type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
C 109/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 4.5.2002
 7) Artikel 10 i direktiv 69/335, som affattet ved direktiv 85/303, 2) Royal Olympic Cruises Ltd, Valentine Oceanic Trading Inc.,
 afføder rettigheder, som borgene kan påberåbe sig for de Caroline Shipping Inc., Simpson Navigation Ltd, Solar Naviga-
 nationale domstole. tion Corporation, Ocean Quest Sea Carriers Ltd, Athena 2004
 SA, Freewind Shipping Co. og Elliniki Etaireia Diipeirotikon
 Grammon AE betaler sagens omkostninger.
 (1) EFT C 122 af 29.4.2000.
 (1) EFT C 108 af 7.4.2001.
 DOMSTOLENS KENDELSE
 DOMSTOLENS KENDELSE
 (Første Afdeling) (Femte Afdeling)
 af 15. januar 2002 af 31. januar 2002
 i sag C-49/01 P, Royal Olympic Cruises Ltd m.fl. mod i sag C-161/01 P, Franco Campoli mod Kommissionen for
 Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1)
 De Europæiske Fællesskaber (1)
 (Appel — søgsmål om annullation af en afgørelse om
 (Appel — Fællesskabets ansvar uden for kontraktforhold — forflyttelse til et andet kontor og en afgørelse om udnævnelse
 tab forvoldt ved den væbnede intervention i Forbundsrepu- af en anden tjenestemand til den ledigblevne stilling —
 blikken Jugoslavien — åbenbart, at appellen skal forkastes) skjult disciplinærforanstaltning — ret til kontradiktion —
 åbenbart, at appellen skal forkastes)
 (2002/C 109/25)
 (2002/C 109/26)
 (Processprog: græsk)
 (Processprog: fransk)
 (Foreløbig oversættelse. Den endelige oversættelse vil blive offentlig- (Foreløbig oversættelse. Den endelige oversættelse vil blive offentlig-
 gjort i Samling af Afgørelser) gjort i Samling af Afgørelser)
 I sag C-49/01 P, Royal Olympic Cruises Ltd, Monrovia (Liberia), I sag C-161/01 P, Franco Campoli, Bruxelles (Belgien), ved
 Valentine Oceanic Trading Inc., Monrovia, Caroline Shipping avocat S. Diana, angående appel af dom afsagt den 6. marts
 Inc., Monrovia, Simpson Navigation Ltd, Monrovia, Solar 2001 af De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans
 Navigation Corporation, Monrovia, Ocean Quest Sea Carriers (Femte Afdeling), i sag T-100/00, Campoli mod Kommissionen
 Ltd, Monrovia, Athena 2004 SA, Monrovia, Freewind Shipping (Sml. Pers. I-A, s. 71, og II, s. 347), hvori der er nedlagt påstand
 Co., Monrovia, og Elliniki Etaireia Diipeirotikon Grammon om annullation af denne dom — den anden part i appelsagen:
 AE, Piræus (Grækenland), ved dikigoroi N. Skandamis og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (befuldmægti-
 A. Potamianos, angående appel af kendelse afsagt den 12. de- get: J. Currall, bistået af D. Waelbroeck), har Domstolen (Femte
 cember 2000 af De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Afdeling), sammensat af afdelingsformanden, P. Jann, og
 Instans (Anden Afdeling), i sag T-201/99, Royal Olympic dommerne S. von Bahr, D.A.O. Edward (refererende dommer),
 Cruises m.fl. mod Rådet og Kommissionen (Sml. II, s. 4005), A. La Pergola og C.W.A. Timmermans; generaladvokat:
 hvori der er nedlagt påstand om annullation af denne kendelse L.A. Geelhoed; justitssekretær: R. Grass, den 31. januar 2002
 — den anden part i appelsagen: Rådet for Den Europæiske afsagt kendelse, hvis konklusion lyder således:
 Union (befuldmægtigede: M. Vitsentzatos og S. Kyriakopoulou)
 og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (befuld-
 1) Appellen forkastes.
 mægtigede: T. Christoforou og A. van Solinge), har Domstolen
 (Første Afdeling), sammensat af afdelingsformanden, P. Jann
 (refererende dommer), og dommerne L. Sevón og M. Wathelet; 2) Franco Campoli betaler sagens omkostninger.
 generaladvokat: A. Tizzano; justitssekretær: R. Grass, den
 15. januar 2002 afsagt kendelse, hvis konklusion lyder således:
 (1) EFT C 200 af 14.7.2001.
 1) Appellen forkastes.


text:
20150731019616712015/C 270/121002014CJC27020150817NL01NLINFO_JUDICIAL20150611111221Zaak C-100/14 P: Arrest van het Hof (Tweede kamer) van 11 juni 2015 — Europees Geneesmiddelenbureau (EMA)/Europese Commissie [Hogere voorziening — Arbitragebeding — Overeenkomsten Cocoon en Dicoems, gesloten in het kader van het zesde kaderprogramma voor activiteiten op het gebied van onderzoek, technologische ontwikkeling en demonstratie, ter bevordering van de totstandbrenging van de Europese onderzoeksruimte en van innovatie (2002-2006) — Onregelmatigheden — Niet subsidiabele uitgaven — Opzegging van overeenkomsten]
 ---documentbreak--- C2702015NL1110120150611NL0012111122Arrest van het Hof (Tweede kamer) van 11 juni 2015 — Europees Geneesmiddelenbureau (EMA)/Europese Commissie
 (Zaak C-100/14 P) (
 1
 )
 „[Hogere voorziening — Arbitragebeding — Overeenkomsten Cocoon en Dicoems, gesloten in het kader van het zesde kaderprogramma voor activiteiten op het gebied van onderzoek, technologische ontwikkeling en demonstratie, ter bevordering van de totstandbrenging van de Europese onderzoeksruimte en van innovatie (2002-2006) — Onregelmatigheden — Niet subsidiabele uitgaven — Opzegging van overeenkomsten]”2015/C 270/12Procestaal: Italiaans
 Partijen
 Rekwirant: Europees Geneesmiddelenbureau (EMA) (vertegenwoordigers: A. Franchi, L. Picciano en G. Gangemi, avvocati)
 Andere partij in de procedure: Europese Commissie (vertegenwoordigers: S. Delaude en F. Moro, gemachtigden, bijgestaan door D. Gullo, avocat)
 Dictum
 1)
 De hogere voorziening wordt afgewezen.
 2)
 Het Europees Geneesmiddelenbureau (EMA) wordt verwezen in de kosten.
 (
 1
 ) PB C 129 van 28.4.2014.


text:
 23.7.2005
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 182/15
 ROZSUDEK SOUDNÍHO DVORA
 (šestého senátu)
 ze dne 2. června 2005
 ve věci C-68/04: Komise Evropských společenství proti Řecké republice (1)
 (Nesplnění povinnosti státem - Směrnice 2001/81/ES - Látky znečišťující ovzduší - Národní emisní stropy)
 (2005/C 182/28)
 Jednací jazyk: řečtina
 Ve věci C-68/04, jejímž předmětem je žaloba pro nesplnění povinnosti na základě článku 226 ES, podaná dne 13. února 2004, Komise Evropských společenství (zmocněnci: G. Valero Jordana a M. Konstantinidis) proti Řecké republice (zmocněnkyně: N. Dafniou), Soudní dvůr (šestý senát), ve složení A. Borg Barthet (zpravodaj), předseda senátu, A. La Pergola a A. Ó Caoimh, soudci, generální advokát: D. Ruiz-Jarabo Colomer, vedoucí soudní kanceláře: R. Grass, vydal dne 2. června 2005 rozsudek, jehož výrok je následující:
 1)
 Řecká republika tím, že nepřijala právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/81/ES ze dne 23. října 2001 o národních emisních stropech pro některé látky znečisťující ovzduší, nesplnila povinnosti, které pro ni vyplývají z čl. 15 odst. 1 této směrnice.
 2)
 Řecké republice se ukládá náhrada nákladů řízení.
 (1) Úř. věst. C 94, 17.4.2004.


type: legislation

text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 8.12.2016
 COM(2016) 779 final
 2016/0385(NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas attiecībā uz tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumiem Savienībai jāieņem ESAO Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku darba grupā
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 Priekšlikuma pamatojums un mērķi
 ESAO Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“vienošanās”) ir vienošanās uz savstarpējas uzticēšanās pamata starp Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Eiropas Savienību, Japānu, Jaunzēlandi, Kanādu, Korejas Republiku, Norvēģiju un Šveici. Lai gan Brazīlija nav ESAO dalībvalsts, tā ir Nozares vienošanās par eksporta kredītiem civilās aviācijas gaisa kuģiem (vienošanās sastāvdaļas) dalībniece.
 Vienošanās galvenais mērķis ir nodrošināt satvaru sakārtotai oficiāli atbalstīto eksporta kredītu izmantošanai. Praksē tas nozīmē nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, kuros konkurence pamatojas uz cenu un eksportēto preču kvalitāti, nevis uz sniegtajiem finanšu noteikumiem. Turklāt vienošanās mērķis ir izskaust subsīdijas un tirdzniecības izkropļojumus attiecībā uz oficiāli atbalstītajiem eksporta kredītiem.
 Pamatojoties uz eksporta kredītu konsensu, par ko virkne ESAO valstu vienojās 1976. gadā, vienošanās stājās spēkā 1978. gadā. Pirms tam noteikumu trūkums izraisīja konkurences cīņu starp valdībām, kas izpaudās kā vispievilcīgāko finanšu noteikumu nodrošināšana, atbalstot eksportētājus, kas sacenšas par tirdzniecības līgumiem, kā rezultātā tiek sniegtas finanšu subsīdijas un rodas iespējami tirdzniecības izkropļojumi. Vienošanās paredz ierobežojumus noteikumiem par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem un piesaistīta atbalsta sniegšanu. Vienošanās tiek regulāri atjaunināta, ņemot vērā, cita starpā, politikas norises un jaunos globālos finanšu tirgus.
 Pamatnostādnēs par tirgus standarta cenu noteikšanu sniegti norādījumi prēmiju noteikšanai darījumiem, kuros iesaistīti kredītņēmēji 0. kategorijas valstīs, ESAO valstīs ar augstu ienākumu līmeni un eurozonas valstīs ar augstu ienākumu līmeni. Pašreizējās pamatnostādnes par tirgus standarta cenu noteikšanu vienošanās ietvaros tika ieviestas kā daļa no Malzkuhn-Drysdale kopuma, kas stājās spēkā 2011. gada septembrī. Kaut arī pašreizējās pamatnostādnes sniedz satvaru, kas nodrošina, lai netiktu noteiktas zemākas cenas par privātā tirgus cenām, tomēr joprojām ir ievērojamas interpretācijas iespējas un raksturīga atšķirīgu pieeju izmantošana vienošanās dalībnieku vidū. ESAO sekretariāta iesniegtais priekšlikums, proti, Pārskatītais priekšsēdētāja priekšlikums par tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumiem nodrošinās skaidrākas pamatnostādnes un tādējādi — vienlīdzīgākus konkurences apstākļus ESAO.
 Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā
 Priekšlikums, ja to apstiprinās, aizstās pašreizējās pamatnostādnes par tirgus standarta cenu noteikšanu vienošanās ietvaros, vienlaikus ievērojot pašreizējo vienošanās struktūru.
 Apstiprinājuma lēmumu pieņems darba grupa, kuru izveidojuši Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieki. Eiropas Savienības nostāju paudīs Komisija.
 ESAO vienošanās dalībnieki 2016. gada novembra vidū savā kārtējā sanāksmē, iespējams, vienosies par Pārskatīto priekšsēdētāja priekšlikumu par tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumiem vai vienošanos panāks, izmantojot rakstisko procedūru ciešā saistībā ar sanāksmi, un pieņems ESAO vienošanās grozījumus, kas vajadzīgi, lai līdz 2017. gada 1. februārim īstenotu jaunos noteikumus. Tā kā sarunas tika sekmīgi pabeigtas un Pārskatītais priekšsēdētāja priekšlikums par tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumiem ir iesniegts lēmuma pieņemšanai, ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Savienība varētu formalizēt savu apstiprinājumu šim priekšlikumam par tirgus standarta cenu noteikšanu un ESAO vienošanās grozījumiem.
 Vienošanās jaunā redakcija ar deleģētu aktu tiks iekļauta ES acquis. ESAO Vienošanās, tostarp tās pielikumiem un grozījumiem, Savienībā ir juridiskas sekas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1233/2011. Regulas (ES) Nr. 1233/2011 2. pantā ir noteikts, ka “Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 3. pantu, lai grozītu II pielikumu atbilstīgi pamatnostādņu grozījumiem, par kuriem vienojušies vienošanās dalībnieki.”
 Saskanība ar citām Savienības politikas jomām
 Neattiecas.
 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE
 Juridiskais pamats
 ESAO vienošanās ir vienošanās uz savstarpējas uzticēšanās pamata starp ES un astoņiem citiem dalībniekiem (Amerikas Savienotajām Valstīm, Kanādu, Japānu, Koreju, Norvēģiju, Šveici, Jaunzēlandi un Austrāliju). Vienošanās, tostarp tās pielikumi un turpmākie grozījumi, ir iestrādāti ES tiesībās atbilstoši 1. un 2. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulā (ES) Nr. 1233/2011 par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK. Tādējādi vienošanās, tostarp tās pielikumiem un grozījumiem, ir juridiskas sekas, kas skar LESD 218. panta 9. punkta piemērošanu (skatīt Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedumu lietā C-399/12, Vācija/Padome (OIV), 63. punktu). Pēc būtības, kā noteikts vienošanās 1. punktā, tās mērķis ir nodrošināt ietvaru oficiāli atbalstīto eksporta kredītu sakārtotai izmantošanai un sekmēt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un godīgu konkurenci eksportētāju starpā pasaules mērogā; tādējādi atvieglot un reglamentēt starptautisko tirdzniecību, jo īpaši eksporta politiku, LESD 207. panta nozīmē. Šā iemesla dēļ, lai noteiktu nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ESAO Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku grupā, ir nepieciešams Padomes lēmums, kas pamatojas uz LESD 207. pantu un 218. panta 9. punktu.
 Subsidiaritāte (neekskluzīvai kompetencei)
 ESAO vienošanās ietilpst dalībvalstu tirdzniecības politikā, kas ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē.
 Proporcionalitāte
 Neattiecas.
 Instrumenta izvēle
 Neattiecas.
 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
 Ex post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude
 Attiecībā uz šo priekšlikumu nav veikts ietekmes novērtējums, jo ierosinātie grozījumi ir turpinājums ES ilgtermiņa politikai attiecībā uz eksporta kredītiem, ko pēc vienošanās ikgadējās grozīšanas vienmēr īsteno ES tiesībās ar deleģēto aktu. Padomes Eksporta kredītu darba grupa 2016. gada 31. maija sanāksmē apstiprināja priekšlikuma saturu.
 Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
 Neattiecas.
 Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
 Neattiecas.
 Ietekmes novērtējums
 Neattiecas.
 Normatīvā atbilstība un vienkāršošana
 Neattiecas.
 Pamattiesības
 Neattiecas.
 4.IETEKME UZ BUDŽETU
 Ietekme uz budžetu aprobežojas tikai ar administratīvajiem izdevumiem.
 5.CITI ELEMENTI
 Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība
 Neattiecas.
 Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)
 Neattiecas.
 Sīkāks skaidrojums par konkrētiem priekšlikuma noteikumiem — kopsavilkums par ierosinātajiem ESAO vienošanās grozījumiem un ieteicamo Eiropas Savienības nostāju
 Priekšlikums
 Priekšlikums ir pievienots Padomes lēmumam.
 Ieteicamā nostāja
 Atbalsts priekšlikumam.
 2016/0385 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas attiecībā uz tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumiem Savienībai jāieņem ESAO Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku darba grupā
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 tā kā:
 1.Starptautiska sistēma eksporta kredītu sakārtotai izmantošanai ir būtiska, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā pasaulē un sekmētu starptautisko tirdzniecību. Šāda sistēma ir regulāri jāatjaunina, piemēram, tas notiek ierosinātajā tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumu atjaunināšanā, ko apspriež ESAO Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“ESAO vienošanās”) dalībnieki.
 2.Plašas diskusijas par tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumiem ir notikušas ESAO Eksporta kredītu un kredītu garantiju darba grupā.
 3.ESAO vienošanās grozījumus attiecībā uz tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumiem ir paredzēts pieņemt 2017. gada 1. februārī.
 5.ESAO vienošanās, tostarp tās pielikumi un grozījumi, Savienībā ir ar juridiskām sekām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1233/2011
 1
 . Regulas (ES) Nr. 1233/2011 2. pantā ir noteikts, ka “Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 3. pantu, lai grozītu II pielikumu atbilstīgi pamatnostādņu grozījumiem, par kuriem vienojušies vienošanās dalībnieki.”
 6.Attiecīgi saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu ir jānosaka nostāja, kas Savienībai par ESAO vienošanās grozījumiem jāieņem ESAO eksporta kredītu komitejās.
 7.ESAO vienošanās grozījums, pamatojoties uz galvenajām nostādnēm šim lēmumam pievienotajā Pārskatītajā priekšsēdētāja priekšlikumā par tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumiem, būtu jāsaskaņo ar Savienības pārstāvjiem ESAO eksporta kredītu komitejās. Tas bez Padomes turpmāka lēmuma var ietvert vienošanos par pārmaiņām konkrētos jautājumos, kas nemaina galvenās nostādnes.
 8.Lai nodrošinātu šajā lēmumā paredzēto pasākumu efektivitāti, tam būtu jāstājas spēkā nekavējoties,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Nostāja, kas Eiropas Savienībai jāieņem ESAO Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku Eksporta kredītu un kredītu garantiju darba grupā, ir atbalstīt un pieņemt galvenās nostādnes šim lēmumam pievienotajā Pārskatītajā priekšsēdētāja priekšlikumā par tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumiem.
 2. pants
 Savienības pārstāvji ESAO eksporta kredītu komitejās bez turpmāka Padomes lēmuma var vienoties par izmaiņām konkrētos jautājumos, kas nemaina pievienotā priekšlikuma galvenās nostādnes.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
 Briselē,
 Padomes vārdā —
 priekšsēdētājs
 (1)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regula (ES) Nr. 1233/2011 par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK (OV L 326, 8.12.2011., 45. lpp.).
 ---documentbreak---
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 8.12.2016
 COM(2016) 779 final
 PIELIKUMS
 dokumentam
 Priekšlikums Padomes lēmumam
 par nostāju, kas attiecībā uz tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumiem Savienībai jāieņem ESAO Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku darba grupā
 PIELIKUMS
 PRIEKŠLIKUMS
 24.MINIMĀLĀ KREDĪTRISKA PRĒMIJA
 Dalībnieki par kredītrisku iekasē ne mazāk kā piemērojamo minimālo prēmijas likmi (MPR).
 a)Piemērojamā MPR tiek noteikta saskaņā ar šādiem faktoriem:
 –piemērojamā valsts riska klasifikācija;
 –riska ilgums (t. i., riska perioda horizonts jeb HOR);
 –kredītņēmējam izvēlētā pircēja riska kategorija;
 –politiskā un komerciālā riska seguma procents un attiecīgā oficiālā eksporta kredīta produkta kvalitāte;
 –piemērotā valsts riska mazināšanas metode un
 –piemērotie pircēja riska kredītkvalitātes uzlabojumi.
 b)MPR ir izteiktas procentuāli no kredīta pamatsummas tā, it kā prēmija tiktu iekasēta pilnā apjomā datumā, kad notikusi kredīta pirmā izmaksa. MPR aprēķina skaidrojums un izmantotā matemātiskā formula ir sniegta IX pielikumā.
 c)Neatkarīgi no galamērķa valsts prēmiju likmes, ko dalībnieki iekasē par tirgus standarta darījumiem, t. i., darījumiem, kuros iesaistīti kredītņēmēji/garantētāji (t. i., kredītriska subjekti) 0. kategorijas valstīs, ESAO valstīs ar augstu ienākumu līmeni un eurozonas dalībvalstīs ar augstu ienākumu līmeni
 1
 , nosaka, katru gadījumu izskatot atsevišķi. Lai nodrošinātu to, ka prēmiju likmes par darījumiem, kuros iesaistīti kredītņēmēji un attiecīgā gadījumā — garantētāji, šādās valstīs nebūtu zemākas par likmēm privātajā tirgū, dalībnieki, izmantojot saskaņotas metodes, ievēro šādas procedūras, lai no attiecīgās standarta cenas izteiktu prēmiju.
 1.Ja dalībnieks sniedz oficiālu atbalstu kā daļu no sindicēta aizdevuma paketes, kas ir strukturēta kā ar aktīviem nodrošināts
 2
 vai projekta finanšu
 3
 darījums, tad oficiālā atbalsta daļas visas izmaksas nav mazākas par visām izmaksām, ko iekasē komerciālais(-ie) tirgus dalībnieks(-i) sindikātā, proti, iekasētā prēmija nav mazāka par to, ko iekasē komerciālais(-ie) tirgus dalībnieks(-i). Lai paketi varētu uzskatīt par sindicēta aizdevuma paketi, jāizpilda šādi nosacījumi:
 –vismaz 25 %
 4
 no šā sindikāta ir komerciāls(-i) tirgus aizdevums(-i)/garantija(-s) bez jebkāda divpusēja vai daudzpusēja atbalsta (piemēram, ECA, DFI, IFI vai MDB)
 5
 , ja visām finansēšanā iesaistītajām pusēm ir spēkā pari passu noteikumi attiecībā uz visiem finanšu noteikumiem, tostarp drošības paketi, un
 –darījuma finanšu noteikumi pilnībā atbilst vienošanās noteikumiem, kas grozīti ar šiem tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumiem sindicēto aizdevumu darījumos.
 2.Attiecībā uz visiem pārējiem tirgus standarta darījumiem piemēro šādas procedūras.
 –Ņemot vērā tirgus informācijas pieejamību un konkrētā darījuma īpatnības, dalībnieki nosaka piemērojamās prēmijas likmi, pielīdzinot to vienam vai vairākiem X pielikumā noteiktajiem tirgus standartiem, izvēloties tādu(-us), kas konkrētajam darījumam visvairāk piemērots(-i).
 –Nosakot prēmijas likmi, dalībnieks nosaka riska reitingu kredītņēmējam, tostarp to, vai kredītņēmējam reitingu ir noteikusi akreditēta kredītreitingu aģentūra
 6
 (CRA). Dalībnieks var noteikt par vienu pozīciju labāku reitingu (akreditētās CRA skalā) nekā akreditētas CRA reitings
 7
 . Ja nav pieejams akreditētas CRA reitings, riska klasifikācija nevar pārsniegt (nevar būt labvēlīgāka par) suverēna CRA reitingu kredītņēmēja/garantētāja reģistrācijas valstī par vairāk nekā divām pozīcijām. Ja dalībnieks klasificē kredītņēmēju/garantētāju labākā pozīcijā nekā labākais reitings, ko sniegusi akreditēta CRA, vai gadījumā, ja nav pieejams akreditētas CRA reitings, dalībnieks klasificē darījumu kā CC2 vai labākā pozīcijā vai novērtē ar kredītreitinga burtiem, kas līdzvērtīgi AAA līdz A-, vai kā līdzvērtīgu vai labvēlīgāku nekā labākais akreditētas suverēna CRA reitings kredītņēmēja/garantētāja reģistrācijas valstī, tad dalībnieks sniedz iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 48. pantu.
 –Neatkarīgi no iepriekšējiem punktiem dalībnieks iekasē prēmijas likmi, kas nav mazāka par atbilstošo prēmiju, kura noteikta ar cikla tirgus standarta (Through the Cycle Market Benchmark jeb TCMB) modeli, pamatojoties uz darījuma riska klasifikāciju un beigu termiņu, ja vien tirgus standartu neatvasina no konkrēta subjekta vai saistīta subjekta i) sekundārā tirgus obligācijas vai ii) kredītriska mijmaiņas darījuma (CDS). Dalībnieks, iekasējot prēmiju, kuras likme ir mazāka par atbilstošo prēmiju, kas noteikta ar TCMB modeli, pamatojoties uz akreditētās CRA konkrētā tirgus standarta
 8
 reitingu, sniedz iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 48. pantu.
 d)“Augstākā riska” valstīm 7. kategorijā principā piemēro prēmiju likmes, kas ir augstākas par šai kategorijai noteiktajām MPR; šīs prēmiju likmes nosaka dalībnieks, kas sniedz oficiālu atbalstu.
 e)Aprēķinot MPR kādam darījumam, kredītņēmēja valsts klasifikācija ir piemērojamā valsts riska klasifikācija un kredītņēmēja klasifikācija ir piemērojamā pircēja riska klasifikācija
 9
 , izņemot gadījumus, kad:
 –visa parāda atmaksas pienākuma nodrošinājumu visā kredīta darbības laikā neatsaucamas, beznosacījumu, pēc pieprasījuma pieejamas, juridiski derīgas un izpildāmas garantijas veidā sniedz trešā persona, kas ir kredītspējīga attiecībā uz garantētā aizdevuma apjomu. Ja ir šāda trešās personas garantija, dalībnieks var izvēlēties piemērot tās valsts riska klasifikāciju, kurā atrodas garantētājs, kā arī garantētāja pircēja riska kategoriju
 10
 ; vai
 –darījumā aizņēmējs vai garantētājs ir kāda daudzpusēja vai reģionāla iestāde, kas noteikta 28. pantā, un šai gadījumā piemērojamā valsts riska klasifikācija un pircēja riska klasifikācija var būt atbilstoša konkrētās daudzpusējās vai reģionālās iestādes klasifikācijai.
 f)Kritēriji un nosacījumi attiecībā uz trešās personas garantijas piemērošanu situācijās, kas aprakstītas iepriekš minētā e) punkta pirmajā un otrajā ievilkumā, ir noteikti XI pielikumā.
 g)HOR, ko izmanto MPR aprēķināšanā, atbilst pusei no izmaksu perioda, pieskaitot visu atmaksas periodu, un atbilst regulāras eksporta kredīta atmaksas profilam, t. i., atmaksa vienādās pusgada pamatsummas plus uzkrāto procentu maksājumos, sākot sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma. Eksporta kredītiem ar nestandarta atmaksas profiliem ekvivalentais atmaksas periods (izteikts vienādos pusgada maksājumos) tiek aprēķināts, izmantojot šādu formulu: ekvivalents atmaksas periods = (vidējais svērtais atmaksas periods -0,25)/0,5.
 h)Dalībnieks, kas izvēlas piemērot MPR, kura ir saistīta ar garantētāju (trešo personu), kas neatrodas kredītņēmēja valstī, sniedz iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 47. pantu. Dalībnieks, kas izvēlas piemērot MPR, kura saistīta ar daudzpusēju vai reģionālu iestādi, kas darbojas kā garantētājs, sniedz iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 48. pantu.
 25.VALSTS RISKA KLASIFIKĀCIJA
 Izņemot ESAO valstis ar augstu ienākumu līmeni un eurozonas valstis ar augstu ienākumu līmeni, valstis klasificē saskaņā ar iespējamību, ka tās apkalpos savus ārējos parādus (t. i., valsts kredītrisku).
 a)Pieci valsts kredītriska elementi ir šādi:
 –vispārējs moratorijs attiecībā uz atmaksām, kuru noteikusi kredītņēmēja/garantētāja valdība vai kāda tās valsts aģentūra, ar kuras starpniecību tiek īstenota atmaksa;
 –politiski notikumi un/vai saimnieciskas grūtības, kas rodas ārpus dalībnieka paziņotāja valsts, vai tiesību akti vai administratīvi pasākumi, kas pieņemti ārpus tā dalībnieka paziņotāja valsts, kurš neļauj vai atliek to līdzekļu pārsūtīšanu, kas nomaksāti saistībā ar kredītu;
 –kredītņēmēja/garantētāja valstī pieņemtas tiesību normas, kas nosaka, ka vietējā valūtā veiktā atmaksa ir likumīga samaksa par parādu, neatkarīgi no tā, ka valūtu maiņas kursu svārstību rezultātā līdzekļu pārsūtīšanas dienā šāda atmaksa, konvertējot kredīta valūtā, vairs nenosedz parāda summu;
 –jebkāds cits ārvalsts valdības pasākums vai lēmums, kas neļauj veikt atmaksu saistībā ar kredītu; un
 –force majeure gadījumi, kas rodas ārpus paziņojumu sniedzošā dalībnieka valsts, t. i., karš (ieskaitot pilsoņu karu), ekspropriācija, revolūcija, sacelšanās, nemieri, cikloni, plūdi, zemestrīces, izvirdumi, paisuma viļņi un kodolnegadījumi.
 b)Valstis tiek klasificētas kādā no astoņām valsts riska kategorijām (0.–7. kategorija). MPR ir noteiktas no 1. līdz 7. kategorijai, bet 0. kategorijai tās nenosaka, jo šai kategorijai valsts riska līmenis tiek uzskatīts par nenozīmīgu. Ar darījumiem 0. kategorijas valstīs saistītais kredītrisks galvenokārt ir saistīts ar kredītņēmēja/garantētāja risku.
 c)Valstu klasificēšanu
 11
 veic, izmantojot valsts riska klasifikācijas metodi, kura ietver:
 –valsts riska novērtējuma modeli (“modelis”), kas sniedz valsts kredītriska kvantitatīvu novērtējumu, attiecībā uz katru valsti balstoties uz trim riska rādītāju grupām: dalībnieku pieredzi attiecībā uz maksāšanu, finanšu stāvokli un ekonomisko stāvokli. Modeļa metode ietver dažādus soļus, tostarp trīs riska rādītāju grupu novērtēšanu, kā arī riska rādītāju grupu kombinēšanu un elastīgu to nozīmīguma noteikšanu (svēršanu),
 –modeļa rezultātu kvalitatīvu izvērtējumu attiecībā uz katru valsti, lai ietvertu politisko risku un/vai citus riska faktorus, kas daļēji vai nemaz nav ņemti vērā modelī. Vajadzības gadījumā modeļa kvantitatīvajā vērtējumā var būt jāveic korekcijas, lai atspoguļotu valsts kredītriska galīgo novērtējumu.
 d)Valstu riska klasifikāciju pastāvīgi uzrauga un pārskata vismaz reizi gadā, un sekretariāts nekavējoties ziņo par izmaiņām, kas notikušas pēc valsts riska klasifikācijas metodes piemērošanas. Ja valsts tiek pārkvalificēta zemākā vai augstākā valsts riska kategorijā, dalībnieki ne vēlāk kā piecas darbdienas pēc tam, kad sekretariāts paziņojis par pārklasifikāciju, nosaka prēmiju likmes, kas ir vienādas ar vai augstākas nekā MPR, kuras atbilst jaunajai valsts riska kategorijai.
 e)Valstu riska klasifikāciju publisko sekretariāts.
 26.SUVERĒNA RISKA NOVĒRTĒJUMS
 a)Visām valstīm, kuras klasificē ar valsts riska klasifikācijas metodi saskaņā ar 25. panta d) punktu, novērtē suverēna risku, lai izņēmuma kārtā noteiktu tos suverēnus:
 –kuri nav viszemākā riska kredītņēmēji valstī un
 –kuru kredītrisks ir ievērojami augstāks nekā valsts risks.
 b)Tos suverēnus, kas atbilst a) punktam, nosaka saskaņā ar suverēna riska novērtēšanas metodi, kuru ir izstrādājuši un par kuru ir vienojušies dalībnieki.
 c)Sarakstu ar suverēniem, par kuriem ir noteikts, ka tie atbilst a) punkta kritērijiem, pastāvīgi uzrauga un pārskata vismaz reizi gadā, un sekretariāts nekavējoties ziņo par izmaiņām, kas notikušas pēc suverēna riska novērtēšanas metodes piemērošanas.
 d)Sarakstu ar suverēniem, kuri ir noteikti saskaņā ar b) punktu, publisko sekretariāts.
 27.PIRCĒJA RISKA KLASIFIKĀCIJA
 Kredītņēmējus un, ja vajadzīgs, garantētājus tajās valstīs, kuras klasificētas 1.–7. valsts riska kategorijā, klasificē vienā no pircēja riska kategorijām, kas ir izveidotas attiecībā uz kredītņēmēja/garantētāja valsti
 12
 . IX pielikumā sniegta matrica ar pircēja riska kategorijām, kurās klasificē kredītņēmējus un garantētājus. Pircēja riska kategoriju kvalitatīvi apraksti sniegti XII pielikumā.
 a)Pircēja riska klasifikācijas ir balstītas uz kredītņēmēja/garantētāja nesubordinēto nenodrošināto kredītsaistību reitingu, kā noteicis dalībnieks.
 b)Neatkarīgi no a) punkta darījumus, ko atbalsta saskaņā ar VII pielikuma noteikumiem, un darījumus, kuru kredītvērtība ir 5 miljoni SDR vai mazāka, var klasificēt katrā darījumā atsevišķi, t. i., pēc tam, kad ir piemēroti pircēja riska kredītkvalitātes uzlabojumi; tomēr par šādiem darījumiem, neatkarīgi no tā, kā tie ir klasificēti, nevar saņemt atlaides par pircēja riska kredītkvalitātes uzlabojumiem.
 c)Suverēna kredītņēmējus un garantētājus klasificē pircēja riska kategorijā SOV/CC0.
 d)Izņēmuma kārtā nesuverēna kredītņēmējus un garantētājus var klasificēt pircēja riska kategorijā “Labāks nekā suverēns” (SOV+)
 13
 , ja:
 –kredītņēmēja/garantētāja ārvalstu valūtas reitings, ko sniegusi akreditēta CRA, ir labāks nekā ārvalstu valūtas reitings, ko tā pati CRA sniegusi tā attiecīgajam suverēnam, vai
 –kredītņēmējs/garantētājs atrodas valstī, kurā suverēna risks novērtēts par ievērojami augstāku nekā valsts risks.
 e)Dalībnieks saskaņā ar šā pielikuma 48. pantu iepriekš paziņo par darījumiem:
 –ar nesuverēna kredītņēmēju/garantētāju, ja noteiktā prēmija ir zemāka, nekā noteikts pircēja riska kategorijai CC1, t. i., CC0 vai SOV+,
 –ar suverēna kredītņēmēju/garantētāju, ja kredīta vērtība ir lielāka par 5 miljoniem SDR un ja dalībnieks novērtē pircēja riska reitingu nesuverēna kredītņēmējam/garantētājam, kura reitingu sniedz akreditēta CRA, un novērtētais pircēja riska reitings ir labāks nekā akreditētās CRA reitings
 14
 .
 e)Ja uz konkrētu darījumu ir vairāki pretendenti un konkurējošie dalībnieki kredītņēmēju/garantētāju ir klasificējuši dažādās pircēja riska kategorijās, konkurējošie dalībnieki cenšas nonākt pie kopējas pircēja riska kategorijas. Ja vienošanās par kopēju klasifikāciju netiek panākta, dalībniekiem, kas kredītņēmēju/garantētāju ir klasificējuši augstākā pircēja riska klasifikācijā, nav aizliegts piemērot zemāko pircēja riska klasifikāciju.
 28.DAUDZPUSĒJU UN REĢIONĀLU IESTĀŽU KLASIFIKĀCIJA
 Daudzpusējas un reģionālas iestādes klasificē vienā no astoņām valsts riska kategorijām (0.–7. kategorija)
 15
 un attiecīgi pārskata; sekretariāts publisko piemērojamo klasifikāciju.
 29.OFICIĀLĀ EKSPORTA KREDĪTU SEGUMA PROCENTUĀLĀ DAĻA UN KVALITĀTE
 MPR tiek diferencētas, lai ņemtu vērā eksporta kredītu produktu atšķirīgo kvalitāti un dalībnieku nodrošinātā seguma procentuālo daļu, kā noteikts IX pielikumā. Diferencēšana tiek veikta no eksportētāja viedokļa (t. i., lai neitralizētu eksportētājam/finanšu iestādei piedāvāto produktu atšķirīgās kvalitātes ietekmi uz konkurenci).
 a)Eksporta kredīta produkta kvalitāte ir atkarīga no tā, vai produkts ir apdrošināšana, garantija vai tiešs kredīts/finansējums, un apdrošināšanas produktiem – vai procentu segums prasību nogaidīšanas periodā (t. i., periodā starp kredītņēmēja pienācīgo maksājuma datumu un to datumu, kad apdrošinātājam ir jāatlīdzina eksportētājam/finanšu iestādei) tiek sniegts bez piemaksas.
 b)Visus dalībnieku piedāvātos eksporta kredīta produktus klasificē kādā no trim šādām produkta kategorijām:
 –standartam neatbilstošs produkts, t. i., apdrošināšana bez procentu seguma prasību nogaidīšanas periodā un apdrošināšana ar procentu segumu prasījumu nogaidīšanas periodā ar atbilstošu prēmijas piemaksu,
 –standarta produkts, t. i., apdrošināšana ar procentu segumu prasību nogaidīšanas periodā bez atbilstošas prēmijas piemaksas un tiešs kredīts/finansējums; un
 –produkts virs standarta līmeņa, t. i., garantijas.
 30.VALSTS RISKA MAZINĀŠANAS METODES
 a)Dalībnieki var izmantot šādas valsts riska mazināšanas metodes, kuru konkrētā piemērošana ir izklāstīta XIII pielikumā.
 –Ārzonas nākotnes plūsmas struktūra kombinācijā ar ārzonas darījuma kontu
 –Finansējums vietējā valūtā
 b)Izmantojot MPR, kas atspoguļo valsts riska mazināšanu, dalībnieks par to iepriekš paziņo saskaņā ar 47. pantu.
 31.PIRCĒJA RISKA KREDĪTKVALITĀTES UZLABOJUMI
 a)Dalībnieki var piemērot šādus pircēja riska kredītkvalitātes uzlabojumus (BRCE), kas ļauj piemērot kredītkvalitātes uzlabojuma faktoru (CEF), kurš augstāks par 0.
 –Prasījuma tiesības uz nākotnes ieņēmumiem vai debitoru parādiem
 –Aktīvu nodrošinājums
 –Pamatlīdzekļu nodrošinājums
 –Darījuma konts
 b)BRCE definīcijas un maksimālās CEF vērtības ir noteiktas XIII pielikumā.
 c)BRCE var izmantot atsevišķi vai kombinācijā, ievērojot šādus ierobežojumus.
 –Maksimālais CEF, ko var iegūt, izmantojot BRCE, ir 0,35.
 –Vienā darījumā nevar izmantot gan aktīvu nodrošinājumu, gan pamatlīdzekļu nodrošinājumu.
 –Ja piemērojamā valsts riska klasifikācija ir uzlabota, izmantojot ārzonas nākotnes plūsmas struktūru kombinācijā ar ārzonas darījuma kontu, BRCE nepiemēro.
 d)Attiecībā uz darījumiem, kuros iesaistīti tirgus standarta kredītņēmēji, riska prēmijai, ko atvasina no nesubordinētiem, nenodrošinātiem konkrēta uzņēmuma CDS un obligāciju tirgus standartiem vai TCMB modeļa, var piemērot šādas atlaides:
 –attiecībā uz aktīvu nodrošinājumu — maksimālā atlaide15 %;
 –attiecībā uz pamatlīdzekļu nodrošinājumu — maksimālā atlaide10 %;
 –attiecībā uz darījuma kontu (parāda apkalpošanas rezerves kontu) — maksimālā atlaide 10 % un
 –apvienojot CEF, kopā — maksimālā atlaide 25 %.
 e)Dalībnieki saskaņā ar 48. pantu iepriekš paziņo par darījumiem ar nesuverēna kredītņēmēju/garantētāju, kredītam pārsniedzot 5 miljonus SDR, ja BRCE rezultātā tiek piemērots CEF, kas ir lielāks par 0, vai ja tirgus standarta darījumā izmanto BRCE un rezultātā iegūst cenu zem atbilstošās TCMB MPR.
 32.KREDĪTRISKA MINIMĀLO PRĒMIJU LIKMJU DARBĪBAS PERIODA
 PĀRSKATĪŠANA
 a)Lai novērtētu MPR atbilstību un nepieciešamības gadījumā pieļautu korekcijas uz augšu vai uz leju, paralēli izmanto prēmiju atgriezeniskās saites instrumentus (PFT), lai regulāri pārraudzītu un pielāgotu MPR.
 b)Ar PFT novērtē MPR atbilstību, ņemot vērā gan oficiālu eksporta kredītu sniedzošās iestādes faktisko pieredzi, gan privātā tirgus informāciju par kredītriska cenas noteikšanu.
 c)Visus aspektus, kas šīs vienošanās ietvaros attiecas uz noteikumiem par prēmijām, īpaši uzsverot tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumus, visaptveroši pārskata ne vēlāk kā 2018. gada 31. decembrī.
 48.IEPRIEKŠĒJA PAZIŅOŠANA
 a)Dalībnieks saskaņā ar vienošanās VIII pielikumu paziņo pārējiem dalībniekiem vismaz desmit kalendārās dienas pirms jebkādu saistību uzņemšanās, ja tas plāno:
 1)sniegt atbalstu saskaņā ar 10. panta d) punkta 3) apakšpunktu;
 2)atbalstīt atmaksas termiņu, kas ir ilgāks par pieciem gadiem, I kategorijas valstij;
 3)sniegt atbalstu saskaņā ar 13. panta a) punktu;
 4)sniegt atbalstu saskaņā ar 14. panta d) punktu;
 5)piemērot prēmijas likmi saskaņā ar 24. panta c) punkta 1) apakšpunkta noteikumiem), piedaloties sindicēta aizdevuma paketē;
 6)tirgus standarta darījumā klasificēt kredītņēmēju/garantētāju labākā pozīcijā nekā labākais reitings, ko sniegusi akreditēta CRA, vai gadījumā, ja nav pieejams akreditētas CRA reitings, klasificēt darījumu kā CC2 vai labākā pozīcijā vai novērtēt ar kredītreitinga burtiem, kas līdzvērtīgi AAA līdz A-, vai kā līdzvērtīgu vai labvēlīgāku nekā labākais akreditētas suverēna CRA reitings kredītņēmēja/garantētāja reģistrācijas valstī;
 7)piemērot prēmijas likmi, kas zemāka par atbilstošo prēmiju, kura noteikta ar TCMB modeli saskaņā ar 24. panta c) punkta 2. apakšpunkta trešo ievilkumu;
 8)piemērot prēmijas likmi saskaņā ar 24. panta e) punkta otro ievilkumu, ja piemērojamā valsts riska klasifikācija un pircēja riska kategorija, ko izmanto MPR aprēķināšanai, ir noteikta, par kredītņēmēju vai garantētāju iesaistot klasificētu daudzpusēju vai reģionālu iestādi;
 9)piemērot prēmijas likmi saskaņā ar 27. panta e) punktu, ja izvēlētā pircēja riska kategorija, ko izmanto darījuma MPR aprēķināšanai
 –ar nesuverēna kredītņēmēju/garantētāju, ir zemāka par CC1 (t. i., CC0 vai SOV+),
 –ar nesuverēna kredītņēmēju/garantētāju, ja kredīts pārsniedz 5 miljonus SDR, ir labāka nekā akreditētas CRA reitings;
 10)piemērot prēmijas likmi saskaņā ar 31. panta a) punktu, ja pircēja riska kredītkvalitātes uzlabojuma izmantošanas rezultātā piemērojamais CEF ir lielāks par 0 vai ja tirgus standarta darījumā izmanto BRCE un rezultātā iegūst cenu zem atbilstošās TCMB MPR;
 11)sniegt atbalstu saskaņā ar II pielikuma 8. panta a) punktu;
 12)sniegt atbalstu saskaņā ar IV pielikuma 10. panta a) punkta 1) apakšpunktu;
 13)sniegt atbalstu saskaņā ar V pielikuma 5. panta b) punktu;
 14)sniegt atbalstu saskaņā ar VI pielikuma 4. panta a) punktu;
 b)Ja ierosinātājs dalībnieks maina vai atsauc savu nodomu atbalstīt šādu darījumu, tas nekavējoties informē visus pārējos dalībniekus.
 VIII PIELIKUMS. PAZIŅOJUMOS SNIEDZAMĀ INFORMĀCIJA
 Šā pielikuma I iedaļā norādīto informāciju sniedz visos paziņojumos, kas veikti saskaņā ar šo vienošanos (ieskaitot tās pielikumus). II iedaļā norādīto informāciju vajadzības gadījumā sniedz atkarībā no konkrētā paziņojuma veida.
 I.INFORMĀCIJA, KAS JĀIEKĻAUJ VISOS PAZIŅOJUMOS
 a)Pamatinformācija
 1.Valsts, kas paziņo
 2.Paziņojuma datums
 3.Tās iestādes/aģentūras nosaukums, kas paziņo
 4.Atsauces numurs
 5.Sākotnējs paziņojums vai pārskatīts iepriekšējs paziņojums (atbilstošais versijas numurs)
 6.Piešķīruma numurs (vajadzības gadījumā)
 7.Kredītlīnijas reģistrācijas numurs (vajadzības gadījumā)
 8.Vienošanās pants(-i), saskaņā ar ko veic paziņojumu
 9.Saskaņotā paziņojuma reģistrācijas numurs (vajadzības gadījumā)
 10.Saskaņotā atbalsta apraksts (vajadzības gadījumā)
 11.Mērķa valsts
 b)Informācija par pircēju/aizņēmēju/garantētāju
 12.Pircēja valsts
 13.Pircēja nosaukums
 14.Pircēja adrese
 15.Pircēja statuss
 16.Aizņēmēja valsts (ja atšķiras no pircēja)
 17.Aizņēmēja nosaukums (ja atšķiras no pircēja)
 18.Aizņēmēja adrese (ja atšķiras no pircēja)
 19.Aizņēmēja statuss (ja atšķiras no pircēja)
 20.Garantētāja valsts (vajadzības gadījumā)
 21.Garantētāja nosaukums (vajadzības gadījumā)
 22.Garantētāja adrese (vajadzības gadījumā)
 23.Garantētāja statuss (vajadzības gadījumā)
 c)Informācija par eksportējamajām precēm un/vai pakalpojumiem un projektu
 24.Eksportējamo preču un/vai pakalpojumu apraksts
 25.Projekta apraksts (vajadzības gadījumā)
 26.Projekta norises vieta (vajadzības gadījumā)
 27.Konkursa beigu datums (vajadzības gadījumā)
 28.Kredītlīnijas beigu datums (vajadzības gadījumā)
 29.Atbalstītā(-o) līguma(-u) vērtība, vai nu faktiskā vērtība (visām kredītlīnijām un projekta finanšu darījumiem vai kādam atsevišķam darījumam uz brīvprātības pamata), vai saskaņā ar šādu iedalījumu miljonos SDR:
 Kategorija
 Sūtītājs
 Saņēmējs
 I:
 0
 1
 II:
 1
 2
 III:
 2
 3
 IV:
 3
 5
 V:
 5
 7
 VI:
 7
 10
 VII:
 10
 20
 VIII:
 20
 40
 IX:
 40
 80
 X:
 80
 120
 XI:
 120
 160
 XII:
 160
 200
 XIII:
 200
 240
 XIV:
 240
 280
 XV:
 280
 *
 *Lai norādītu 40 miljonu SDR reizinājumus, kas pārsniedz 280 miljonus SDR, piemēram, 410 miljonus SDR, tas jāpaziņo kā XV+3 kategorija.
 30.Līguma(-u) valūta
 d)Finanšu noteikumi oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem
 31.Kredīta vērtība; faktiskā vērtība paziņojumiem, tostarp kredītlīnijām un projekta finanšu darījumiem, vai jebkuriem atsevišķiem darījumiem pēc brīvprātības principa vai saskaņā ar SDR iedalījumu
 32.Kredīta valūta
 33.Pirmā iemaksa (procentos no kopējās atbalstīto līgumu vērtības)
 34.Vietējās izmaksas (procentos no kopējās atbalstīto līgumu vērtības)
 35.Kreditēšanas termiņa sākums un atsauce uz piemērojamo 10. panta punktu
 36.Atmaksas perioda ilgums
 37.Bāzes procentu likme
 38.Procentu likme vai uzcenojums
 II.PAPILDU INFORMĀCIJA, KO SNIEDZ VAJADZĪBAS GADĪJUMĀ PAZIŅOJUMIEM, KO VEIC SAISTĪBĀ AR KONKRĒTIEM NOTEIKUMIEM
 a)Vienošanās 14. panta d) punkta 5. apakšpunkts
 1.Atmaksas profils
 2.Atmaksas biežums
 3.Periods starp kreditēšanas termiņa sākumu un pirmo pamatsummas atmaksu
 4.Pirms kreditēšanas sākuma termiņa kapitalizēto procentu apjoms
 5.Vidējais svērtais atmaksas periods
 6.Iemesls, kāpēc nav sniegts atbalsts saskaņā ar 14. panta a) līdz c) punktu
 b)Vienošanās 24., 27., 30. un 31. pants
 1.Kredītņēmēja valsts riska klasifikācija
 2.Kredītņēmējam izvēlētā pircēja riska kategorija
 3.Izmaksu perioda ilgums
 4.Procentuālais segums attiecībā uz politisko (valsts) risku
 5.Procentuālais segums attiecībā uz komerciālo (pircēja) risku
 6.Seguma kvalitāte (t. i., zem standarta, standarta, virs standarta)
 7.MPR, balstoties uz kredītņēmēja valsts riska klasifikāciju, ja nav trešās puses garantijas, daudzpusējas/reģionālas iestādes iesaistes, riska mazināšanas un/vai pircēja riska kredītkvalitātes uzlabojumu
 8.Piemērojamā MPR
 9.Faktiskā noteiktā prēmijas likme (izteikta kā MPR procentos no pamatsummas)
 c)Vienošanās 24. panta c) punkts
 1.Kredītņēmēja akreditētas CRA ārvalstu valūtas(-u) reitings(-i)
 2.Suverēna akreditētas CRA ārvalstu valūtas(-u) reitings(-i)
 3.Atbilstošā TCMB MPR darījumam, kas pamatojas uz kredītņēmēja labāko pieejamo akreditētas CRA ārvalstu valūtas(-u) reitingu
 4.Sindicētās cenas noteikšanas gadījumā sīks apraksts par metodi, kas izmantota, lai atvasinātu prēmiju, pamatojoties uz cenas noteikšanu, kur ņemtas vērā visas izmaksas
 5.Konkrēta uzņēmuma obligācijas vai CDS cenas noteikšanas gadījumā sīks apraksts par metodi, kas izmantota, lai noteiktu cenu, sīka informācija par to, kāpēc cenas noteikšana ir būtiska, tostarp par to, vai cenas noteikšana attiecas uz faktisko kredītņēmēju vai saistītu subjektu, un ja uz saistītu subjektu — izklāsts par to, kā ir izpildīti saistītā subjekta kritēriji.
 X PIELIKUMS. TIRGUS STANDARTI DARĪJUMIEM AR 0. KATEGORIJAS VALSTĪM
 Eksporta kredītu nesegtā daļa vai sindicēta aizdevuma daļa, ko neaptver ECA
 Privāto banku/iestāžu norādītā cena attiecībā uz konkrētā eksporta kredīta nesegto daļu (vai dažkārt sindicēta aizdevuma segto daļu, ko neaptver ECA) varētu vislabāk atbilst ECA segumam. Cenas noteikšana šādām nesegtām daļām izmantojama tikai tad, ja tā notiek ar komerciāliem noteikumiem (piemēram, tas izslēgtu IFI finansētas daļas).
 Konkrētu uzņēmumu obligācijas
 Uzņēmumu obligācijas atspoguļo konkrētā uzņēmuma kredītrisku. Jābūt piesardzīgiem, saskaņojot noteikumus ar tādiem ECA līguma parametriem kā termiņš, izmantojamā valūta un iespējamie kredītkvalitātes uzlabojumi. Ja izmanto primārās uzņēmuma obligācijas (t. i., ienesīgums pēc emisijas, kur ņemtas vērā visas izmaksas) vai sekundārās uzņēmuma obligācijas (t. i., starpība, kas koriģēta saistībā ar iespējas līgumiem attiecīgajā līknē, kas parasti ir attiecīgās valūtas mijmaiņas līkne), vispirms būtu jāizmanto kredītņēmēja obligācijas; ja tādu nav, var izmantot saistītu subjektu primārās vai sekundārās uzņēmuma obligācijas.
 Konkrētu uzņēmumu kredītriska mijmaiņas darījumi
 Kredītriska mijmaiņas darījumi (CDS) ir veids, kā aizsargāties pret saistību nepildīšanu. CDS starpība ir summa, ko CDS pircējs maksā par konkrētu laika posmu procentos no nosacītās pamatsummas, un parasti to izsaka bāzes punktos. CDS pircējs faktiski pērk apdrošināšanu pret saistību nepildīšanu, veicot maksājumus CDS pārdevējam visā mijmaiņas darījuma periodā vai līdz kredīta zaudējumu notikumam. Vispirms būtu jāizmanto kredītņēmēja CDS līkne; ja tāda nav, var izmantot saistītu subjektu CDS līknes.
 Aizdevuma standarti
 Primārie aizdevuma standarti (t. i., cena emisijas brīdī) vai sekundārie aizdevuma standarti (t. i., tā brīža aizdevuma ienesīgums, kuru sagaida finanšu iestāde, kas aizdevumu pērk no citas finanšu iestādes). Attiecībā uz primārajiem aizdevuma standartiem jābūt zināmām visām izmaksām, lai varētu aprēķināt ienesīgumu, kur ņemtas vērā visas izmaksas. Ja tiek izmantoti aizdevuma standarti, vispirms būtu jāizmanto kredītņēmējam piemērojamie standarti; ja tādu nav, var izmantot saistītu subjektu standartus.
 Tirgus līknes standarts
 Tirgus līknes standarts atspoguļo visas nozares vai pircēju klases kredītrisku. Šī tirgus informācija var būt noderīga, ja nav pieejama informācija par konkrēto uzņēmumu. Parasti šiem tirgiem raksturīgās informācijas kvalitāte ir atkarīga no to likviditātes. Jebkurā gadījumā būtu jāapskata tirgus instrumenti, kas vislabāk atbilst tādiem ECA līguma parametriem kā datums, kredītreitings, termiņš un izmantojamā valūta.
 XV PIELIKUMS. DEFINĪCIJU SARAKSTS
 Šīs vienošanās termini
 a)Saistības – jebkurš paziņojums jebkādā formā, ar kuru saņēmējai valstij, pircējam, aizņēmējam, eksportētājam vai finanšu iestādei tiek paziņots par vēlēšanos vai nolūku sniegt oficiālu atbalstu.
 b)Vienota nostāja – vienošanās starp dalībniekiem par konkrētiem finanšu noteikumiem oficiālam atbalstam konkrētā darījumā vai konkrētos apstākļos. Saskaņotas vienotās nostājas noteikumi ir prioritāri pār vienošanās noteikumiem tikai attiecībā uz konkrēto darījumu vai vienotajā nostājā norādītajiem apstākļiem.
 c)Piesaistīta atbalsta koncesijas līmenis – dotāciju gadījumā koncesijas līmenis ir 100 %. Aizdevumu gadījumā koncesijas līmenis ir starpība starp aizdevuma nominālvērtību un aizņēmējam veicamo nākotnes parāda apkalpošanas maksājumu diskontētu tagadnes vērtību. Šī starpība ir izteikta procentos no aizdevuma nominālvērtības.
 d)Ekspluatācijas pārtraukšana – atomelektrostacijas slēgšana vai demontāža.
 e)Eksporta līguma vērtība – kopējā summa, kuru maksās eksportējamo preču un/vai pakalpojumu pircējs vai tā vārdā, t. i., neietverot turpmāk definētās vietējās izmaksas; nomas gadījumā netiek ietverta tā nomas maksas daļa, kas ir līdzvērtīga procentiem.
 f)Saistību galīgā uzņemšanās – eksporta kredīta darījumā (viena darījuma formā vai kredītlīnijas veidā) saistību galīgā uzņemšanās notiek, kad dalībnieks uzņemas saistības ar precīziem un pilnīgiem finanšu noteikumiem vai nu savstarpējā nolīgumā, vai ar vienpusēju aktu.
 g)Sākotnējā degvielas uzpilde – sākotnējā degvielas uzpilde ietver vienīgi sākotnēji uzstādīto kodolaktīvo zonu un divas turpmākas atkārtotas uzpildes, kas kopā veido ne vairāk kā divas trešdaļas no kodolaktīvās zonas.
 h)Procentu likmju atbalsts – vienošanās starp valdību un bankām vai citām finanšu iestādēm, kas ļauj nodrošināt fiksētas likmes eksporta finansējumu CIRR līmenī vai virs tā.
 i)Kredītlīnija – eksporta kredītu satvars jebkādā formā, kas sedz vairākus darījumus, kuri var būt un var nebūt saistīti ar konkrētu projektu.
 j)Vietējās izmaksas – izdevumi par precēm un pakalpojumiem pircēja valstī, kas vajadzīgi, lai izpildītu eksportētāja līgumu vai lai pabeigtu projektu, kura daļa ir eksportētāja līgums. Tajās neietilpst komisijas maksa, kas jāmaksā eksportētāja pārstāvim pirkšanas valstī.
 k)Konkrēta uzņēmuma obligācija vai CDS – konkrēta uzņēmuma obligācija vai CDS aprobežojas tikai ar tiem tirgus standarta instrumentiem, kas pieder tieši tam pašam kredītņēmējam, kas darījumā tiek atbalstīts.
 l)Riska segums – oficiāls atbalsts, ko sniedz valdība vai kas tiek sniegts tās vārdā tikai eksporta kredīta garantijas vai apdrošināšanas veidā, t. i., uz ko neattiecas oficiāls finansiālais atbalsts.
 m)Saistīts subjekts – saistīta subjekta atsauces ir saistīta aizņēmēja (nevis tieši tā paša aizņēmēja) standarta instrumenti atbalstītajā darījumā. Ja kredītņēmējam nav kotētu obligāciju vai CDS un kredītņēmēja organizatoriskajā struktūrā ir mātesuzņēmums, meitasuzņēmums vai māsasuzņēmums ar konkrēta uzņēmuma obligācijām vai CDS tirgus apritē, tad, ievērojot 24. panta c) punktu, minētās konkrētā uzņēmuma obligācijas vai CDS var izmantot tā, it kā tās būtu emitējis pats kredītņēmējs, ja:
 1)mātesuzņēmumam, meitasuzņēmumam vai māsasuzņēmumam ir tāds pats emitenta CRA reitings kā kredītņēmējam vai
 2)ir izpildīti visi šie kritēriji:
 a.dalībnieka iekšējais kredītņēmēja/garantētāja reitings atbilst saistītā subjekta CRA reitingam;
 b.kredītņēmējs/garantētājs ir mātesuzņēmuma/pārvaldītājsabiedrības galvenais uzņēmums un būtiska un neatņemama daļa grupas darījumdarbībā;
 c.CRA reitings pamatojas uz grupas galveno darījumdarbību;
 d.kredītņēmējs/garantētājs nodrošina ievērojamu daļu grupas peļņas, sniedzot dažus grupas galvenos produktus/pakalpojumus galvenajiem klientiem vai tam pieder un tas savā darbībā izmanto lielu daļu no mātesuzņēmuma aktīviem;
 e.grupā ietilpstošā kredītņēmēja/garantētāja pārdošanu ir ļoti grūti iedomāties, un tā būtiski mainītu grupas kopējo struktūru;
 f.kredītņēmēja/garantētāja saistību neizpilde radītu ievērojamu reputācijas risku grupai, kaitētu tās franšīzei un varētu apdraudēt tās dzīvotspēju;
 g.augsta līmeņa pārvaldības un darbības integrācija ir tad, ja kapitālu un finansējumu parasti nodrošina mātesuzņēmums vai finanšu meitasuzņēmums ar iekšējiem aizdevumiem un ja nav apstrīdams mātesuzņemuma finanšu atbalsts.
 n)Atmaksas termiņš – laika periods, kas sākas šajā pielikumā definētajā kreditēšanas termiņa sākumā un beidzas līgumā noteiktajā datumā, kad jāveic pēdējā pamatsummas atmaksa.
 o)Kreditēšanas termiņa sākums –
 1)Attiecībā uz daļām vai komponentiem (starpproduktiem), ieskaitot saistītos pakalpojumus: attiecībā uz daļām vai komponentiem kreditēšanas termiņa sākums ir ne vēlāk kā pircēja faktiskais preču saņemšanas datums vai vidējais svērtais preču (attiecīgā gadījumā arī pakalpojumu) pieņemšanas datums vai pakalpojumu gadījumā — datums, kad klientam iesniegti rēķini vai klients pieņēmis pakalpojumus.
 2)Attiecībā uz kvazikapitālieguldījumu precēm, ieskaitot saistītos pakalpojumus – mašīnām vai iekārtām, parasti ar salīdzinoši zemu vienības vērtību, kas paredzēti izmantošanai ražošanas procesā vai rūpnieciskai vai komerciālai izmantošanai: attiecībā uz kvazikapitālieguldījumu precēm kreditēšanas termiņa sākums ir ne vēlāk kā faktiskais preču saņemšanas datums vai vidējais svērtais datums, kad pircējs saņēmis preces, vai, ja eksportētājs ir atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, tad vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir nodošana ekspluatācijā vai, pakalpojumu gadījumā, rēķinu iesniegšanas datums klientam vai datums, kad klients pieņēmis pakalpojumus. Ja ir pakalpojumu sniegšanas līgums, kur piegādātājs ir atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir nodošana ekspluatācijā.
 3)Attiecībā uz kapitālieguldījumu precēm un projekta pakalpojumiem – ļoti vērtīgām mašīnām vai iekārtām, kas paredzētas izmantošanai ražošanas procesā vai rūpnieciskai vai komerciālai izmantošanai:
 –Ja ir līgums par tādu kapitālieguldījumu preču pārdošanu, kas sastāv no atsevišķi izmantojamiem priekšmetiem, vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir tad, kad pircējs fiziski pārņem preces savā valdījumā, vai vidējais svērtais datums, kad pircējs fiziski pārņem preces.
 –Ja ir līgums par veselas ražotnes vai rūpnīcu ražošanas iekārtu pārdošanu, kur piegādātājs nav atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir datums, kurā pircējam būtu fiziski jāpārņem visas iekārtas (izņemot rezerves daļas), kas piegādātas saskaņā ar līgumu.
 –Ja eksportētājs ir atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir nodošana ekspluatācijā.
 –Pakalpojumiem vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir, kad rēķinu nodod klientam vai klients pieņem pakalpojumu. Ja ir pakalpojumu sniegšanas līgums, kur piegādātājs ir atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir nodošana ekspluatācijā.
 4)Attiecībā uz veselām ražotnēm vai rūpnīcām – veselām ražošanas vienībām ar augstu vērtību, kuras prasa kapitālieguldījumu preču izmantošanu:
 –Ja ir līgums par veselas ražotnes vai rūpnīcu ražošanas iekārtu pārdošanu, kur piegādātājs nav atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir datums, kurā pircējs fiziski pārņem visas iekārtas (izņemot rezerves daļas), kas piegādātas saskaņā ar līgumu.
 –Ja ir būvniecības līgumi, saskaņā ar kuriem līgumslēdzējs nav atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir būvniecības pabeigšanas datums.
 –Ja ir līgums, kurā piegādātājam vai līgumslēdzējam ir paredzēta atbildība par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir datums, kad pēc uzstādīšanas vai būvniecības ir pabeigtas iepriekšējas pārbaudes, lai pārliecinātos, ka objekts ir gatavs darbībai. Šis noteikums ir spēkā neatkarīgi no tā, vai objekts tobrīd atbilstoši līguma noteikumiem ir vai nav nodots pircējam, un neatkarīgi no jebkādām joprojām pastāvošām saistībām, kas var būt piegādātājam vai līgumslēdzējam (piemēram, attiecībā uz tās efektīvas darbības garantēšanu vai vietējā personāla apmācību),
 –Ja līgumā paredzēta atsevišķu projekta daļu atsevišķa izpilde, vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir katras atsevišķās daļas kreditēšanas termiņa sākuma datums vai vidējais šo kreditēšanas termiņa sākumu datums, vai, ja piegādājam līgums nav uz visu projekta laiku, bet uz būtisku tā daļu, kreditēšanas termiņa sākums var būt tas, kas atbilst projektam kopumā.
 –Pakalpojumiem vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir, kad rēķinu nodod klientam vai klients pieņem pakalpojumu. Ja ir pakalpojumu sniegšanas līgums, kur piegādātājs ir atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir nodošana ekspluatācijā.
 p)Piesaistīts atbalsts – atbalsts, kas faktiski (juridiski vai faktiski) ir piesaistīts preču un/vai pakalpojumu iepirkumam no devējas valsts un/vai no ierobežota skaita valstu; tas ietver aizdevumus, dotācijas vai asociēta finansējuma paketes ar koncesijas līmeni virs 0 %.
 Šī definīcija ir spēkā neatkarīgi no tā, vai “saistīšana” ir panākta ar oficiālu vienošanos vai jebkādu neoficiālu vienošanos starp saņēmēju un devēju valsti, vai pasākumi iekļauj komponentes, kas minētas vienošanās 34. pantā un nav brīvas un pilnā mērā pieejamas, lai būtiskā apmērā finansētu iepirkumu no saņēmējvalsts, no visām pārējām jaunattīstības valstīm un no dalībniekiem, vai arī tā iekļauj praksi, ko DAC vai dalībnieki uzskata par līdzvērtīgu šādai saistīšanai.
 q)Atsaistīts atbalsts – atbalsts, kas ietver aizdevumus vai dotācijas, kur ienākumi ir pilnīgi un brīvi pieejami, lai finansētu iepirkumu no jebkuras valsts.
 r)Vidējais svērtais atmaksas periods – laiks, kas nepieciešams, lai atdotu pusi no kredīta pamatsummas. To aprēķina kā laika summu (gados) starp kreditēšanas termiņa sākumu un katru pamatsummas atmaksu, kas svērta ar pamatsummas daļu, kura atmaksājama katrā atmaksas datumā.
 (1)
 Katru gadu pārskata valsts statusu, ņemot vērā: 1) vai tā ir valsts ar augstu ienākumu līmeni (kā noteikusi Pasaules Banka pēc NKI uz vienu iedzīvotāju); 2) vai tā ir ESAO dalībvalsts un 3) vai tā eurozonas dalībvalsts. Saskaņā ar 25. panta c) punktu valsts apzīmējums “ESAO valsts ar augstu ienākumu līmeni” vai “eurozonas dalībvalsts ar augstu ienākumu līmeni”, kā arī šāda apzīmējuma dzēšana stāsies spēkā tikai pēc tam, ja valsts ienākumu klasifikācija (augsts ienākumu līmenis vai cits ienākumu līmenis) ir nemainīga divus gadus pēc kārtas. Izmaiņas valsts apzīmējumā “ESAO valsts ar augstu ienākumu līmeni” vai “eurozonas valsts ar augstu ienākumu līmeni”, kā arī šāda apzīmējuma dzēšana saistībā ar izmaiņām ESAO dalībā vai eurozonas dalībā nekavējoties stāsies spēkā brīdī, kad notiks valstu statusa ikgadēja pārskatīšana.
 (2)
 Lai uzskatītu, kas darījums ir ar aktīviem nodrošināts, ir jābūt prioritārai nodrošinājuma prasībai attiecībā uz finansēto aktīvu un nomas struktūras gadījumā – cesijai un/vai prioritārai nodrošinājuma prasībai saistībā ar nomas maksājumiem.
 (3)
 Lai darījumu uzskatītu par projekta finanšu darījumu, tam ir jāatbilst pamatkritērijiem, kas izklāstīti vienošanās VI pielikuma 1. papildinājumā.
 (4)
 Neatkarīgi no šīs robežvērtības attiecībā uz darījumiem tirgus standarta valstīs, izmantojot noteikumus, kas paredzēti V pielikumā (dzelzceļš) vai VI pielikumā (projektu finansēšana), piemēro attiecīgos minimālās komercaizdevumu dalības noteikumus, kas piemērojami saskaņā ar minētajiem pielikumiem.
 (5)
 Šo 25 % kritērija daļu var izpildīt, ja tāda darījuma bezskaidras naudas norēķina daļa, kurā iesaistīta viena banka, kam ir ECA segums, ietver nesegtu daļu vismaz 25 % apmērā. Šādiem darījumiem jāatbilst visiem citiem pirmās daļas kritērijiem, tostarp šā ievilkuma pari passu noteikumiem.
 (6)
 Šādu akreditētu CRA sarakstu sastāda un uztur sekretariāts.
 (7)
 Ja kredītņēmēju/garantētāju novērtē vairāk nekā viena akreditēta CRA, tad CRA reitings kredītņēmējam (vai garantētājam) ir labākais pieejamais ārvalstu valūtas reitings uz nesubordinēta nenodrošināta kredītsaistību pamata.
 (8)
 Ja attiecīgajam konkrētajam tirgus cenas noteikšanas subjektam reitingu nav noteikusi akreditēta CRA, tad uzskata, ka rezultātā tirgus cena ir zem atbilstošās TCMB likmes un par to jāsniedz iepriekšējs paziņojums saskaņā ar 48. pantu.
 (9)
 To prēmiju likmēm, kuras iekasē par darījumiem ar trešās personas garantiju, ko sniedz kredītņēmējs ESAO valstī ar augstu ienākumu līmeni vai eurozonas dalībvalstī ar augstu ienākumu līmeni, piemēro 24. panta c) punktā noteiktās prasības.
 (10)
 Ja garantētājs ir trešā persona, piemērojamajai valsts riska klasifikācijai un pircēja riska kategorijai ir jāattiecas uz vienu un to pašu subjektu, t. i., kredītņēmēju vai garantētāju.
 (11)
 Administratīvos nolūkos dažas valstis, kuras var klasificēt vienā no astoņām riska kategorijām, nedrīkst klasificēt, ja tās parasti nesaņem oficiāli atbalstītus eksporta kredītus. Šādām neklasificētām valstīm dalībnieki var piemērot tādu riska klasifikāciju, kādu tie uzskata par piemērotu.
 (12)
 Noteikumi par pircēju klasifikāciju būtu jāsaprot tā, ka tie nosaka vislabvēlīgāko piemērojamo klasifikāciju, piemēram, suverēna pircēju var klasificēt mazāk labvēlīgā pircēja riska klasifikācijā.
 (13)
 MPR, kas saistītas ar “Labāks nekā suverēns” (SOV+) pircēja riska kategoriju, ir par 10 % zemākas nekā MPR, kas saistītas ar suverēna (CC0) pircēja riska kategoriju.
 (14)
 Ja nesuverēna aizņēmēju novērtē vairāk nekā viena akreditēta CRA, ir jāziņo tikai tad, ja pircēja riska reitings ir labvēlīgāks nekā vislabvēlīgākais no CRA reitingiem.
 (15)
 Klasificētas daudzpusējas un reģionālas iestādes klasificē pircēja riska kategorijā SOV/CC0.


text:
 Avis juridique important
 |
 52001PC0210
 Ehdotus: Neuvoston Päätös vähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden kaikkien niiden erityislainojen, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun HIPC-velkahuojennusjärjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön, järjestämistä koskevan yhteisön kannan vahvistamisesta AKT-EY-ministerineuvostossa /* KOM/2001/0210 lopull. */
 Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS vähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden kaikkien niiden erityislainojen, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun HIPC-velkahuojennusjärjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön, järjestämistä koskevan yhteisön kannan vahvistamisesta AKT-EY-ministerineuvostossa(komission esittämä)PERUSTELUTG7-ryhmä päätti Kölnissä kesäkuussa 1999 järjestetyssä huippukokouksessaan parantaa vuonna 1996 sovittua, voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevaa HIPC-aloitetta niiden ulkomaisen velan helpottamiseksi nopeammin, tehokkaammin ja laaja-alaisemmin. Tässä yhteydessä Euroopan yhteisö ja AKT-maat päättivät joulukuussa 1999 myöntää parannetulle HIPC-aloitteelle noin miljardi euroa Euroopan kehitysrahaston (EKR) varoista. Summalla oli tarkoitus kattaa toisaalta yhteisön rahoitusosuus lainanantajana ensimmäisille aloitteeseen hyväksytyille AKT-maille (arviolta 320-360 miljoonaa euroa) ja toisaalta yhteisön rahoitusosuus Maailmanpankin hallinnoiman HIPC-rahaston rahoittajana (enintään 680 miljoonaa euroa, josta 670 miljoonaa Afrikan kehityspankille ja 10 miljoonaa Guyanalle); määrät olisivat riittäviä ja vastaisivat tavoitetta jakaa taakka oikeudenmukaisesti rahoittajien kesken. Lisäksi neuvosto päätti HIPC-rahastolle myönnettävästä 54 miljoonan euron rahoituksesta niille Latinalaisen Amerikan ja Aasian maille, jotka täyttävät ehdot HIPC-aloitteen piiriin pääsemiseksi.Yhteisö päätti näin mittavasta rahoituksesta HIPC-rahastolle, jotta eräät monenkeskiset kehityspankit ja erityisesti Afrikan kehityspankki voisivat tosiasiallisesti selviytyä HIPC-aloitteen parantamiseen liittyvästä kustannusten merkittävästä noususta. EY:n päätös oli uraauurtava myös siinä mielessä, että se suo Afrikan kehityspankille mahdollisuuden tarjota aloitteen yhteydessä väliaikaista velkahelpotusta. Tilanteessa, jossa rahoittajien rahastolle suorittamat maksut yleisesti ottaen olivat ja ovat edelleen riittämättömiä, EY:n päätös oli käänteentekevä huojentaessaan velkataakkaa tehokkaasti ja nopeasti vapauttaen siten uusia varoja köyhyyden lievittämiseen ja sosiaalialan määrärahojen kasvattamiseen. Tällä oli aivan erityistä merkitystä vähiten kehittyneille maille, jotka ovat voimakkaasti velkaantuneista köyhistä maista kaikkein heikoimmassa asemassa. On huomionarvoista, että EY:n rahoitusosuus vastaa noin kolmasosaa kaikista HIPC-rahastoon tähän mennessä suoritetuista maksuista.Sen lisäksi, että yhteisö on ollut päättäväisesti mukana aloitteen rahoituksessa sekä lainan- että avunantajana, se on ollut eturivissä myös käsitteellisimmissä kysymyksissä, erityisesti korostamalla tarvetta sitoa velkahuojennukset edistymiseen köyhyyden lievittämisessä. Esimerkiksi lisätessään voimakkaasti velkaantuneille köyhille maille tarkoitettuja erityisiä rakennesopeutusvaroja hyvissä ajoin ennen Kölnin huippukokousta yhteisö oli yksi niistä rahoittajista, jotka ensimmäisenä olivat vaatimassa velkahuojennusten sitomista sosiaalialan määrärahojen lisäämiseen.Sen jälkeen kun Maailmanpankki ja Kansainvälinen valuuttarahasto toteuttivat parannettua HIPC-kehystä koskevat järjestelyt, aloitteen täytäntöönpanossa on edistytty merkittävästi. Vuoden 2000 lopusta lukien jopa 22 maata on päätöksentekoajankohdan saavuttamalla täyttänyt velkahelpotuksen myöntämisehdot ja nauttii näin suoraan velanhoitohelpotuksista. Lisäedistymisen parannetun HIPC-aloitteen ja siihen liittyvien köyhille edunsaajamaille tarkoitettujen velkahelpotustoimien täytäntöönpanossa pitäisi kuitenkin pysyä etusijalla G7-ryhmän keskusteluissa. Monet teollisuusmaat (Alankomaat, Australia, Iso-Britannia, Italia, Japani, Kanada, Norja, Ranska, Saksa ja Yhdysvallat) ovat ilmoittaneet aikeistaan myöntää jopa 100 prosentin velkahuojennus niiden kahdenvälisten lainojen osalta, jotka ne ovat myöntäneet ehdot täyttäville voimakkaasti velkaantuneille köyhille maille.Vähiten kehittyneet maat muodostavat voimakkaasti velkaantuneiden köyhien maiden enemmistön. Ryhmänä ne edustavat 48:aa maailman köyhintä kansakuntaa, joiden yhteenlaskettu väestö on 610,5 miljoonaa. Tämä maaryhmä sijoittuu maailmantaloudessa marginaaliasemaan erityisesti kaupan ja investointien osalta. Lisäksi näiden maiden kotimaiset resurssit ovat rajalliset ja institutionaaliset valmiudet heikot. Ne ovat erittäin riippuvaisia ulkomaisesta avusta. Lyhyesti sanottuna niiden taloudet ovat erittäin haavoittuvia. Komissio on hiljattain tehnyt useita käytännön ehdotuksia näiden maiden auttamiseksi kehittymään kestävällä tavalla ja köyhyyden vähentämiseksi entisestään. Yhteisö päätti hiljattain lisätä toimia sellaisten tartuntatautien kuten aids ja malaria torjumiseksi, jotka ovat monien vähiten kehittyneiden maiden ensisijaisia huolenaiheita. Lisäksi paraikaa keskusteltavana oleva komission "kaikki paitsi aseet" -ehdotus hyödyttäisi sekin nimenomaan vähiten kehittyneitä maita suomalla niille lähes vapaan pääsyn markkinoille.Ottaakseen uuden edistysaskeleen velkahelpotuksista muotoutumassa olevaa kansainvälistä yhteisymmärrystä mukaillen ja vastatakseen kansainvälisen yhteisön lisääntyvään huolestuneisuuteen vähiten kehittyneiden maiden syrjäytymiskehityksen voimistumisesta maailmantaloudessa yhteisö on nyt valmis ehdottamaan kaikkien niiden, kolmen ensimmäisen Lomén yleissopimuksen nojalla vähiten kehittyneille AKT-maille myönnettyjen ja siinä määriteltyjen erityislainojen anteeksi antamista kokonaisuudessaan, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun osana parannettua HIPC-aloitetta sovitut velkahelpotukset on pantu täytäntöön. Yhteisö katsoo toimenpiteen olevan ajankohtainen Brysselissä 14.-20. toukokuuta 2001 järjestettävää kolmatta vähiten kehittyneitä maita käsittelevää YK:n konferenssia silmällä pitäen; tarkoituksena on käydä tehokkaasti käsiksi kaikkein köyhimpien maiden velkaongelmaan ja täydentää vähiten kehittyneiden maiden hyväksi toteutettavia muita toimia. Päätös on nähtävä myös osana erityislainajärjestelyn, jota ei ole käytetty neljännen Lomén yleissopimuksen jälkeen, vaiheittaista lakkauttamista. Tämä EY:n toimintalinja menisi parannettua HIPC-aloitetta pidemmälle mutta noudattaisi sovittuja parametrejä.Näistä syistä komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyisi liitteenä olevan päätöksen vähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden kaikkien niiden erityislainojen, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun HIPC-velkahuojennusjärjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön, järjestämistä koskevan yhteisön kannan vahvistamisesta AKT-EY-ministerineuvostossa.Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS vähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden kaikkien niiden erityislainojen, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun HIPC-velkahuojennusjärjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön, järjestämistä koskevan yhteisön kannan vahvistamisesta AKT-EY-ministerineuvostossaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 310 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Neljännessä AKT-EY-yleissopimuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna Mauritiuksessa 4 päivänä marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella, ja erityisesti sen 282 artiklan 5 kohdassa määrätään, että "jakamattomat ohjelmoitavista varoista jäljelle jääneet varat käytetään rahoitustoimiin, jotka kuuluvat kehitysrahoitusyhteistyön soveltamisalaan, erityisesti sellaisiin, jotka liittyvät ohjelmoitavaan apuun, jollei ministerineuvosto toisin päätä.".(2) Määräystä sovelletaan jatkossakin Cotonoun sopimuksen voimaantuloa edeltävistä siirtymäkauden toimenpiteistä tehdyn AKT-EY-ministerineuvoston päätöksen N:o 1/2000 mukaan.(3) AKT-EY-ministerineuvostossa olisi vahvistettava vähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden kaikkien niiden erityislainojen, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun HIPC-velkahuojennusjärjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön, järjestämistä koskeva yhteisön kanta,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artiklaAKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettava yhteisön kanta perustuu tämän päätöksen liitteenä olevaan kyseisen neuvoston päätösluonnokseen.Tehty BrysselissäEuroopan unionin neuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITELuonnos:AKT-EY-MINISTERINEUVOSTON PÄÄTÖSvähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden kaikkien niiden erityislainojen, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun HIPC-velkahuojennusjärjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön, järjestämisestäAKT-EY-MINISTERINEUVOSTO, jokaottaa huomioon Cotonoun sopimuksen sellaisena kuin sitä AKT-EY-ministerineuvoston päätöksellä N:o 1/2000 sovelletaan ennakkoon,ottaa huomioon neljännen AKT-EY-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Mauritiuksessa 4 päivänä marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella, ja erityisesti sen 282 artiklan 5 kohdan,sekä katsoo seuraava:(1) AKT-maat ovat johdonmukaisesti ja toistuvasti vaatineet pidemmälle meneviä aloitteita niiden ulkomaisen velan vähentämiseksi ja erityisesti julkisen velan antamiseksi kokonaisuudessaan anteeksi.(2) Kölnissä kesäkuussa 1999 pidetyssä G7-ryhmän huippukokouksessa ministerit hyväksyivät parannetun aloitteen nopeammasta, tehokkaammasta ja laaja-alaisemmasta velkahuojennuksesta. Ehdotettujen parannusten johdosta Euroopan yhteisö päätti merkittävästä EY-rahoituksesta voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevalle HIPC-aloitteelle sekä lainanantajan (320 miljoonaa euroa ja tarkoitukseen aiemmin varatuista 40 miljoonasta eurosta jäljellä oleva määrä) että avunantajan (680 miljoonaa euroa Euroopan kehitysrahastosta (EKR) ja 54 miljoonaa euroa yhteisön talousarviosta) ominaisuudessa.(3) Vaikka vähiten kehittyneille voimakkaasti velkaantuneille köyhille AKT-maille myönnetäänkin osana HIPC-aloitetta merkittäviä velkahelpotuksia niiden velkataakan tekemiseksi siedettäväksi, lisärahoituksella näiden maiden kehitystä voitaisiin vauhdittaa ja köyhyyttä lieventää.(4) Kolmessa ensimmäisessä Lomén yleissopimuksessa määriteltyjä ja niiden nojalla AKT-maille myönnettyjä pitkäaikaisia pehmeäehtoisia erityislainoja ei ole myönnetty neljännen Lomén sopimuksen voimaantulon jälkeen.(5) Yhteisön osallistumisessa parannettuun HIPC-aloitteessa otetaan huomioon sekä erityislainoihin että riskipääomaan liittyvä vastuu, mutta siinä vaaditaan voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita käyttämään varoja, jotka yhteisö on myöntänyt osana aloitetta, ensin erityislainojen takaisinmaksuun ennen riskipääoman takaisinmaksun aloittamista.(6) Monissa vähiten kehittyneissä AKT-maissa HIPC-aloitteen tarjoama tavanomainen velkahelpotusjärjestely on riittävä kaikkien erityislainojen järjestämiseksi; näin ei kuitenkaan ole eräiden maiden kuten Guyanan, Sambian, Beninin, Tsadin, Madagaskarin, Nigerin, Kongon demokraattisen tasavallan ja Togon tapauksessa.(7) Vähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden kaikkien niiden erityislainojen järjestäminen, jotka olisivat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun tavanomainen HIPC-järjestely on pantu täysimääräisesti täytäntöön, maksaisi noin 55-60 miljoonaa euroa, ja määrä tarvittaisiin niiden arviolta 530 miljoonan euron (joista 320+40 miljoonaa euroa on jo sidottu) lisäksi, josta EY on jo päättänyt lainanantajan ominaisuudessa. Jos lisähelpotusten kokonaiskustannukset ylittävät 60 miljoonaa euroa, on ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin tarvittavan rahoituksen kattamiseksi EKR:n varoista.(8) Tällainen päätös antaisi kaikille päätöksentekoajankohdan saavuttaneille vähiten kehittyneille AKT-maille mahdollisuuden hyötyä välittömästi erityislainoihin liittyvien velanhoitomaksujen järjestämisestä kokonaisuudessaan edellyttäen, että niihin ei sovelleta Cotonoun sopimuksen 96 ja 97 artiklaa.(9) Tällaisen täydentävän aloitteen rahoituksessa hyödynnetään niitä järjestelyjä, joilla hallinnoidaan yhteisön osallistumista HIPC-aloitteeseen lainanantajana,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaEuroopan yhteisö myöntää kullekin HIPC-aloitteen päätöksentekoajankohdan saavuttaneelle vähiten kehittyneelle AKT-maalle väliaikaista velkahelpotusta, joka kattaa vähintään erityislainojen koko velanhoidon. Lopetusajankohdan jälkeen yhteisö järjestää HIPC-aloitteen soveltamisalaan kuuluvien vähiten kehittyneiden AKT-maiden kaikki ne erityislainat, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun nykyiset parannetut HIPC-järjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön.2 artiklaEdellä 1 artiklassa tarkoitettu lisähelpotus suoritetaan yhdessä 60 miljoonan euron erässä, joka maksetaan kahdeksannen EKR:n tai sitä edeltäneiden EKR:ien taikka voimaantulonsa jälkeen yhdeksännen EKR:n varoista Euroopan investointipankin (EIP) rahastoon, josta yhteisön osallistuminen HIPC-aloitteeseen lainanantajana rahoitetaan. Määrällä rahoitetaan yksinomaan vähiten kehittyneiden AKT-maiden erityislainojen lisähelpotuksia, ja sitä käsitellään tästä syystä EIP:n rahaston varoina.3 artiklaYlimääräisen velkahelpotuksen täytäntöönpano sisällytetään siis osaksi järjestelyä, jolla hallinnoidaan yhteisön tämänhetkistä osallistumista HIPC-aloitteeseen lainanantajana Euroopan yhteisöjen komission ja AKT-valtioiden välisessä rahoitussopimuksessa määritellyn mukaisesti. Vähiten kehittyneisiin voimakkaasti velkaantuneisiin AKT-maihin sovelletaan tavanomaisia HIPC-menettelyjä ja yhteistä vähennyskerrointa, joka mahdollistaa ainakin kaikkien erityislainojen järjestämisen: jos yhteinen vähennyskerroin riittää tähän tarkoitukseen, mitään ei muuteta; jos se ei riitä, komissio nostaa sitä yksipuolisesti lisähelpotuksen suomiseksi siinä määrin, että se kattaa erityislainojen järjestämisen kokonaisuudessaan.4 artiklaJos 60 miljoonan euron määrärahaa ei käytetä kokonaan, jäljelle jäävät varat käytetään tavanomaisten HIPC-velkahelpotusten rahoittamiseen.5 artiklaKomissiota pyydetään toteuttamaan tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Päätös tulee voimaan sen tekopäivänä.TehtyAKT-EY-ministerineuvoston puolestaPuheenjohtaja