: < Julie Watson, Board seeks Marine s dismissal in Facebook case, , Associated Press, saatavilla www-muodossa: <http://news.yahoo.com/board-seeksmarines-dismissal-facebook-case html> IX11 Lehdet Antti Honkamaa, Opettaja kosti Facebookissa, Iltalehti Palvelualojen ammattiliiton jäsenlehti Pam, 2/ Palvelualojen ammattiliiton jäsenlehti Pam, 3/2011, Martti Virtanen, Tapio Mäkeläinen, Työelämän pelisäännöt ovat voimassa Facebookissakin, Virallislähteet HE 309/1993, Hallituksen esitys Eduskunnalle perustuslakien perusoikeussäännösten muuttamisesta (Finlex). HE 75/2000, Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi yksityisyyden suojasta työelämässä ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi (Finlex). HE 157/2000, Hallituksen esitys Eduskunnalle työsopimuslaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi (FinleX). TyVM 3/2008 vp, Työelämä- ja tasa-arvolautakunnan mietintö 3/2008 vp, Hallituksen esitys laeiksi yksityisyyden suojasta työelämässä annetun lain muuttamisesta ja henkilötietolain muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännöksen 2 momentin kumoamisesta (Eduskunta.fi). Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimus, Yleissopimus ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi, Euroopan Unionin perusoikeuskirja, 2010/C 83/02, Neuvoston direktiivi 91/522/ETY, Euroopan parlamentin ja Euroopan Unionin neuvoston henkilötietodirektiivi 95/46/EY, X12 Laki yksityisyyden suojasta työelämässä /759. Rikoslaki /39. Suomen perustuslaki /731. Sähköisen viestinnän tietosuojalaki /516. Työsopimuslaki /55. Valtion virkamieslaki /750. Oikeuskäytäntö Työtuomioistuin TT: , , R 24/01 (Finlex). TT: , , R 120/05 (Finlex). TT: , R 88/08 (Finlex). TT: , , R 17/09 (Finlex). TT: , , R 90/10 (Finlex). Korkein oikeus KKO:1980-II-110, , R78/117(Finlex). KKO:1993:59, , S92/960 (Finlex). KKO:1995:77, , S94/1048 (Finlex). KKO:1999:83, , S98/1330 (Finlex). KKO:2000:77, , S99/456 (Finlex). XI13 KKO:2006:104, , S2005/716 (Finlex). KKO:2007:12, , S2006/26 (Finlex). KKO:2012:58, R2010/1101, (Finlex). Käräjäoikeus Helsingin KO, , L 09/36752 (Helsingin käräjäoikeuden arkisto). Ulkomainen oikeuskäytäntö AD 74/11, , saatavilla www-muodossa: <http://www.arbetsdomstolen.se/upload/pdf/2011/74-11.pdf> Employment Tribunals, , Case No: /2010, saatavilla www-muodossa: <http://employment.practicallaw.com/cs/satellite?blobcol=urldata&blobheader=applica tion%2fpdf&blobkey=id&blobtable=mungoblobs&blobwhere= &ssbin ary=true> Employment tribunals, , Case No: /2011, saatavilla www-muodossa: < on%2fpdf&blobkey=id&blobtable=mungoblobs&blobwhere= &ssbina ry=true> European Court of Human Rights, Feret v. Belgia, 15615/07, , saatavilla www-muodossa: < 535%22],%22itemid%22:[% %22]}> Fair Work Australia, , U2010/6688, saatavilla www-muodossa: <http://www.fwa.gov.au/decisionssigned/html/2010fwa7358.htm> Fair Work Australia, , U2011/8497, saatavilla www-muodossa: < XII14 Lyhenteet AD HE HeTil KKO KO PL RL SVTsL TSL TT TyVM VvirkamL YksitL Arbetsdomstolen Hallituksen esitys Henkilötietolaki Korkein oikeus Käräjäoikeus Suomen perustuslaki Rikoslaki Sähköisen viestinnän tietosuojalaki Työsopimuslaki Työtuomioistuin Työelämä- ja tasa-arvolautakunnan mietintö Laki valtion virkamiehistä Laki yksityisyyden suojasta työelämässä XIII15 1. Johdanto 1.1 Tutkimuskohde Tarkastelen tässä maisteritutkielmassa sopimatonta käytöstä sosiaalisessa mediassa ja sen yhteyttä Suomen työsopimuslain mukaisiin työsuhteen päättämisperusteisiin. Keskityn työssäni erityisesti sosiaalisessa mediassa tapahtuneesta kirjoittelusta johtuneisiin työsopimusten irtisanomisiin ja siihen minkälainen käytös voidaan luokitella työntekijän uskollisuus- ja lojaliteettivelvollisuuden laiminlyönniksi sekä muodostavan luottamuspulan. Tutkimukseni on oikeusdogmaattinen eli lainopillinen. Tutkimuskohteena on voimassa oleva oikeus. Tarkoituksena on selvittää voimassa olevien oikeusnormien sisältöä 1. Sovellan tutkimustyössäni Suomen työsopimuslakia käytännön irtisanomistilanteisiin. Työsuhteen alkuun voidaan sopia koeaika. Koeajan kuluessa työsopimus voidaan molemmin puolin purkaa. Työsopimusta ei saa kuitenkaan purkaa työsopimuslain 2 luvun 2 :n 1 momentissa tarkoitetuilla tai muutoinkaan koeajan tarkoitukseen nähden epäasiallisilla perusteilla. (TSL 1:4). Työsuhde voidaan saada päättymään joko irtisanomalla tai purkamalla työsopimus. Määräaikainen työsopimus päättyy automaattisesti ilman erityisiä toimia määräajan päättyessä tai sovitun työn valmistuessa (TSL 6:1.1). Työnantaja voi irtisanoa toistaiseksi voimassa olevan työsopimuksen vain asiallisesta ja painavasta syystä (TSL 7:1). Työsopimus voidaan irtisanoa joko individuaali- eli henkilöön liittyvällä tai kollektiivi- eli tuotannollisella ja taloudellisella perusteella. Työsopimus voidaan työnantajan toimesta purkaa vain erittäin painavasta syystä. Purettaessa työsopimus se päättyy heti ilman laissa mainittua irtisanomisaikaa. Työnantaja voi purkaa työsopimuksen silloin, kun työvelvoitteen laiminlyönti on ollut 1 Ari Hirvonen, 2011, s Lainoppi ei nykyisin keskity vain oikeussääntöjen tutkimukseen vaan ulottaa vaikutuksensa myös oikeusperiaatteisiin. Oikeusnormit käsittävät sekä oikeussäännöt että - periaatteet. Katso Ari Hirvonen, 2011, s.24. 116 niin vakava, ettei työnantajalta voida kohtuudella odottaa työsuhteen jatkamista. (TSL 8:1). Sosiaalinen media tiedon välittämisen ja jakamisen kanavana yleistyy päivä päivältä enemmän. Nykyajan nettisukupolvi käyttää sosiaalista mediaa päivittäin niin vapaaajallaan kuin työajallaankin 2. Kuitenkaan nettisukupolven edustajatkaan, hyvästä tietoteknisestä osaamisestaan huolimatta, eivät ole täysin ajan hermoilla siitä, millaisia vaaroja ja ongelmatilanteita sosiaalisessa mediassa toimiminen voi aiheuttaa työelämän näkökulmasta katsottuna. Internet on globaali verkosto, jossa yksityisyyttä on hankala rajoittaa. Internetin sisältämät sosiaalisen median sivustot avaavat käyttäjilleen mahdollisuuden jakaa itsestään kuvia ja muita henkilötietoja rajattomasti. Sosiaalista mediaa käyttää niin nettisukupolvi kuin suuret ikäluokatkin 3. Lisäksi lapset muodostavat osan sosiaalisen median käyttäjistä. Huolestuttavaa on se, etteivät sosiaalisen median käyttäjät ole tietoisia siitä, mitä yksityisten tietojen levittäminen internetin välityksellä voi saada aikaan työelämässä. Sosiaalista mediaa käytetään niin yksipuoliseen viestintään että yritysten markkinointiinkin. Lisäksi se mahdollistaa vuorovaikuttamisen muiden käyttäjien kanssa erilaisin viestein ja keskusteluin. 4 Käytännössä sen voidaan sanoa olevan apuväline globaaliin vuorovaikuttamiseen sekä verkostoitumiseen. Sosiaalisessa mediassa kirjoittelusta johtuvat irtisanomiset ovat hyvin tuore ilmiö, jonka vuoksi niistä ei ole olemassa juurikaan suomalaista oikeuskäytäntöä. Sen sijaan yhdysvaltalaista, englantilaista sekä australialaista oikeuskäytäntöä on olemassa jo melko paljon. Tutkin ongelmaa siitä, onko näillä perustein irtisanotuilla työsopimuksilla yhteyttä laillisiin suomen työsopimuslain mukaisiin päättämisperusteisiin. Koska suomalaista oikeuskäytäntöä aiheesta on vielä verrattain vähän, vertailen eri maiden oikeuskäytännössä ilmenneitä irtisanomistilanteita suomen työsopimuslain edellyttämiin irtisanomisperusteisiin. Otan huomioon eri osapuolien 2 Tässä tutkielmassa käsitteellä nettisukupolvi tarkoitetaan kanadalaisen tietokirjailija Don Tapscottin teoksessaan Grown Up Digital2 (2009) sekä suomennoksessa Syntynyt digiaikaan, sosiaalisen median kasvatit, Porvoo 2010,WS bookwell esittämää määritelmää, että ensimmäiseen nettisukupolveen kuuluvat vuosina syntyneet nuoret ja aikuiset. 3 Tässä tutkielmassa käsitteellä suuret ikäluokat tarkoitetaan vuosien aikana syntyneitä henkilöitä. 4 Pesonen, 2012, s17 näkökulmat tilanteissa ja sopimattoman käytöksen toimintaympäristön. Tutkin myös sitä, millainen toiminta voitaisiin katsoa työntekijän sopimattomaksi käytökseksi ja työntekijän uskollisuus- ja lojaliteettivelvollisuuden laiminlyönniksi. Lisäksi tarkastelen sananvapausoikeuden ja yksityisyyden suojan merkitystä sosiaalisessa mediassa toimimisessa. Esittelen työssäni myös hieman sosiaalisen median välineitä kuten yhteisöpalvelu Facebookia ja Twitteriä sekä muita sosiaalisen median sivustoista, jotta sellainenkin lukija voi ymmärtää tutkielmani sisällön, joka ei ole rekisteröitynyt kyseisten palveluiden käyttäjäksi. Lisäksi kartoitan alussa hieman yleisiä työsopimuslain säännöksiä irtisanomis- sekä purkamisperusteista. 1.2 Tutkimuksen tavoitteet Tutkimuksen tavoitteena on havainnollistaa sitä, milloin työnantajalla on työsopimuslakiin perustuva oikeus päättä työsuhde sosiaalisessa mediassa tapahtuneen sopimattoman käytöksen perusteella. Toisaalta tavoitteena on antaa kokonaiskuva siitä, millainen käytös sosiaalisessa mediassa voidaan luokitella sopimattomaksi ja työnantajan etuja vahingoittavaksi menettelyksi. Lisäksi tavoitteenani on antaa lukijoille varoittavia esimerkkejä siitä, mitä sosiaalisessa mediassa kirjoittelu voi aiheuttaa työsuhteen kannalta. Pohdin tutkielmassani myös seikkoja, joilla työnantaja voisi ehkäistä sosiaalisen median haitallisia vaikutuksia sekä toisaalta myös sitä, mitä hyötyjä sosiaalinen media voi tarjota työnantajalle työvälineenä tai markkinointikanavana. Toivon, että tutkimukseni herättää ajattelemaan niin sosiaalisen median haittoja kuin hyötyjäkin työelämän näkökulmasta katsottuna. 318 1.3 Aineisto Tutkimuskohteen ollessa varsin tuore ilmiö siihen painottuvaa kirjallisuutta ei juuri ole olemassa. Tutkimustietoni pohjautuu lähinnä jo olemassa olevaan työoikeudelliseen oikeuskäytäntöön, Suomen työlainsäädäntöön sekä esillä olleisiin irtisanottujen työntekijöiden tapauksiin. Kirjallisuuslähteinä olen pyrkinyt käyttämään mahdollisimman tuoreita työoikeudellisia teoksia, jotta tutkimukseni tavoite toteutuisi kattavasti. Merkittävänä lähteenä tutkimuksessani on ulkomainen oikeuskäytäntö, josta olen poiminut konkreettisia esimerkkejä tutkimukseeni. Tutkimuksen aikana olen seurannut päivittäistä mediaa ja poiminut sieltä kaikki aiheeseen liittyvät ongelmakohdat sekä liittänyt ne työhöni. Olen tutkimukseni aikana ollut rekisteröityneenä käyttäjänä sosiaalisen median sivustoilla, jotta olen saanut kokonaiskuvan erilaisista sosiaalisen median sivustoista. Olen seurannut sosiaalisen median käyttäjien ns. Facebook käyttäytymistä, jotta olen saanut konkreettisia esimerkkejä siitä, mitä kaikkea tietoa sosiaalisen median käyttäjät itsestään sivustoilla jakavat. Olen tutkinut myös yritysten luomia omia pelisääntöjä sosiaalisessa mediassa toimimisesta. Tällä tavoin olen pystynyt kartoittamaan sosiaalisen median haittoja ja hyötyjä työelämässä. 419 2. Yleistä Koeajasta 2.1 Koeaika ja koeaikapurku Työsuhteen alkuun voidaan sopia koeaika (TSL 1:4.1). Koeajan enimmäispituus normaalitapauksissa on neljä kuukautta. Määräaikaisissa työsopimuksissa koeaika määräytyy työsopimuksen keston mukaan niin, että työsuhteen kestäessä kahdeksan kuukautta, voi koeaika olla enintään puolet työsuhteen kestosta. 5 Koeajan aikana työnantaja ja työntekijä voivat purkaa työsopimuksen, jolloin työsopimus päättyy heti ilman irtisanomisaikaa 6. Koeajan tarkoituksena on selvittää työntekijän soveltuvuus työhön 7. Työnantaja voi siis suorittaa koeaikapurun, mikäli havaitsee työntekijän työsuorituksissa puutteita, jotka eivät täytä työn asettamia vaatimuksia. Vastaava mahdollisuus on myös työntekijällä, jos tämä havaitsee, että työ ei vastaa odotuksia tai ei muuten sovi hänelle. Työnantaja ei voi asettaa koeaikapurun perusteeksi syrjiviä tai epäasiallisia seikkoja. Koeaikapurkua ei siis voida suorittaa mielivaltaisesti ja purun syyn tulee aina olla todellinen 8. Ellei koeaikapurkuun ole tosiseikkoihin perustuvaa näyttöä, on mahdollista, että työntekijä riitauttaa purkamisen. 9 Työntekijä riitautti koeaikapurun tapauksessa KKO:1980-II-110, jossa työnantaja oli suorittanut koeaikapurun työntekijän terveydentilaan kohdistuvien aiheettomien epäilyjen vuoksi. 10. Työntekijä sen sijaan voi milloin tahansa koeajan aikana purkaa työsopimuksensa ilman erityisiä perusteita 11. Koeaikapurkua ei kuitenkaan saa suorittaa, mikäli siitä ei ole sovittu työsuhteen alkaessa. Koeaikaan vetoavan osapuolen on pystyttävä osoittamaan, että koeajasta on sovittu. 12 Koeajasta tulee siis aina erikseen sopia, jotta sitä voidaan soveltaa työsuhteen päättämismenetelmänä. 5 Kairinen, Koskinen, Nieminen, Ullakonoja, Valkonen, 2006, s Kairinen, Koskinen, Nieminen, Ullakonoja, Valkonen, 2006, s Kairinen, Koskinen, Nieminen, Ullakonoja, Valkonen, 2006, s Koskinen Moilanen, 2005 s KKO:1980-II-110, , R78/117(Finlex): Työnantaja oli purkanut koeajaksi tehdyn työsopimuksen työntekijän terveyteen kohdistuneiden aiheettomien epäilyjen johdosta. Kun työsopimus oli siten purettu epäasiallisilla perusteilla, hyväksyttiin työntekijän työsopimuksen purkamiseen perustuva vahingonkorvausvaatimus. 11 Rautiainen, Äimälä 2007, s Koskinen20 Työnantaja voi halutessaan vedota purkamisperusteena pelkästään koeaikapurkuun 13. Työntekijää on kuitenkin kuultava koeaikapurun johdosta TSL 9 luvun päättämismenettelyä koskevien säännösten mukaisesti. Tällöin työntekijällä on oikeus saada tietoonsa todelliset koeaikapurkuun johtaneet syyt, mikäli hän sitä vaatii. Käytännössä työnantaja on siis velvollinen kertomaan työntekijälle seikoista, jonka perusteella koeaikapurku on suoritettu, vaikka laki ei tähän suoraan velvoita. 2.2 Koeajan tarkoitus Työnantajan tulee selvittää, koeajan kuluessa, onko työntekijä sopiva kyseiseen tehtävään. Vastaavasti työntekijän tulee harkita onko kyseinen työ hänen odotuksiaan vastaava ja haluaako hän jatkaa työssään. Koeajan aikana työnantajan voidaan olettaa saavan näkemyksen työntekijän sopivuudesta työhön ja työympäristöön. Mikäli minkäänlaista sopimattomuutta ei havaita ja työntekijä hoitaa työnsä moitteettomasti, ei koeaikapurkua voida suorittaa. Usein kuitenkin ilmenee tapauksia, joissa työnantaja on suorittanut koeaikapurun, vaikka todelliset päättämisperusteet ovat aivan muualla kuin työntekijän sopivuudessa työhön. Tällöin kyseeseen voisivat tulla syrjivät perusteet, jotka eivät ole laillisia perusteita koeaikapurkuun. Viimeaikoina esiin tulleet sosiaalisessa mediassa kirjoittelusta johtuvat irtisanomiset ovat pääsääntöisesti olleet seurausta työnantajan julkisesta arvostelusta. Tämän kaltainen julkinen arvostelu voi nousta esille myös koeaikana, jolloin työnantajalla on mahdollisuus suorittaa koeaikapurku. Työnantajalla ei ole kuitenkaan oikeutta suorittaa koeaikapurkua epäasiallisella perusteella, jolloin lievä kritiikki työnantajasta ei oikeuta työnantajaa päättämään työsopimusta koeaikana. Koeajasta sovitaan työnantajan ja työntekijän kesken siksi, että osapuolet voivat selvittää työntekijän sopivuuden tehtävään ja toisaalta siksi, että työntekijä saa kuvan siitä, onko työ hänen odotuksiaan vastaavaa. Näkisin asian niin, ettei lievä työnantajan arvostelu voi automaattisesti tarkoittaa työntekijän olevan soveltumaton työhönsä. Tällöin työnantajalle ei voisi myöskään muodostua oikeutta suorittaa koeaikapurkua. 13 Koskinen, Nieminen, Valkonen, 2012, s Näytä lisää
 Uutiskirje 1/2014 Uutiskirjeen 1/2014 aiheena on työsuhteen päättäminen työntekijän henkilöön liittyvillä perusteilla. Työsuhde voidaan päättää irtisanomalla tai purkamalla, jolloin irtisanomisaikaa ei Lisätiedot Työsuhteen päättäminen
 Työsuhteen päättäminen Määräaikainen työsopimus Tietyksi määräajaksi sovittu työsopimus päättyy sovitun määräajan tai työn päättyessä ilman erillistä irtisanomista ja irtisanomisaikaa. Toistaiseksi voimassa Lisätiedot Henkilöstöyksikön ohje 1.6.2011. Huomautus ja varoitus virka- ja työsuhteessa. mukaisesti työn suorittamisesta.
 Käsiteltävät asiat Työsopimuksen päättyminen Takaisinottovelvollisuus Perhevapaat Raskaana tai perhevapaalla olevan työntekijän irtisanominen Henkilöstön edustajien irtisanomissuoja Työsopimuksen päättyminen Lisätiedot HENRY Forum 4.11.2008
 HENRY Forum 4.11.2008 1. Rekrytointi / työntekijästä kerättävät tiedot -Mitä työnhakijalta saa kysyä? - Tarpeellisuusvaatimus: vain tiedot, jotka ovat välittömästi työsuhteen kannalta tarpeellisia - Tietolähteet Lisätiedot Varoitus työsopimuksen päättämisen edellytyksenä
 Matti Penttinen Varoitus työsopimuksen päättämisen edellytyksenä 1. Työsopimuslaista Voimassa olevan työsopimuslain (26.1.2001/55) 7 luvun 2 :n 3 momentin mukaan työntekijää, joka on laiminlyönyt työsuhteesta Lisätiedot AJANKOHTAISTA OIKEUSKÄYTÄNTÖÄ TYÖOIKEUDESTA. Lainopillinen asiamies Markus Äimälä
 AJANKOHTAISTA OIKEUSKÄYTÄNTÖÄ TYÖOIKEUDESTA Lainopillinen asiamies KKO 2008:50 Työntekijä oli ollut työnantajalle pätevää syytä ilmoittamatta poissa työstä viisi perättäistä työpäivää sekä niitä seuranneet Lisätiedot Työntekijän lojaliteetti- ja uskollisuusvelvoite
 ERI MIELTÄ OLEVAN JÄSENEN LAUSUNTO ASIASSA S 14/689 Hovioikeudenlaamanni Risto Jalanko: Irtisanomisperusteen arvioinnin lähtökohdat Työsopimuslain 7 luvun 1 :n mukaan työnantaja saa irtisanoa toistaiseksi Lisätiedot 30.11.2014. Oppimistaidot ja työelämätietous IC130201. Työsopimuslaki. Työsopimuslaki. Petri Nuutinen
 Oppimistaidot ja työelämätietous IC130201 5 opintopistettä Petri Nuutinen Petri Nuutinen Lakia sovelletaan sopimukseen (työsopimus), jolla työntekijä tai työntekijät yhdessä työkuntana sitoutuvat henkilökohtaisesti Lisätiedot Sosiaalinen media työelämässä
 Sosiaalinen media työelämässä 6.6.2014 Sosiaalinen media Yhtä selkeää määritelmää ei ole olemassa Kuka tahansa voi tuottaa sisältöä, muokata sitä, kommentoida, jakaa eteenpäin Sisältöä voi ainoastaan valvoa Lisätiedot 1. Ulkomailta Suomeen lähetettyjen työntekijöiden vähimmäisehdot? (Rosin)
 Henkilöstöasiat käytännössä Erikoistumisjakso 16.4.2015 Kaikki harjoitustyön (HO-tuomion esittelyn ja arvioinnin) jättäneet ovat saaneet korvaavuuden yhdestä tentin kysymyksestä, joten heidän tulee tässä Lisätiedot Sosiaalisen median haasteet työsuhteessa. AA, VT Kirsi-Marja Salokangas
 Sosiaalisen median haasteet työsuhteessa AA, VT Kirsi-Marja Salokangas Krogerus Kirsi-Marja Salokangas 23 November 2010 ASIANAJOTOIMISTO KROGERUS OY yksi viidestä suurimmasta asianajotoimistosta Suomessa Lisätiedot ITÄ-SUOMEN YLIOPISTO Oikeustieteet Tarmo Miettinen kl-2011. Työoikeuden opintojakson kuvioita
 ITÄ-SUOMEN YLIOPISTO Oikeustieteet Tarmo Miettinen kl-2011 Työoikeuden opintojakson kuvioita TYÖOIKEUDELLISTA KIRJALLISUUTTA - Bruun von Koskull: Työoikeuden perusteet. Talentum 2004 (208 s.). - Hietala Lisätiedot Työsuhteen kipupisteet
 A P P L E X A T T O R N E Y S P U R E B U S I N E S S L A W Työsuhteen kipupisteet Työsopimuslainsäädäntö Työsopimuksia koskeva lainsäädäntö on suurelta osin pakottavaa, eli siitä ei voida sopimuksella Lisätiedot Vähittäiskaupan esimiesten työehtosopimus
 AJANKOHTAISTA TYÖOIKEUDESTA HR- AMMATTILAISILLE Uudista ja Uudistu -messut 2009 HUOMISEN JOHTAMINEN Asianajaja Anu Kaisko KKO 2007:69 Työntekijän takaisin ottaminen Työnantaja ja työntekijä olivat tehneet Lisätiedot TAMPEREEN YLIOPISTO. Oikeustieteiden laitos
 TAMPEREEN YLIOPISTO Oikeustieteiden laitos Marianne Mäntylä TYÖSUHTEEN PÄÄTTÄMINEN ERITYISESTI TYÖVEL- VOITTEEN LAIMINLYÖNNIN PERUSTEELLA Pro gradu tutkielma Yritysjuridiikka Tampere 2008 II TIIVISTELMÄ Lisätiedot LAKI ASUINHUONEISTON VUOKRAUKSESTA JA TUKIASUMINEN, VUOKRASOPIMUKSEN PÄÄTTÄMINEN 17.9.2013
 LAKI ASUINHUONEISTON VUOKRAUKSESTA JA TUKIASUMINEN, VUOKRASOPIMUKSEN PÄÄTTÄMINEN 17.9.2013 J U H A N I S K A N E N K I I N T E I S T Ö P Ä Ä L L I K K Ö Y - S Ä Ä T I Ö LAKI ASUINHUONEISTON VUOKRAAMISESTA Lisätiedot Pieni yhdistys työnantajana
 Pieni yhdistys työnantajana 11.2.2015 Tuomas Mänttäri toimitusjohtaja Sosiaalialan Työnantajat ry Tekijänoikeussyistä materiaali on käytettävissä vain tätä koulutusta varten Tuomas Mänttäri Työnantajan Lisätiedot Yhdistys työnantajana
 Yhdistys työnantajana lainsää äädäntö,, mm.: työsopimuslaki työaikalaki vuosilomalaki Normipohja työehtosopimukset työsopimukset yhdistyksillä ei erityisasemaa Työsopimuslaki keskeinen laki lain sääs äännökset Lisätiedot Muistilista tuotannolliset ja taloudelliset perusteet. 2013 Edunvalvontaosasto
 Muistilista tuotannolliset ja taloudelliset perusteet 2013 Edunvalvontaosasto Taloudellinen ja/tai tuotannollinen irtisanomisperuste Tuotannollinen ja/tai taloudellinen irtisanomisperuste Tuotannollisen Lisätiedot Työntekomuodot ja työelämän sääntely
 1 (3) YHTEISTOIMINTA-ASIAMIEHEN OHJE OSA-AIKAISTETUN TYÖNTEKIJÄN OI- KEUDESTA YHTEISTOIMINTALAIN MUKAISEEN HYVITYKSEEN NEUVOTTELU- MENETTELYN LAIMINLYÖNTITILANTEESSA XXXXXX on pyytänyt 6.6.2011 yhteistoiminta-asiamieheltä Lisätiedot Määräaikaiset työsuhteet. - hyviä käytäntöjä esimiehille ja luottamusmiehille
 Määräaikaiset työsuhteet - hyviä käytäntöjä esimiehille ja luottamusmiehille 1 2 Määräaikaiset työsuhteet - hyviä käytäntöjä esimiehille ja luottamusmiehille Uuden yliopistolain (558/2009) voimaantulon Lisätiedot Työsuhteen päättäminen ja työsuhdeturva
 Työsuhteen päättäminen ja työsuhdeturva 1 1. Työsuhdeturva yleisesti 2 Päättämistavat toistaiseksi voimassa oleva työsopimus joko irtisanomalla tai purkamalla (erityistilanteissa myös raukeaminen) irtisanominen Lisätiedot Loviisan kaupunki on savuton työpaikka 1.1.2014 lukien. Ohjetta sovelletaan kaikissa kaupungin työpaikoissa ja kaupungin järjestämissä tilaisuuksissa.
 Liite 1 Hkj 18.4.2013 LOVIISAN KAUPUNKI 18.4.2013 OHJE SAVUTTOMASTA LOVIISASTA Ohjeen tarkoitus Loviisan kaupunki haluaa edistää henkilöstönsä tupakoimattomuutta. Savuttomuus koskee kaikkien tupakkatuotteiden Lisätiedot Muistio MUUTOKSET MÄÄRÄAIKAISEEN TYÖSOPIMUKSEEN, KOEAIKAAN JA TAKAISINOTTOVELVOLLISUUTEEN
 14.12.2016 1 (5) MUUTOKSET MÄÄRÄAIKAISEEN TYÖSOPIMUKSEEN, KOEAIKAAN JA TAKAISINOTTOVELVOLLISUUTEEN Työsopimuslaki muuttuu 1.1.2017 voimaantulevalla lailla seuraavasti: Määräaikainen työsopimus voidaan Lisätiedot Työelämän pelisäännöt
 Työelämän pelisäännöt 1. Työsopimus Kun työntekijä ottaa työntekijän töihin, hän tekee työntekijän kanssa ensin työsopimuksen. Työsopimus kannattaa tehdä kirjallisesti, vaikka suullinen työsopimus on yhtä Lisätiedot Työnantajan on irtisanoessaan työsopimuksen noudatettava työsuhteen jatkuttua keskeytyksettä
 LIPERIN KUNTA 10.09.20114 1 Diaantunnus LIPERIN KUNNAN SIVISTYSLAUTAKUNNALLE ASIA Oikaisuvaatimus Liperin kunnan sivistyslautakunnan päätökseen OIKAISUVAATIMUKSEN TEKIJÄ Eila Hyvärinen, Joensuu AVUSTAJA Lisätiedot Laki. EDUSKUNNAN VASTAUS 218/2010 vp. Hallituksen esitys laeiksi maanvuokralain muuttamisesta ja perintökaaren 25 luvun
 EDUSKUNNAN VASTAUS 218/2010 vp Hallituksen esitys laeiksi maanvuokralain muuttamisesta ja perintökaaren 25 luvun 1 b :n 4 momentin kumoamisesta Asia Hallitus on antanut eduskunnalle esityksensä laeiksi Lisätiedot MÄÄRÄAIKAISET JA OSA-AIKAISET TYÖSOPIMUKSEt. Juha-Matti Moilanen
 Yhteistoimintamenettely Seuraamukset ja pakkokeinot Hotelli Cumulus Mikkeli 12.-13.2.2011 Tuula Sillanpää TEAM Teollisuusalojen ammattiliitto Hyvitys (62 ) - Työnantaja irtisanoo, lomauttaa, osa-aikaistaa Lisätiedot Individuaaliperusteinen irtisanominen
 Individuaaliperusteinen irtisanominen - työnantajan ja työntekijän näkökulma Asianajajaliiton Nuorten päivät 3.10.2014 Asianajaja Henna Kinnunen Asianajotoimisto Castrén & Snellman Oy Asianajaja Markus Lisätiedot KARELIA-AMMATTIKORKEAKOULU Liiketalouden koulutusohjelma. Pekka Mönkkönen TYÖSUHTEEN PÄÄTTÄMINEN HENKILÖÖN LIITTYVÄLLÄ PERUSTEELLA
 KARELIA-AMMATTIKORKEAKOULU Liiketalouden koulutusohjelma Pekka Mönkkönen TYÖSUHTEEN PÄÄTTÄMINEN HENKILÖÖN LIITTYVÄLLÄ PERUSTEELLA Opinnäytetyö Joulukuu 2014 Sisällys 1 Johdanto... 5 2 Työsopimus... 6 3 Lisätiedot Seppo Koskinen työoikeuden professori, Lapin yliopisto TYÖSUHDETURVA
 Seppo Koskinen työoikeuden professori, Lapin yliopisto TYÖSUHDETURVA Artikkeli, versio 3.0 Julkaistu 4.1.2013 www.edilex.fi/lakikirjasto/9317 Aiempi versio julkaistu Edilexissä 7.4.2006 Sisällys I MITÄ Lisätiedot VÄHITTÄISKAUPAN ESIMIESTEN
 VÄHITTÄISKAUPAN ESIMIESTEN työehtosopimus 1.5.2014 31.1.2017 Vähittäiskaupan esimiesten työehtosopimus 1.5.2014 31.1.2017 Vähittäiskaupan esimiesten työehtosopimus 1.5.2014 31.1.2017 1 VÄHITTÄISKAUPAN Lisätiedot Ajankohtaisia oikeustapauksia
 Fysioterapeuttien opintopäivät Mari Aspelund lakimies 16.4.2016 Luennon aiheet Työsuhteen ehdot Mikä on työsopimus Työsopimuksen vähimmäisehdot Työsopimuksen voimassaolo Työaika Vuosiloma Muut työsuhteen Lisätiedot IRTISANOMISSUOJASOPIMUS 2001
 Irtisanomissuojasopimus 2001 JORMA RUSANEN IRTISANOMISSUOJASOPIMUS 2001 Irtisanomissuojasopimus 2001-1 2 - Irtisanomissuojasopimus 2001 Saatteeksi Tämä kirja on tarkoitettu käytännön oppaaksi liittojen Lisätiedot TYÖSOPIMUSLAKI KÄYTÄNNÖSSÄ
 Harri Hietala Tapani Kahri Martti Kairinen Keijo Kaivanto TYÖSOPIMUSLAKI KÄYTÄNNÖSSÄ Alma Talent 2016 Helsinki 6., uudistettu painos Copyright 2016 Talentum Media Oy ja tekijät Yhteistyössä Lakimiesliiton Lisätiedot Työelämän ABC. Tämä esitys on tarkoitettu yli 18-vuotiaille määräaikaisia tai toistaiseksi voimassa olevia työsopimuksia solmiville.
 Kotimaan matkustaja-alusliikenteen työehtosopimus 1(5) LIITE 4 SUOMEN MATKUSTAJALAIVAYHDISTYKSEN JA SUOMEN MERIMIES-UNIONI SMU RY:N, SUOMEN LAIVANPÄÄLLYSTÖ- LIITON JA SUOMEN KONEPÄÄLLYSTÖLIITON VÄLINEN Lisätiedot Työsopimuslaki. käytännössä. Harri Hietala Tapani Kahri Martti Kairinen Keijo Kaivanto
 Työsopimuslaki käytännössä Harri Hietala Tapani Kahri Martti Kairinen Keijo Kaivanto TALENTUM Helsinki 2013 Viides, uudistettu painos Copyright 2013 Talentum Media Oy ja tekijät Kansi: Lauri Karmila Sivunvalmistus: Lisätiedot Käytetyt lyhenteet: KVhL = Kunnallinen viranhaltijalaki KVESL= Kunnallinen virkaehtosopimuslaki
 VIRKA- JA TYÖSUHTEEN EROT (erot luonnehdittu yksinkertaistettuna) Käytetyt lyhenteet: KVhL = Kunnallinen viranhaltijalaki KVESL= Kunnallinen virkaehtosopimuslaki KuntaL= Kuntalaki KVTES= Kunnallinen yleinen Lisätiedot UUTTA OIKEUSKÄYTÄNTÖÄ TYÖLAINSÄÄDÄNNÖSTÄ. Markus Äimälä
 UUTTA OIKEUSKÄYTÄNTÖÄ TYÖLAINSÄÄDÄNNÖSTÄ Markus Äimälä KKO 2010:43 Konsernissa, jonka harjoittama liiketoiminta oli jaettu usean yhtiön kesken, oli toiminnan tappiollisuuden vuoksi suoritettu liiketoiminnan Lisätiedot Palvelussuhteiden päättäminen
 Palvelussuhteiden päättäminen Palvelussuhteen päättyminen ilman irtisanomista Palvelussuhde voi päättyä useammasta eri syystä. Päättämisperusteet ja menettelytavat ovat erilaisia riippuen mm. siitä, kumpi Lisätiedot SISÄLLYS ALKUSANAT 5 LYHENTEET 7
 SISÄLLYS ALKUSANAT 5 LYHENTEET 7 1 VUOKRASOPIMUKSEN OSAPUOLET JA KOHDE 17 1.1 Vuokranantaja ja vuokralainen vuokrasuhteen osapuolina 17 1.2 Asuinhuoneisto 19 1.3 Useita huoneistoja koskeva sopimus 23 1.4 Lisätiedot Työsopimuksen purkautuneena pitämisen ja työsopimuksen purkamista koskevien menettelytapasäännösten suhde
 Jyrki Rinnemaa Työsopimuksen purkautuneena pitämisen ja työsopimuksen purkamista koskevien menettelytapasäännösten suhde 1. Johdanto Työnantajan oikeudesta käsitellä työntekijän työsopimusta purkautuneena Lisätiedot MENETTELY TYÖN ONGELMATILANTEISSA
 MENETTELY TYÖN ONGELMATILANTEISSA 1. VIRANHALTIJAN JA TYÖNTEKIJÄN KESKEISIÄ VELVOLLISUUKSIA Sekä työnantajan että työntekijän on noudatettava voimassa olevia lakeja ja muita säännöksiä sekä virka- ja työehtosopimusta, Lisätiedot TYÖSOPIMUSLAKI KÄYTÄNNÖSSÄ
 Harri Hietala Tapani Kahri Martti Kairinen Keijo Kaivanto TYÖSOPIMUSLAKI KÄYTÄNNÖSSÄ Alma Talent 2016 Helsinki 6., uudistettu painos Copyright 2016 Talentum Media Oy ja tekijät Yhteistyössä Lakimiesliiton Lisätiedot SEURAAMUKSET PALVELUSSUHTEESEEN LIITTYVIEN VELVOLLISUUKSIEN LAIMINLYÖNNEISTÄ
 SEURAAMUKSET PALVELUSSUHTEESEEN LIITTYVIEN VELVOLLISUUKSIEN LAIMINLYÖNNEISTÄ Juuan kunnan ohjeet puuttumisesta työ- ja virkavelvollisuuksien vastaiseen toimintaan Sisältö 1. YLEISTÄ 3 2. TYÖNTEKIJÄN JA Lisätiedot VIESTINTÄVIRASTON PÄÄTÖS KOSKIEN NUMERON SIIRRETTÄVYYTTÄ MÄÄRÄAIKAISIS- SA SOPIMUKSISSA
 Päivämäärä / Datum /Date Nro / Nr / No. 8.9.2004 824/520/2004 Jakelussa mainitut JULKINEN VIESTINTÄVIRASTON PÄÄTÖS KOSKIEN NUMERON SIIRRETTÄVYYTTÄ MÄÄRÄAIKAISIS- SA SOPIMUKSISSA ASIANOSAINEN Finnet Com Lisätiedot Työsuhteen päättäminen henkilöön liittyvällä perusteella: oikea menettely konkreettisesti ja käytännönläheisesti! Asianajaja, osakas Maisa Nikkola
 Työsuhteen päättäminen henkilöön liittyvällä perusteella: oikea menettely konkreettisesti ja käytännönläheisesti! Asianajaja, osakas Maisa Nikkola "Kun joutuu irtisanotuksi, eniten jännittää se, miten Lisätiedot 1. Ikään, sukupuoleen ja raskauteen liittyvät kysymykset työnhakutilanteessa? (Koskinen/soveltava tehtävä)?
 Henkilöstöasiat käytännössä 12 op Vastaa seuraavista kolmesta kysymyksestä vain kahteen!!! Jokainen vastaus eri arkille!! 1. Ikään, sukupuoleen ja raskauteen liittyvät kysymykset työnhakutilanteessa? (Koskinen/soveltava Lisätiedot Kunnalle lahjoitetut kiinteistöt ja niiden käyttö
 Kunnalle lahjoitetut kiinteistöt ja niiden käyttö Kunnalle kiinteistön lahjoittamiseen sovellettava säännöstö Maakaaren (540/1995) 4. luvun 2 :n mukaisesti kiinteistön lahjaa koskevat soveltuvin osin kiinteistön Lisätiedot SISÄLLYS. Lyhenteet 11. Esipuhe 13
 SISÄLLYS Lyhenteet 11 1 2 Työnantajan Esipuhe 13 tekeminen 15 1.1 Työsopimuslain soveltamisala.......................... 15 1.1.1 Soveltamisalan yleismääritelmä................ 15 1.1.2 Työsuhteen tunnusmerkit..................... Lisätiedot KOTIMAAN MATKUSTAJA-ALUSLIIKENTEEN LUOTTAMUSMIESSOPIMUS
 Kotimaan matkustaja-alusliikenteen työehtosopimus 1(6) LIITE 3 JOHDANTO KOTIMAAN MATKUSTAJA-ALUSLIIKENTEEN LUOTTAMUSMIESSOPIMUS Työehtosopimusjärjestelmän ylläpitäminen ja kehittäminen perustuu työnantaja- Lisätiedot Sisällys. I Työsuhdeturva 1. II Koeaika 23. Sisällys v Esipuhe xiii Esipuhe toiseen painokseen
 Työsopimuslaki käytännössä Harri Hietala Tapani Kahri Martti Kairinen Keijo Kaivanto TALENTUM Helsinki 2013 Viides, uudistettu painos Copyright 2013 Talentum Media Oy ja tekijät Kansi: Lauri Karmila Sivunvalmistus: Lisätiedot RAUMAN SEURAKUNTA KIRKKONEUVOSTO ESITYSLISTA/PÖYTÄKIRJA 8/2016
 ESITYSLISTA/PÖYTÄKIRJA 8/2016 Aika: ke 10.8.2016 klo 17.00 Paikka: Virastotalo, sali KÄSITELTÄVÄT ASIAT: 151 KOKOUKSEN AVAUS 152 KOKOUKSEN LAILLISUUS JA PÄÄTÖSVALTAISUUS 153 TYÖJÄRJESTYKSEN HYVÄKSYMINEN Lisätiedot Työpaikka ja alkoholi
 Työpaikka ja alkoholi Esimiesten rooli ja vastuu päihdehaittojen ehkäisyssä Päivi Savilampi Henkilöstöjohtaja, Lappeenrannan kaupunki 23.4.2013 L A P P E E N R A N N A N K A U P U N K I 3.6.2013 1 Väläyksiä Lisätiedot Huomautuksen ja varoituksen antaminen
 Kokkolan kaupunki 5.10.2011 Henkilöstökeskus Huomautuksen ja varoituksen antaminen Työntekijää tai viranhaltijaa, joka on laiminlyönyt velvollisuuksiaan tai rikkonut niitä, ei pääsääntöisesti saa irtisanoa Lisätiedot Päätös. Laki. työsopimuslain 4 luvun muuttamisesta
 EDUSKUNNAN VASTAUS 59/2006 vp Hallituksen esitys laeiksi työsopimuslain 4 luvun ja merimieslain muuttamisesta Asia Hallitus on antanut eduskunnalle esityksensä laeiksi työsopimuslain 4 luvun ja merimieslain Lisätiedot SOSIAALIHUOLLON AMMATTIHENKILÖIDEN VALVONTA
 SOSIAALIHUOLLON AMMATTIHENKILÖIDEN VALVONTA Sosiaalihuollon ammattihenkilölain toimeenpanon koulutus- ja infotilaisuus Oulu 24.2.2016 Lakimies Riitta Husso, Valvira 23.2.2016 1 Toimivalta ja vastuu (15 Lisätiedot Nuori työntekijänä. Ohjeita työnantajalle
 Nuori työntekijänä Ohjeita työnantajalle Kuka on nuori työntekijä? Laki nuorista työntekijöistä (998/1993) koskee alle 18-vuotiasta työntekijää. Lain nojalla on annettu asetus nuorten työntekijäin suojelusta Lisätiedot SISÄLLYS. Lyhenteet 11. Esipuhe 13
 SISÄLLYS Lyhenteet 11 1 2 Työnantajan Esipuhe 13 tekeminen 15 1.1 Työsopimuslain soveltamisala.......................... 15 1.1.1 Soveltamisalan yleismääritelmä................ 15 1.1.2 Työsuhteen tunnusmerkit..................... Lisätiedot Työnantajan ja työntekijän vastuut ja velvollisuudet
 Työnantajan ja työntekijän vastuut ja velvollisuudet Riikka Raaska Työsuojeluvaltuutettu Riikka Raaska Ennaltaehkäisevää tukea säädöksistä Ohjaa kehittämään Määrittää minimitason Suojaa Velvoittaa Korjaa Lisätiedot HetaHelp! kiertue 2015. Turku 18.5., Kuopio 20.5., Mikkeli 21.5., Rovaniemi 25.5. ja Espoo 27.5.
 Läsnätyön juridiikka Etätyö vai Läsnätyö Työnteon uudet mallit / Hetky Akva Asianajaja, Counsel/Employment, Henna Kinnunen Asianajotoimisto Castrén & Snellman Oy 1 Sisältö Läsnätyön juridinen luonne Läsnätyöhön Lisätiedot Epärehellisyys työsuhteen päättämisperusteena
 Epärehellisyys työsuhteen päättämisperusteena Lapin yliopisto Oikeustieteiden tiedekunta Maisteritutkielma Juha Koski Työoikeus Kevät 2012 Lapin yliopisto, oikeustieteiden tiedekunta Työn nimi: Epärehellisyys Lisätiedot STT:n yleiset sopimusehdot 1.1.2010
 Maanvuokra Maanvuokra Rakennetun viljelmän voi vuokrata (asuin- ja talousrakennukset) enintään 25 vuodeksi. Jos vuokrasopimuksessa ei ole mainittu aikaa, sopimus katsotaan tehdyksi 2 vuodeksi. Sopimus Lisätiedot Asia C-540/03. Euroopan parlamentti vastaan Euroopan unionin neuvosto
 Asia C-540/03 Euroopan parlamentti vastaan Euroopan unionin neuvosto Maahanmuuttopolitiikka Kolmansien maiden kansalaisten alaikäisten lasten oikeus perheenyhdistämiseen Direktiivi 2003/86/EY Perusoikeuksien Lisätiedot Työntekijän työsuhteen päättäminen individuaaliperusteella
 Työntekijän työsuhteen päättäminen individuaaliperusteella Ikonen, Anna 2016 Hyvinkää Laurea-ammattikorkeakoulu Hyvinkää Työntekijän työsuhteen päättäminen individuaaliperusteella Ikonen Anna Liiketalous Lisätiedot Asiantuntijalausunto Professori Seppo Koskinen Lapin yliopisto
 VIRKAMIESLAUTAKUNTA ASIAT 45/2011 ja 61/2011 VIRKAMIESLAUTAKUNNAN PÄÄTÖS Päätös nro 44/2012 7.9.2012 Asia Määräaikaista erottamista ja virantoimituksesta pidättämistä koskeva oikaisuvaatimus Oikaisuvaatimuksen Lisätiedot Syrjintäolettama, koulutukseen pääsy, oletettu mielipide, yhdistys YHDENVERTAISUUS- JA TASA-ARVOLAUTAKUNTA/Täysistunto
 Syrjintäolettama, koulutukseen pääsy, oletettu mielipide, yhdistys YHDENVERTAISUUS- JA TASA-ARVOLAUTAKUNTA/Täysistunto Diaarinumero: 49/2015 Antopäivä: 31.3.2016 Hakija oli ilmoittautunut M ry:n järjestämään Lisätiedot Nimi: Osoite: Puhelin/sp: Y- tunnus/kaupparekisteri nro:
 VASTAANOTTOTILOJA KOSKEVA VUOKRASOPIMUS VUOKRANANTAJA Nimi: Osoite: Puhelin/sp: Y- tunnus/kaupparekisteri nro: VUOKRALAINEN Nimi: Osoite: Puhelin/sp: Y-tunnus/kaupparekisteri nro: VUOKRAUKSEN KOHDE VUOKRASOPIMUKSEN Lisätiedot Naantalin kaupungin henkilöstö Palautteen antaminen työstä
 Naantalin kaupungin henkilöstö Palautteen antaminen työstä Tässä oppaassa käydään läpi palautteen antamista työstä. Palautteen antamisen lisäksi oppaaseen on kirjattu Naantalin kaupungissa käytössä olevat Lisätiedot Liiketalouden osaamisala/ julkishallinto ja juridiikka TYÖNTEKIJÄN SOPIMATON KÄYTTÄYTYMINEN TYÖAJAN ULKOPUOLELLA PERUSTEET JA SEURAUKSET
 KYMENLAAKSON AMMATTIKORKEAKOULU Liiketalouden osaamisala/ julkishallinto ja juridiikka Jessika Paavilainen TYÖNTEKIJÄN SOPIMATON KÄYTTÄYTYMINEN TYÖAJAN ULKOPUOLELLA PERUSTEET JA SEURAUKSET Opinnäytetyö Lisätiedot Työnhakuun liittyvää juridiikkaa/ käsiteltävät asiat
 Työnhakuun liittyvää juridiikkaa/ käsiteltävät asiat Sopimusoikeudelliset periaatteet ja oikeustoimilaki Työnhakijatietojen käsittely Syrjinnän kielto Henkilö- ja soveltuvuusarviointitestaus työhönotossa Lisätiedot Viranomaisen vahingonkorvausvastuu 5.11.2012 Anni Tuomela
 Julkisoikeus Valtiotieteellinen tiedekunta Viranomaisen vahingonkorvausvastuu 5.11.2012 Anni Tuomela Viranomaisen vahingonkorvausvastuu Viranomaisen vahingonkorvausvastuusta on erilliset säännökset vahingonkorvauslaissa Lisätiedot Työhaastattelut ja henkilöarvioinnit. Sari Anetjärvi
 Työhaastattelut ja henkilöarvioinnit Sari Anetjärvi Työhaastattelu Virkaan tai työsuhteeseen hakijoiden haastattelun tarkoituksena on selvittää heidän soveltuvuuttaan tehtävään ja syventää tietoa heidän Lisätiedot Potkut? Työ- ja virkasuhteen päättäminen
 PALKATAKO VAI VERKOSTOITUA/ ERI VAIHTOEHTOJEN OIKEUDELLISET HAASTEET 1 PALKATAKO VAI VERKOSTOITUA Palkkaaminen Syntyy työsuhde Työntekijä on työnantajansa käytettävissä Pelisäännöt tulevat lainsäädännöstä Lisätiedot Työsopimus. - Työsopimuksen solmiminen - Työsuhteen aikana - Työsuhteen päättyminen
 Työsopimus - Työsopimuksen solmiminen - Työsuhteen aikana - Työsuhteen päättyminen Henkilöstö- ja lakiasiain osasto, 1.4.2009 Jaana Sirkiä, Elina Tuisku Säädöstausta Työsopimuslaki Minimi Virka- ja työehtosopimukset Lisätiedot Yksityisyyden suoja sosiaalihuollossa
 Sirpa Posio Yksityisyyden suoja sosiaalihuollossa Yliopistollinen väitöskirja, joka Turun yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan suostumuksella esitetään julkisesti tarkastettavaksi Calonian luentosalissa Lisätiedot Laki nuorista työntekijöistä
 Laki nuorista työntekijöistä N:o 998/1993 Muutokset: 687/1995, 408/1996, 859/1996, 16/1997, 754/1998, 57/2001 ja 746/2002 1 luku Yleiset säännökset 1 Soveltamisala Tätä lakia sovelletaan työhön, jota alle Lisätiedot HELSINGIN KAUPUNKI 19 1 (16) HENKILÖSTÖKESKUS Henkilöstöpolitiikka Pentti Anttonen 22.5.2007 Allekirjoitetun asiakirjan sähköinen versio
 HELSINGIN KAUPUNKI 19 1 (16) Jakelussa mainituille SUULLISEN HUOMAUTUKSEN JA KIRJALLISEN VAROITUKSEN ANTAMINEN SEKÄ TYÖSOPIMUKSEN IRTISANOMINEN JA PURKAMINEN SEKÄ VIRKASUHTEEN PÄÄTTÄMINEN 1 Yleistä Tässä Lisätiedot Määräykset ja ohjeet 14/2013
 Määräykset ja ohjeet 14/2013 Kolmansien maiden kaupankäyntiosapuolet Dnro FIVA 15/01.00/2013 Antopäivä 10.6.2013 Voimaantulopäivä 1.7.2013 FINANSSIVALVONTA puh. 010 831 51 faksi 010 831 5328 etunimi.sukunimi@finanssivalvonta.fi Lisätiedot TYÖSUHTEEN PÄÄTTÄMINEN HENKILÖSYISTÄ
 TYÖSUHTEEN PÄÄTTÄMINEN HENKILÖSYISTÄ Sirpa Niemi Opinnäytetyö Marraskuu 2013 Liiketalous Oikeudellinen asiantuntijuus TIIVISTELMÄ Tampereen ammattikorkeakoulu Liiketalouden koulutusohjelma Oikeudellinen Lisätiedot Helsingin kaupunki Pöytäkirja 12/2015 1 (5) Sosiaali- ja terveyslautakunta Sotep/16 16.06.2015
 Helsingin kaupunki Pöytäkirja 12/2015 1 (5) 225 Oikaisuvaatimus autopaikkavuokrien korvaamista koskevasta viranhaltijapäätöksestä HEL 2015-000537 T 03 01 00 Päätös päätti hylätä Vallilan terveysaseman Lisätiedot Ja kuinkas sitten kävikään Tuoreita oikeustapauksia työelämästä
 Ja kuinkas sitten kävikään Tuoreita oikeustapauksia työelämästä 19.11.2014 Marraspäivä Janne Kiiskinen Sisältö Irtisanomiset individuaaliperusteella Päihtymys Epärehellisyys Väkivalta Työvaatetus Irtisanomiset Lisätiedot VIRKAMIESLAUTAKUNNAN PÄÄTÖS
 VIRKAMIESLAUTAKUNTA ASIA 22/2007 VIRKAMIESLAUTAKUNNAN PÄÄTÖS Päätös nro 50/2007 28.9.2007 Asia Virkasuhteen irtisanominen ja virantoimituksesta pidättäminen Virasto kihlakunnan poliisilaitos Päätös, johon Lisätiedot U R H E I L I J A S O P I M U S
 U R H E I L I J A S O P I M U S Sopimuksen tausta ja tavoitteet Suomen Ilmailuliitto ry (jäljempänä SIL ) ja (SIL:n jäsenmaksun maksanut jäsen, jäljempänä Urheilija, molemmat yhdessä jäljempänä Osapuolet Lisätiedot VANHAT VALINTAKOKEET MALLI LAPIN YLIOPISTO, OIKEUSTIEDE
 VANHAT VALINTAKOKEET MALLI LAPIN YLIOPISTO, OIKEUSTIEDE Sisältää vain alkuosan edellisvuosien materiaalista. SÄHKÖINEN ASIOINTI JA VIESTINTÄ TYÖSUHDETURVA KANSAINVÄLISEN YKSITYISOIKEUDEN PERUSTEET PERHEOIKEUS Lisätiedot HE 50/2016 vp. Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi laki ehdolliseen pääsyyn perustuvien ja ehdollisen pääsyn
 Jätealan ympäristörikokset Jätehuoltopäivät 10.-11.10.2012 Satu Lyytikäinen, Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus 8.10.2012 Ympäristöviranomaisen roolit YSL:ssä ja jätelaissa säädetty valvontaviranomaiselle Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


text:
Títulos extrajudiciais exeqüíveis na Justiça do Trabalho - Jus Navigandi
 Títulos extrajudiciais exeqüíveis na Justiça do Trabalho
 Jorge Cavalcanti Boucinhas Filho
 Publicado em 10/2007. Elaborado em 10/2007.
 86% gostaram
 Assuntos:Título extrajudicialExecução trabalhistaDireito Processual do Trabalho
 O rol de títulos executivos extrajudiciais do art. 876 da CLT é exemplificativo e não taxativo. Perfeitamente possível, portanto, a aplicação subsidiária do rol do art. 585 do CPC ao processo do trabalho.
 SUMÁRIO: 1 – Introdução; 2 - Títulos executivos extrajudiciais no processo do trabalho; 3 – Execução de multas administrativas na Justiça do Trabalho; 4 – Considerações finais; 5 - Bibliografia.
 Como salientam Luiz Guilherme Marinoni e Sérgio Cruz Arenhart, os títulos executivos extrajudiciais nada mais são do que "pedaços de papel" ou "documentos" que fazem concluir que provavelmente um direito existe. Eles diferem de outros da mesma natureza apenas em razão de o legislador, levando em consideração a probabilidade da existência desse direito e o fato de ele não poder demorar muito tempo para ser concretamente realizado, atribuir-lhes uma qualidade que dispensa o credor de propor ação de conhecimento e possibilita o imediato aforamento da ação de execução. Com isso permite-se a pronta agressão do patrimônio do devedor através da penhora [01]. Segundo entendimento doutrinário e jurisprudencial dominante, o Processo do Trabalho, como inicialmente idealizado, não previa a hipótese de execução de títulos extrajudiciais. Esta conclusão alicerçava-se na literalidade do artigo 876 da CLT original que previa execução na Justiça do Trabalho apenas para os casos de decisões e acordos lá proferidos ou celebrados. Analisando-o em sua versão inicial, Manoel Antônio Teixeira Filho destacou que o legislador deliberadamente não incluiu os títulos extrajudiciais no elenco dos executivos. O fundamento de sua conclusão residia na observação de que texto consolidado surgiu quando já em vigor o Código de Processo Civil de 1939, onde estavam previstas as denominadas ações executivas, baseadas em títulos extrajudiciais (art. 298). Em seu entendimento, se o legislador trabalhista tinha conhecimento desta classe de ações e optou por não incorporá-las ao texto da CLT, limitando-se, ao contrário, a atribuir executoriedade apenas aos títulos judiciais, o fez de caso pensado e não por omissão [02]. Referido autor apontava ainda razões de ordem prática para não aceitar a execução de título executivo extrajudicial, como se depreende da seguinte passagem:
 Ainda que nos fosse possível ignorar, por inteiro, a manifestação literal do art. 876 da CLT – e a clareza que ele espelha – razões de ordem prática recomendariam a inadmissibilidade da execução lastreada em títulos extrajudiciais, pois a aparente celeridade na satisfação do crédito, que eles propiciariam (pela eliminação da fase de conhecimento), seria, em muitos casos, comprometida pelas inevitáveis controvérsias que se estabeleceriam a propósito da regularidade formal do título, da origem da causa debendi e o mais; comprovada que fosse a inexigibilidade do título, a execução seria declarada nula (CPC, art. 618, I), com absoluta perda de tempo para o credor e dispêndio inútil de atividade jurisdicional, cabendo ao empregado, diante disso, ajuizar ação ordinária ("reclamação", sic) para, provando no processo cognitivo o seu crédito, munir-se, agora sim, de um título judicial que o habilitará a promover a correspondente execução forçada [03]. Com o advento da Lei n. 9.958/00 esta discussão perdeu força. Referida norma modificou o artigo 876 da CLT para possibilitar expressamente que os termos de ajuste de conduta firmados perante o Ministério Público do Trabalho e os termos de conciliação firmados perante as Comissões de Conciliação Prévia, inquestionavelmente títulos executivos extrajudiciais, fossem executados na justiça especializada. A partir de então passou a haver consenso acerca da possibilidade de execução de título extrajudicial na Justiça do Trabalho. A discussão remanescente passou a ser quanto a taxatividade ou não do rol legal. Em outras palavras, passou-se a discutir se outros títulos judiciais previstos no artigo 585 do CPC, poderiam ser executados na Justiça Especializada, o que será objeto de estudo neste trabalho. A Emenda Constitucional n. 45 gerou novas discussões acerca do rol de títulos exeqüíveis na Justiça do Trabalho. A partir da nova redação do artigo 114, VIII do texto constitucional, muitos magistrados e renomados juristas passaram a defender que a execução de multas administrativas passou para o âmbito da Justiça Laboral. Este entendimento, que também será analisado ao longo deste texto, resulta em um aumento significativo não apenas de hipóteses, mas também de número de execuções de títulos executivos judiciais na Justiça Especializada. Textos relacionadosInviabilidade da execução de portarias de concessão de anistia política Auto de infração da fiscalização do trabalho:Execução por título extrajudicial no processo do trabalhoExecução por título extrajudicial na Justiça do TrabalhoPor tudo isto, há que se reconhecer que esta modalidade de execução vem demandando um estudo mais aprofundado. Sobretudo porque, pelas questões históricas antes apontadas, a doutrina juslaboralista sempre dedicou pouca atenção ao estudo do tema. 2 - TÍTULOS EXECUTIVOS EXTRAJUDICIAIS NO PROCESSO DO TRABALHO
 Como inicialmente destacado, a Lei n. 9.958/00 pôs fim às controvérsias acerca da possibilidade de execução de títulos executivos extrajudiciais na Justiça. Após as alterações por ele promovidas, a discussão direcionou-se para a taxatividade ou não do rol do artigo 876. Seria possível executar, por aplicação subsidiária, outros títulos executivos previstos no artigo 585 do CPC, quando com relações de trabalho (relações de emprego, antes da EC 45)? Carlos Henrique Bezerra Leite, defende que os demais títulos extrajudiciais previstos no artigo acima referido, ainda que decorrentes da relação empregatícia, continuam a depender de uma sentença que lhes confira força executiva para serem executados na Justiça do Trabalho, tendo em vista a regra procedimental instituída pela IN 27/2005 do C. TST [04]. Não obstante a respeitabilidade de seu autor, não há como se partilhar desta opinião. Uma vez aberto o caminho para o ajuizamento de execuções de títulos extrajudiciais na Justiça do Trabalho e diante da lacuna na CLT, não há razão para não se aceitar que as hipóteses previstas na legislação processual comum sejam utilizadas também no processo do trabalho quando compatíveis com seus princípios. Interpretando teleologicamente a lei 9.958/00, percebe-se que ausência de referência a outros títulos executivos extrajudiciais é lacunosa e não proposital. Com efeito, referida norma teve por escopo instituir as Comissões de Conciliação Prévia, visando com isso apresentar uma solução alternativa de solução dos conflitos trabalhistas que reduzisse o elevado número de demandas ajuizadas na Justiça do Trabalho. Para que esta medida se tornasse efetiva dotou os termos lavrados nestas comissões de eficácia executiva, fazendo o mesmo em relação aos termos de ajustamento de conduta firmados perante o Ministério Público do Trabalho. Ora, se a alteração legal visou justamente criar mecanismos de desafogar o assoberbado Poder Judiciário Trabalhista, uma interpretação que permita a utilização de outros títulos executivos extrajudiciais por aplicação subsidiária do CPC, não pode ser tida como incompatível com o processo do trabalho. Afinal, executar diretamente outros títulos ajuda a reduzir a morosidade dos processos trabalhistas e, por conseguinte, o alto volume de processos inconclusos na medida em que as execuções de título extrajudicial são bem mais céleres do que as reclamações que seriam levadas a cabo caso elas não fossem admitidas. Esta é também a opinião de Manoel Antônio Teixeira Filho, segundo quem "A numeração dos títulos executivos extrajudiciais, constante do art. 876, não é exaustiva" [05].
 Feita esta conclusão, cumpre analisar individualmente as hipóteses de títulos executivos previstas no rol do artigo 585 do CPC. Manoel Antônio Teixeira Filho defende que a exceção das hipóteses dos incisos VI, VII e VIII, as demais não seriam aplicáveis ao processo do trabalho, em razão da incompetência ratione materiae da Justiça do Trabalho [06]. Esta interpretação, contudo, mostra-se demasiadamente restritiva, razão pela qual com ela não se pode concordar.
 Confrontando os títulos previstos em todos os incisos do referido artigo do CPC com os princípios do processo do trabalho e com a competência material da Justiça Especializada, há que se concluir pela impossibilidade de nela serem executados contratos garantidos por hipoteca, penhor, anticrese e caução, bem como os de seguro de vida; o crédito decorrente de foro e laudêmio; o crédito, documentalmente comprovado, decorrente de aluguel de imóvel, bem como de encargos acessórios, tais como taxas e despesas de condomínio (artigo 585, III, IV, V do CPC com a redação dada pela Lei no 11.382, de 2006). A explicação é simples. É praticamente impossível que estes títulos tenham consignações que demonstrem haver ligação entre o valor a ser pago e determinada relação de trabalho. Contudo, não há razão plausível para que não se aceite a execução de escritura pública ou de documento particular subscrito pelo empregador e por mais duas testemunhas estipulando o compromisso de pagar a determinado empregado um bônus caso atinja meta previamente estabelecida. Tampouco se justifica a recusa em executar, na Justiça do Trabalho, o crédito de serventuário de justiça, de perito, de intérprete, ou de tradutor, quando as custas, emolumentos ou honorários forem aprovados por decisão judicial. Sobretudo agora que a sua competência alberga as relações de trabalho, categoria na qual se insere, inquestionavelmente, estes serviços. A este respeito, mostram-se valiosos os seguintes ensinamentos de Manoel Antônio Teixeira Filho:
 Se esses horários (sic. Leia-se honorários) constarem de sentença condenatória, a execução será fundada em título judicial. O inciso VI, do art. 585, do CPC, trata, porém, de título extrajudicial, motivo por que não se alude à condenação, e sim, aprovação judicial do crédito. Ocorrendo de o Juiz do Trabalho vir a aprovar, fora da sentença, os honoráios (sic) do perito, do tradutor ou do intérprete), estará, em tese, aberta a possibilidade de esse honorários serem cobrados na Justiça do Trabalho – contanto que os serviços desses profissionais tenham sido prestados em causa da competência desta Justiça Especializada [07]. Os ensinamentos do Professor paranaense merecem, data venia, alguns reparos. Ao contrário do que concluíra o preclaro jurista, parece claro que após a Emenda Constitucional 45 a Justiça do Trabalho passou a ser competente para apreciar todas as demandas concernentes à cobrança de honorários do perito, do tradutor ou do intérprete que não constarem do dispositivo sentencial, independentemente do órgão jurisdicional junto a qual os serviços correspondentes tenham sido prestados. A explicação é simples, trata-se de uma relação de trabalho não estatutário. E a competência para a apreciação das lides decorrentes destas, nos termos da nova redação do artigo 114, I da Constituição Federal, é da Justiça do Trabalho. Outra possibilidade de execução de título extrajudicial na Justiça do Trabalho seria o acordo firmado pelos advogados da empresa e do empregado para, por exemplo, a quitação dos débitos relativos ao contrato de trabalho. Conquanto seja certo que referido acordo não poderá resultar na quitação plena do contrato de trabalho, consoante entendimento jurisprudencial dominante, nada impede que o empregado prefira executá-lo de imediato, sem discutir outros débitos, a ter que ajuizar uma reclamação trabalhista. Isto sem falar que a Lei no 11.382 de 2006 inseriu o inciso VIII do referido artigo possibilitando que lei posterior atribua a determinado negócio a qualidade de título executivo extrajudicial, nada impedindo que sejam criados títulos exeqüíveis na Justiça do Trabalho. Ademais, as multas aplicadas pelos Órgãos de Fiscalização das Relações de Trabalho são inseridas na certidão de dívida ativa da Fazenda Pública da União, o que as torna título executivo extrajudicial. Neste sentido é o magistério de Manoel Antônio Teixeira Filho, segundo quem:
 Se a Delegacia Regional do Trabalho, por exemplo, impuser multa a determinado empregador, esta deverá ser cobrada na forma da Lei n. 6.830/80, que dispõe sobre a execução judicial da dívida ativa da Fazenda Pública. E a precitada norma legal estabelece, no art. 6o, que a petição inicial "deverá ser instruída com a Certidão da Divida Ativa, que dela fará parte integrante, como se estivesse transcrita". Esta certidão constitui, pis, título, título executivo extrajudicial [08].
 E, como se verá no tópico a seguir, já se aceita a competência da Justiça do Trabalho para executá-las. Por fim, há que se ressaltar que, em uma primeira análise não seria exeqüível na Justiça do Trabalho a letra de câmbio, a nota promissória, a duplicata, a debênture e o cheque. A explicação é simples. A sua execução na Justiça Especializada demandaria cognição acerca de sua derivação de uma relação de trabalho. E uma cognição desta intensidade se mostra incompatível com o procedimento executivo. Nestes casos, embora eles não caracterizem títulos executivos extrajudiciais, certamente podem ser considerados documentos aptos a ensejar o ajuizamento de ação monitória. Como leciona Estêvão Mallet "A prova escrita, referida pelo legislador apenas no singular, não precisa necessariamente resumir-se a um único documento. Poderá resultar da combinação de distintos documentos" [09]. Neste caso bastaria que se ajuizasse a ação monitória juntando a letra de câmbio, nota promissória, duplicata, debênture, ou cheque ao contrato de trabalho ou qualquer outro documento que deixe transparecer que ela visava pagar obrigação decorrente de relação de trabalho. 3 – EXECUÇÃO DE MULTAS ADMINISTRATIVAS NA JUSTIÇA DO TRABALHO
 Após a Emenda Constitucional n. 45 o artigo 114 da Constituição Federal passou a contar com um inciso VIII que assevera competir à Justiça do Trabalho processar e julgar "as ações relativas às penalidades administrativas impostas aos empregadores pelos órgãos de fiscalização das relações de trabalho". Muito embora o texto legal fale em "ações" e não em "execuções" relativas às penalidades administrativas, a doutrina vem, com acerto, se posicionando em sentido contrário. Irrepreensível neste ponto se mostra o entendimento de Carlos Henrique Bezerra Leite: em virtude do princípio da máxima efetividade das normas constitucionais, "qualquer ação", seja ela de cognição, cautelar ou executiva, que tenha por objeto matérias relacionadas a penalidades administrativas impostas aos empregadores pelos órgãos de fiscalização do trabalho. Logo, por ser a ação de execução fiscal uma espécie do gênero "ação", parece-nos que não há como olvidar que a Justiça do Trabalho é agora a competente para processá-la e julgá-la [10]. Interpretar referido dispositivo de outra forma constituir-se-ia em desconsiderar o objetivo do legislador constituinte derivado ao inserir referido dispositivo. Como salienta Estêvão Mallet há que se considerar na interpretação deste dispositivo a finalidade da previsão legal, contida no artigo 114, inciso VII, ou seja, o problema que com ela se quis resolver. E este, segundo o mesmo autor, consiste em afastar a inconsistência e desarmonia provocada pelo fato de a competência mais restrita da Justiça do Trabalho abrir a indesejável possibilidade de, sobre o mesmo fato, surgirem provimentos divergentes, emanados de órgãos judiciários diferentes, sem espaço para uniformizá-los [11]. Em remate, afirmou o Professor da Universidade de São Paulo que "a finalidade da nova hipótese de competência leva a afirmar-se que a própria execução fiscal das multas e dos valores deve ser feita perante a Justiça do Trabalho, admitindo-se a discussão da legalidade do lançamento em embargos do executado" [12]. Outro festejado processualista do trabalho, o magistrado Marcos Neves Fava, ponderou ser incoerente, para dizer o mínimo, "exigir dos litigantes que se defendessem ou postulassem, perante a Justiça do Trabalho, mas que, consolidada a obrigação de pagamento da dívida, aforassem – ou se defendessem – perante a Justiça Federal, durante a execução" [13].
 Além de em evitar decisões conflitantes, o legislador constituinte buscou também, ao transferir a execução das multas aplicadas pela Fiscalização das Relações de Trabalho, para a Justiça Especializada, "o interesse da União, no recolhimento dos valores impostos aos transgressores da legislação trabalhista, o que não vem, historicamente, sendo bem realizado pela Justiça Federal, premida pelo abarrotamento de processos" [14]. Segundo Fava, este entendimento decorre do sucesso reconhecidamente alcançado pela execução das contribuições sociais, inovação trazida pela Emenda Constitucional n. 20/98, depôs regulada pela Lei n. 10.035 [15]. As suspeitas do referido autor são corroboradas pela existência de Projeto de Emenda Constitucional que visa acrescentar o inciso XI ao art. 114 da CF que, uma vez aprovado, possibilitará que a Justiça do Trabalho execute, de ofício, as multas por infração à legislação trabalhista, reconhecida em sentença que proferir. Inquestionável, portanto, que as execuções de multas aplicadas pelos Órgãos de Fiscalização do Trabalho passaram para a Competência da Justiça do Trabalho. 4 - CONSIDERAÇÕES FINAIS.
 A partir do estudo feito até aqui foi possível se chegar as seguintes conclusões:
 1) O rol de títulos executivos extrajudiciais do artigo 876 da CLT é exemplificativo e não taxativo. Esta é a conclusão a que se chega interpretando teleologicamente a Lei 9.958/00 que alterou a sua redação, eis que esta norma objetivou diminuir o número de reclamações ajuizadas no Judiciário Trabalhista. E um aumento no leque de títulos executivos extrajudiciais ajuda a reduzir a morosidade dos processos trabalhistas e, por conseguinte, o alto volume de processos inconclusos, porquanto a sua execução é bem mais célere do que as reclamações que seriam levadas a cabo caso estas não fosse admitidas. Perfeitamente possível, portanto, a aplicação subsidiária do rol do artigo 585 do CPC ao Processo do Trabalho, quando compatível com os princípios e com a competência material da Justiça especializada; 2) Com a Emenda Constitucional n. 45/04, a Justiça do Trabalho passou a ser competente para a execução de multas aplicadas pelos Órgãos de Fiscalização das Relações de Trabalho. Esta conclusão se afina com as finalidades da referida alteração constitucional, pois afasta a inconsistência e desarmonia provocada pelo fato pela possibilidade de provimentos divergentes, emanados de órgãos judiciários diferentes, existentes quando esta competência era da Justiça Federal, e assegura o recolhimento dos valores impostos aos transgressores da legislação trabalhista, que antes nem sempre ocorria;
 5 – REFERÊNCIAS BIBLIOGRÁFICAS.
 1) FAVA, Marcos Neves. As ações relativas às penalidades administrativas impostas aos empregadores pelos Órgãos de Fiscalização das Relações de Trabalho – Primeira leitura do art. 114, VII, da Constituição da República. . In: COUTINHO, Grijalbo Fernandes e FAVA, Marcos Neves.
 Justiça do Trabalho: competência ampliada. São Paulo: LTr, 2005, pp. 345/361;
 2) LEITE, Carlos Henrique Bezerra. Curso de direito processual do trabalho. 5a ed. São Paulo: LTr, 2007;
 3) MALLET, Estêvão. Apontamentos sobre a Competência da Justiça do Trabalho após a Emenda Constitucional n. 45. In: COUTINHO, Grijalbo Fernandes e FAVA, Marcos Neves. Justiça do Trabalho: competência ampliada. São Paulo: LTr, 2005, pp. 70/91;
 4) ________________. Procedimento monitório no processo do trabalho. São Paulo: LTr, 2000;
 5) MARINONI, Luiz Guilherme e ARENHART, Sérgio Cruz. Manual
 do processo de conhecimento. 5a. ed. São Paulo: Editora Revista dos Tribunais, 2006;
 6) MAXIMILIANO, Carlos. Hermenêutica e aplicação do direito. Rio de Janeiro, Forense, 1991, n. 287;
 7) TEIXEIRA FILHO, Manoel Antonio. Execução de título extrajudicial. Breves apontamentos à lei n.11.382/06 sob a perspectiva do processo do trabalho. São Paulo: LTr, 2007, p. 46.
 8) ________________________________. Execução no processo do trabalho. 6a ed. São Paulo: LTr, 1998.
 01 MARINONI, Luiz Guilherme e ARENHART, Sérgio Cruz. Manual do processo de conhecimento. 5a. ed. São Paulo: Editora Revista dos Tribunais, 2006, p. 74.
 02 TEIXEIRA FILHO, Manoel Antonio. Execução no processo do trabalho. 6a ed. São Paulo: LTr, 1998, p. 169.
 03Ibidem..
 04 LEITE, Carlos Henrique Bezerra. Curso de direito processual do trabalho. 5a ed. São Paulo: LTr, 2007, p. 294.
 05 TEIXEIRA FILHO, Manoel Antonio. Execução de título extrajudicial. Breves apontamentos à lei n.11.382/06 sob a perspectiva do processo do trabalho. São Paulo: LTr, 2007, p. 46.
 06 TEIXEIRA FILHO, Manoel Antonio. Execução de título extrajudicial. Breves apontamentos à lei n.11.382/06 sob a perspectiva do processo do trabalho. São Paulo: LTr, 2007, p. 46.
 07 TEIXEIRA FILHO, Manoel Antonio. Execução de título extrajudicial. Breves apontamentos à lei n.11.382/06 sob a perspectiva do processo do trabalho. São Paulo: LTr, 2007, p. 46.
 08 TEIXEIRA FILHO, Manoel Antonio. Execução de título extrajudicial. Breves apontamentos à lei n.11.382/06 sob a perspectiva do processo do trabalho. São Paulo: LTr, 2007, p. 46.
 09 MALLET, Estêvão. Procedimento monitório no processo do trabalho. São Paulo: LTr, 2000, p.65.
 10 LEITE, Carlos Henrique Bezerra. Curso de direito processual do trabalho. 5a ed. São Paulo: LTr, 2007, p. 237. No mesmo sentido é o entendimento de Marcos Neves Fava, segundo quem "a competência para o gênero "ações" induz, por corolário lógico, a da espécie "execução". As ações relativas às penalidades administrativas impostas aos empregadores pelos Órgãos de Fiscalização das Relações de Trabalho – Primeira leitura do art. 114, VII, da Constituição da República.. In: COUTINHO, Gijalbo Fernandes e FAVA, Marcos Neves. Justiça do Trabalho: competência ampliada. São Paulo: LTr, 2005, pp. 354
 11 MALLET, Estêvão. Apontamentos sobre a Competência da Justiça do Trabalho após a Emenda Constitucional n. 45. In: COUTINHO, Grijalbo Fernandes e FAVA, Marcos Neves. Justiça do Trabalho: competência ampliada. São Paulo: LTr, 2005, pp. 84/85.
 12Ibid, p. 86.
 13 FAVA, Marcos Neves. As ações relativas às penalidades administrativas impostas aos empregadores pelos Órgãos de Fiscalização das Relações de Trabalho – Primeira leitura do art. 114, VII, da Constituição da República. In: COUTINHO, Gijalbo Fernandes e FAVA, Marcos Neves. Justiça do Trabalho: competência ampliada. São Paulo: LTr, 2005, pp. 354.
 14Ibid, p. 345.
 Assuntos relacionadosTítulo extrajudicialExecução trabalhistaDireito Processual do Trabalho
 Mestre e doutorando em Direito do Trabalho pela USP. Professor de Direito do Trabalho e Processo do Trabalho em diversos cursos de graduação e pós-graduação. Membro pesquisador do Instituto Brasileiro de Direito Social Cesarino Júnior. Sócio do escritório Serodio & Boucinhas Advogados Associados. Autor de obras e artigos jurídicos.
 BOUCINHAS FILHO, Jorge Cavalcanti. Títulos extrajudiciais exeqüíveis na Justiça do Trabalho. Jus Navigandi, Teresina, ano 12, n. 1579, 28 out. 2007. Disponível em: <http://jus.com.br/artigos/10578>. Acesso em: 6 mar. 2015.


text:
 4.8.2007
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 183/22
 Prasība, kas celta 2007. gada 31. maijā — Eiropas Kopienu Komisija/Zviedrijas Karaliste
 (Lieta C-257/07)
 (2007/C 183/37)
 Tiesvedības valoda — zviedru
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Eiropas Kopienu Komisija (pārstāvji — D. Kukovec un K. Nyberg, pārstāvji)
 Atbildētāja: Zviedrijas Karaliste
 Prasītājas prasījumi:
 —
 Atzīt, ka, nepieņemot normatīvus un administratīvus aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (iepirkuma direktīva) (1), vai, jebkurā gadījumā, nedarot šos aktus zināmus Komisijai, Zviedrijas Karaliste nav izpildījusi pienākumus, kas tai uzlikti ar šo direktīvu;
 —
 piespriest Zviedrijas Karalistei atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
 Pamati un galvenie argumenti
 Termiņš direktīvas transponēšanai valsts tiesībās beidzās 2006. gada 31. janvārī.
 (1) OV L 134, 30.4.2004, 1. lpp.


type: wikipedia

text:
Reut ist eine Gemeinde im niederbayerischen Landkreis Rottal-Inn. Die Gemeinde ist Mitglied der Verwaltungsgemeinschaft Tann.
 Geografie
 Geografische Lage
 Reut liegt in der Region Rottal-Inn inmitten typisch niederbayerischer Hügellandschaft etwa 9 km nördlich von Simbach bzw. 10 km von Braunau, 15 km südlich der Kreisstadt Pfarrkirchen, 20 km südöstlich von Eggenfelden sowie 25 km nordöstlich von Burghausen. Die nächstgelegenen Bahnstationen an der Bahnstrecke München–Simbach sind Simbach (10 km entfernt) und Julbach (13 km entfernt).
 Gemeindegliederung
 Es gibt 107 Gemeindeteile:
 Der Gemeindeteilname Berghäuser wurde vom Landratsamt Rottal-Inn mit Bescheid vom 2. Februar 2010 aufgehoben.
 Es gibt die Gemarkungen Randling, Reut und Taubenbach.
 Geschichte
 Bis zur Gemeindegründung
 Der häufige Name Reut ist schwierig zuzuordnen. Dieses Reut dürfte erstmals in einer Urkunde aus dem Jahre 1413 als jm Rawt genannt sein. Es liegt althochdeutsch riuti (‚Rodung‘) zugrunde, vgl. -reuth.
 Reut gehörte zum Rentamt Burghausen und zum Landgericht Julbach des Kurfürstentums Bayern. Im Zuge der Verwaltungsreformen in Bayern entstand mit dem Gemeindeedikt von 1818 die Gemeinde Reut.
 20. Jahrhundert
 Am 1. Januar 1904 wurde die Gemeinde Reut durch Ausgliederung aus der Gemeinde Eggstetten neu gebildet. Die heutige Gemeinde ist das Ergebnis des Zusammenschlusses der Gemeinden Taubenbach, Reut und Randling im Zuge der Gebietsreform in Bayern, die am 1. April 1971 in Kraft trat. Hierbei wurde gleichzeitig eine Verwaltungsgemeinschaft mit der Gemeinde Tann gebildet. Größte Ortschaften der ländlich geprägten Gemeinde sind Taubenbach, Reut und Noppling. Die Gemeinde Reut hat 1698 Einwohner und eine Fläche von 30,75 km2.
 Am 1. Januar 1980 wurden die Gemeindeteile Breitenberg, Eichhornseck und Stieglhäusl mit zusammen etwas weniger als 100 Einwohnern in den Markt Tann umgegliedert.
 Einwohnerentwicklung
 Zwischen 1988 und 2018 wuchs die Gemeinde von 1601 auf 1696 um 95 Einwohner bzw. um 5,9 %.
 1961: 1744 Einwohner
 1970: 1722 Einwohner
 1987: 1599 Einwohner
 1991: 1650 Einwohner
 1995: 1674 Einwohner
 2000: 1776 Einwohner
 2005: 1798 Einwohner
 2010: 1815 Einwohner
 2015: 1698 Einwohner
 Politik
 Seit dem 1. Mai 2020 ist Alois Alfranseder (CSU/Freie Wählergemeinschaft) Erster Bürgermeister. Er folgt auf Altbürgermeister Otto Haslinger.
 Wappen
 Kultur und Sehenswürdigkeiten
 Die spätgotische Pfarrkirche St. Stephanus wurde 1895 erweitert. Sie hat eine barocke Ausstattung.
 Die Wallfahrtskirche St. Alban in Taubenbach bildet zusammen mit dem Pfarrhof ein spätgotisches Ensemble. Den Hochaltar der Kirche gestalteten die Gebrüder Zürn. In der Umgebung von Taubenbach bestehen Wanderwege.
 Wirtschaft und Infrastruktur
 Wirtschaft einschließlich Land- und Forstwirtschaft
 Es gab 1998 nach der amtlichen Statistik im produzierenden Gewerbe 82 und im Bereich Handel und Verkehr keine sozialversicherungspflichtig Beschäftigte am Arbeitsort. In sonstigen Wirtschaftsbereichen waren am Arbeitsort 15 Personen sozialversicherungspflichtig beschäftigt. Sozialversicherungspflichtig Beschäftigte am Wohnort gab es insgesamt 513. Im verarbeitenden Gewerbe gab es vier Betriebe, im Bauhauptgewerbe fünf Betriebe. Zudem bestanden im Jahr 1999 133 landwirtschaftliche Betriebe mit einer landwirtschaftlich genutzten Fläche von 1849 ha, davon waren 1190 ha Ackerfläche und 659 ha Dauergrünfläche.
 Bildung
 Es gibt folgende Einrichtungen:
 Kindergärten: 50 Kindergartenplätze mit 46 Kindern (erbaut 1993)
 Volksschulen: eine mit vier Lehrern und 83 Schülern
 Weblinks
 Gemeinde Reut
 (PDF; 1,24 MB)
 Einzelnachweise
 Ort im Landkreis Rottal-Inn
 Gemeindegründung 1818
 Kirchdorf (Siedlungstyp)


text:
A Ermida de São Sebastião é um monumento na vila de Castro Verde, na região do Baixo Alentejo, em Portugal.
 Descrição
 A ermida está situada no Rossio do Santo, junto à vila de Castro Verde, onde é organizada a feira anual de São Sebastião, igualmente conhecida como Pau Roxo. A feira de S. Sebastião é considerada um dos últimos eventos deste tipo de tradição medieval, sendo conhecida principalmente devido a um dos seus produtos, a cenoura roxa, igualmente denominada de pau-roxo.
 O edifício é identificado como um exemplo da arquitectura religiosa típica do Alentejo, sendo de reduzidas dimensões e uma aparência sóbria. Tem uma planta de forma rectangular, sem anexos. A frente do edifício é rasgada por um portal de verga recta ornado por um friso e cornija, sobreposto por um óculo, sendo a fachada rematada por uma empena, onde se ergue, do lado esquerdo, um campanário setecentista, no estilo Barroco. O interior, com cobertura em abóbada de berço, está organizado numa só nave, separada por um arco triunfal da capela-mor. Destacam-se uma pia de água benta e as pinturas murais, igualmente barrocas. Originalmente o edifício tinha um retábulo com talha dourada e policromada, em mau estado de conservação, que foi preservado na Basílica Real, em conjunto com as pinturas que estavam na capela-mor.
 História
 A maior parte das fontes apontam a construção da ermida no século XVI, mas os registos das Visitações da Ordem de Santiago ao termo de Castro Verde indicam que o edifício estava em más condições de conservação em 1510, pelo que poderá ter sido construído durante a segunda metade do século XV. Estes documentos descrevem o imóvel como sendo em pedra e barro e coberta por telha vã, possuindo no interior um altar de taipa com uma estátua de São Sebastião em madeira. Os registos das visitações de 1565 alertam que o edifício tinha-se degradado consideravelmente, e que tinham sido pedidos trabalhos de restauro na cobertura e nas paredes, e a reconstrução do retábulo, com uma nova imagem. Nas Memórias Paroquiais de 1758 não se faz mênção às condições do edifício, embora se refira que era mantido pelas esmolas dos habitantes. O campanário e as pinturas murais no interior deverão ter sido obra da segunda metade do século XVIII.
 Na década de 1980, a paróquia fez obras de restauro na ermida.
 Ver também
 Lista de património edificado em Castro Verde
 Basílica Real de Castro Verde
 Capela de São Sebastião de Entradas
 Igreja das Chagas do Salvador
 Igreja Matriz de Casével
 Ligações externas
 Castro Verde (freguesia)
 Igrejas de Portugal do século XV
 Património edificado em Castro Verde
 Capelas no distrito de Beja


text:
EUR-Lex - 62007CA0185 - EN - EUR-Lex
 EUR-Lex - 62007CA0185 - EN
 Document 62007CA0185
 Kawża C-185/07: Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (Awla Manja) tal- 10 ta' Frar 2009 (talba għal deċiżjoni preliminari tal-House of Lords — Ir-Renju Unit) — Allianz SpA, li qabel kienet Riunione Adriatica di Sicurta SpA, Generali Assicurazioni Generali SpA vs West Tankers Inc. (Rikonoxximent u eżekuzzjoni ta' deċiżjonijiet ta' arbitraġġ barranin — Regolament (KE) Nru 44/2001 — Kamp ta' applikazzjoni — Ġurisdizzjoni ta' qorti ta' Stat Membru sa biex tagħti deċiżjoni dwar inġunzjoni li tipprojbixxi lil parti milli tibda jew tkompli proċeduri quddiem qorti ta' Stat Membru ieħor għar-raġuni li din il-proċedura tmur kontra ftehim ta' arbitraġġ — Konvenzjoni ta' New York)
 OJ C 82, 4.4.2009, p. 4–4 (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
 Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (Awla Manja) tal-10 ta' Frar 2009 (talba għal deċiżjoni preliminari tal-House of Lords — Ir-Renju Unit) — Allianz SpA, li qabel kienet Riunione Adriatica di Sicurta SpA, Generali Assicurazioni Generali SpA vs West Tankers Inc.
 (Kawża C-185/07) (1)
 (Rikonoxximent u eżekuzzjoni ta' deċiżjonijiet ta' arbitraġġ barranin - Regolament (KE) Nru 44/2001 - Kamp ta' applikazzjoni - Ġurisdizzjoni ta' qorti ta' Stat Membru sa biex tagħti deċiżjoni dwar inġunzjoni li tipprojbixxi lil parti milli tibda jew tkompli proċeduri quddiem qorti ta' Stat Membru ieħor għar-raġuni li din il-proċedura tmur kontra ftehim ta' arbitraġġ - Konvenzjoni ta' New York)
 Rikorrenti: Allianz SpA, li qabel kienet Riunione Adriatica di Sicurta SpA, Generali Assicurazioni Generali SpA
 Konvenuta: West Tankers Inc
 Talba għal deċiżjoni preliminari — House of Lords — Interpetazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 44/2001, tat-22 ta' Diċembru 2000, dwar ġurisdizzjoni u rikonoxximent u eżekuzzjoni ta' sentenzi f'materji ċivili u kummerċjali (ĠU L 12, p. 1) — Setgħa ta' qorti ta' Stat Membru li tordna lil parti li ma tibdiex jew li twaqqaf kull procedura ġudizzjarja fi Stat Membru ieħor għar-raġuni li din l-imsemmija proċedura tmur kontra ftehim ta' arbitraġġ.
 L-adozzjoni, minn qorti ta' Stat Membru, ta' inġunzjoni intiża li tipprojbixxi lil persuna milli tibda jew tkompli proċedura quddiem il-qrati ta' Stat Membru ieħor, għar-raġuni li din il-proċedura tmur kontra ftehim ta' arbitraġġ, hija inkompatibbli mar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 44/2001, tat-22 ta' Diċembru 2000, dwar ġurisdizzjoni, rikonoxximent u eżekuzzjoni ta' sentenzi f'materji ċivili u kummerċjali.
 (1) ĠU C 155, 7.7.2007.


text:
Wykaz podmiotów prowadzących działalność gospodarczą, z którymi w 2012 roku podpisano umowy o refundację kosztów wyposażenia nowych stanowisk pracy (art.46 ust. 1, pkt 1 ustawy)
 Wykaz pracodawców zatrudniających w 2012 r. osoby bezrobotne w ramach robót publicznych (art. 57 ust. 1, 2 i 4 ustawy o promocji zatrudnienia i instytucjach rynku pracy
 Wykaz pracodawców, z którymi w 2012 r. zawarto umowy o organizację prac interwencyjnych (art. 51 ust. 1-4, art. 56, art. 59 ust. 1-3 ustawy o promocji zatrudnienia i instytucjach rynku pracy)
 Wykaz pracodawców, z którymi w 2012 r. zawarto umowy o zorganizowanie stażu (art. 53 ust. 1 ustawy o promocji zatrudnienia i instytucjach rynku pracy)
 Ilość odsłon: 498190