text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 13.5.2019
 COM(2019) 221 final
 2019/0107(COD)
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,
 ar ko Vāciju pilnvaro grozīt spēkā esošo divpusējo nolīgumu ar Šveici par autotransportu, lai atļautu kabotāžas pārvadājumus, sniedzot starptautiskus pasažieru autopārvadājumu pakalpojumus ar autobusiem abu valstu pierobežas reģionos
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 •Priekšlikuma pamatojums un mērķi
 Priekšmets
 Vācijas un Šveices robežreģioni ir cieši integrēti. Daudzi Vācijas iedzīvotāji dodas strādāt uz Šveici un otrādi, un pārrobežu pasažieru plūsma pa autoceļiem ir dinamiska. Tiek piedāvāti vairāki autobusu pārvadājumu pakalpojumi, kas šķērso robežu un tādējādi savieno abu valstu pierobežas reģionus.
 Pasažieru un kravu divvirzienu autopārvadājumus starp Šveici un ES reglamentē ES un Šveices nolīgums par sauszemes transportu
 1
 (turpmāk “ES nolīgums”).
 Saskaņā ar ES nolīguma 20. panta 1. punktu “pārvadājumus starp divām vietām, kas atrodas vienas Līgumslēdzējas puses teritorijā, nedrīkst veikt operatori, kas veic uzņēmējdarbību otras Līgumslēdzējas puses teritorijā”. Tas nozīmē, ka pārvadātāji, kas veic pārrobežas pasažieru pārvadājumus, drīkst tikai vest pasažierus pāri robežai vai tās Līgumslēdzējas puses teritorijā, kurā tie veic uzņēmējdarbību. Autobusu operatori, kas veic uzņēmējdarbību Šveicē, nedrīkst vest pasažierus starp diviem punktiem aiz robežas Vācijas pusē un operatori, kas veic uzņēmējdarbību ES, nedrīkst vest pasažierus starp diviem punktiem aiz robežas Šveices pusē.
 ES nolīguma 20. panta 2. punkts atļauj arī turpmāk izmantot esošās tiesības saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem, kas noslēgti starp atsevišķām ES dalībvalstīm un Šveici un kas bija spēkā laikā, kad tika noslēgts ES nolīgums, ar nosacījumu, ka nepastāv diskriminācija starp ES pārvadātājiem un netiek kropļota konkurence. Tādējādi kabotāža pasažieru pārvadājumos ar autobusiem attiecībā uz Šveici var būt iespējama, ja starp ES dalībvalsti un Šveici noslēgtā nolīgumā, kas bija spēkā 1999. gada 21. jūnijā, tas bija paredzēts. Praksē nevienā no attiecīgajiem divpusējiem tolaik spēkā esošajiem nolīgumiem starp dalībvalstīm un Šveici nebija paredzētas kabotāžas tiesības attiecībā uz pasažieru autopārvadājumiem ar autobusiem
 2
 .
 Vācija 2017. gada 11. maija vēstulē informēja Komisiju, ka tā vēlētos, lai Savienība tai piešķir pilnvaras saskaņā ar LESD 2. panta 1. punktu grozīt savu 1953. gada divpusējo nolīgumu par autotransportu ar Šveici
 3
 , lai atļautu kabotāžas pārvadājumus, sniedzot pasažieru pārvadājumu pakalpojumus ar autobusiem abu valstu pierobežas reģionā. ES un Šveices Iekšzemes transporta komitejas, kas izveidota ar ES nolīgumu, 2018. gada jūnija sanāksmē Šveice informēja Komisiju, ka tā arī ir ieinteresēta minētajā nolūkā grozīt šo nolīgumu.
 Kabotāža pasažieru autopārvadājumos ar autobusiem var uzlabot transporta operāciju efektivitāti, jo ļauj palielināt transportlīdzekļa slodzes koeficientu. Tādēļ ES nostāja kopumā ir labvēlīga tam, lai atvērtu kabotāžas tirgu, kā tas ir ES saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1073/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum
 4
 (turpmāk “Regula (EK) Nr. 1073/2009”). Atļauja veikt kabotāžas pārvadājumus saistībā ar starptautisku pasažieru pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu ar autobusiem pierobežas reģionos starp Vāciju un Šveici ļautu iesaistītajiem pārvadātājiem kļūt konkurētspējīgākiem un efektīvākiem.
 Par ES kompetenci
 Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. panta 2. punktā paredzēts, ka “Savienības ekskluzīvā kompetencē ir arī noslēgt starptautisku nolīgumu, ja tā slēgšana ir paredzēta Savienības leģislatīvajā aktā vai ja tas ir nepieciešams, lai ļautu Savienībai īstenot tās iekšējo kompetenci tiktāl, ciktāl līguma slēgšana ietekmē Savienības kopīgos noteikumus vai maina to darbības jomu”.
 Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1073/2009 kabotāžas pārvadājumus Savienībā ar konkrētiem nosacījumiem drīkst veikt tikai tie pārvadātāji, kam ir Kopienas atļauja. Starptautiskās saistības, kas ļauj citiem pārvadātājiem, jo īpaši pārvadātājiem no trešām valstīm, veikt šādas darbības, ietekmē iepriekš minēto regulu LESD 3. panta 2. punkta nozīmē
 5
 .
 Turklāt šādas starptautiskās saistības ietekmē arī ES nolīgumu, jo īpaši tā 20. pantu. Tās nav atļautas ar minētā panta 1. punktu, izņemot gadījumus, kas noteikti 2. punktā.
 Līdz ar to saistības, piemēram, Vācijas plānotās saistības, ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tomēr saskaņā ar LESD 2. panta 1. punktu Savienība drīkst pilnvarot dalībvalstis rīkoties jomās, kurās tai ir ekskluzīva kompetence.
 Šā priekšlikuma mērķis ir pilnvarot Vāciju grozīt spēkā esošo divpusējo nolīgumu ar Šveici par autotransportu nolūkā atļaut kabotāžas pārvadājumus, sniedzot starptautiskus pasažieru autopārvadājumu pakalpojumus ar autobusiem abu valstu attiecīgajos pierobežas reģionos.
 Procedūra
 Kabotāžas pārvadājumi Savienībā, ko veic trešo valstu pārvadātāji, kuriem nav Kopienas atļaujas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1073/2009, ietekmē autobusu pārvadājumu iekšējā tirgus darbību, kā to ar Regulu (EK) Nr. 1073/2009 noteicis Savienības likumdevējs. Tādēļ jānodrošina, ka LESD 2. panta 1. punktā minēto pilnvarojumu Savienības likumdevējs piešķir saskaņā ar LESD 91. pantā minēto likumdošanas procedūru.
 •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā
 Pašlaik ES nolīgums neatļauj piemērot kabotāžas pārvadājumus pasažieru autopārvadājumos ar autobusiem. Tomēr ES nolīguma 20. panta 2. punktā ir īpaši atļauts turpināt izmantot esošās kabotāžas tiesības ar nosacījumu, ka nenotiek diskriminācija starp ES operatoriem un netiek traucēta konkurence. Nolīgums starp Vāciju un Šveici, kas atļautu kabotāžas pārvadājumus, sniedzot starptautiskos pasažieru pārvadājumu pakalpojumus ar autobusiem, nemainītu Šveices tiesības saskaņā ar ES nolīgumu. Turklāt spēkā esošā nolīguma grozīšana, kas attiecas tikai uz kabotāžu attiecīgajos pierobežas reģionos, un attiecībā uz nediskrimināciju un neizkropļotu konkurenci, ievērojot nosacījumus, kas ir identiski ES nolīguma 20. panta 2. punktā noteiktajiem nosacījumiem, ir saskaņā ar politiku, kas ir šajā noteikumā paredzētā izņēmuma pamatā.
 ES iekšienē kabotāža pasažieru autopārvadājumos ar autobusiem ir atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1073/2009 noteikumiem. Minētās regulas 15. pants atļauj kabotāžas pārvadājumus ES šādos gadījumos: 1) neregulāri pārvadājumi, 2) speciāli regulāri pārvadājumi, ja tie ietverti līgumā, kas noslēgts starp organizētāju un pārvadātāju, 3) regulāri pārvadājumi, ko veic kā regulārus starptautiskus pārvadājumus, izņemot pārvadājumu pakalpojumus, kas nodrošina pilsētas centra vai konurbācijas vajadzības un vajadzības pēc pārvadājumiem starp tām un apkārtējām teritorijām. Minētās regulas darbību ietekmētu divpusējā nolīguma par autotransportu grozīšana, kā to pieprasījusi Vācija, bet šī ietekme būtu pietiekami ierobežota, ja atļauja tiktu piešķirta, pamatojoties uz iepriekš minētajiem nosacījumiem.
 •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem
 Spēkā esošā divpusējā Vācijas un Šveices nolīguma par autotransportu grozīšana nolūkā atļaut kabotāžas pārvadājumus, sniedzot starptautiskos pasažieru pārvadājumu pakalpojumus ar autobusiem, abu valstu attiecīgajos pierobežas reģionos, nebūtu pretrunā nevienai citai Savienības politikai.
 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE
 •Juridiskais pamats
 Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 2. panta 1. punkts un 91. pants.
 •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)
 Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē.
 •Proporcionalitāte
 Šā priekšlikuma vienīgais mērķis ir saskaņā ar LESD 2. panta 1. punktu pilnvarot Vāciju grozīt spēkā esošo divpusējo nolīgumu par autotransportu ar Šveici nolūkā atļaut kabotāžu, sniedzot autobusu starptautiskus pasažieru pārvadājumu pakalpojumus ar autobusiem abu valstu pierobežas reģionos. Tādējādi ierosinātais Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šā mērķa sasniegšanai.
 •Juridiskā instrumenta izvēle
 Kabotāžas pārvadājumi Savienībā, ko veic trešo valstu pārvadātāji, kam nav Kopienas atļaujas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1073/2009, ietekmē autobusu pārvadājumu iekšējā tirgus darbību, kā to ar Regulu (EK) Nr. 1073/2009 noteicis Savienības likumdevējs. Tādēļ jānodrošina, ka LESD 2. panta 1. punktā minēto pilnvarojumu Savienības likumdevējs piešķir saskaņā ar LESD 91. pantā minēto likumdošanas procedūru. Ierosinātais tiesību akts pēc savas būtības ir individuāls pilnvarojums, kas jāpieņem pēc attiecīga Vācijas pieprasījuma. Tāpēc tam vajadzētu būt Vācijai adresēta lēmuma veidā. Tādējādi ierosinātais Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums ir piemērots instruments, lai saskaņā ar LESD 2. panta 1. punktu Vācijai tiktu piešķirtas pilnvaras rīkoties šajā jautājumā.
 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
 •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
 Šā priekšlikuma pamatā ir Vācijas pieprasījums, un tas attiecas vienīgi uz šo dalībvalsti. No Itālijas ir saņemts līdzīgs pieprasījums, uz kuru attiecas paralēla procedūra.
 4.IETEKME UZ BUDŽETU
 Šis priekšlikums neietekmē Savienības budžetu.
 2019/0107 (COD)
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,
 ar ko Vāciju pilnvaro grozīt spēkā esošo divpusējo nolīgumu ar Šveici par autotransportu, lai atļautu kabotāžas pārvadājumus, sniedzot starptautiskus pasažieru autopārvadājumu pakalpojumus ar autobusiem abu valstu pierobežas reģionos
 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 2. panta 1. punktu un 91. pantu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
 ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
 6
 ,
 ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu
 7
 ,
 saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,
 tā kā:
 (1)Saskaņā ar Nolīguma starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par preču un pasažieru dzelzceļa un autotransporta pārvadājumiem
 8
 (turpmāk “ES nolīgums”) 20. panta 1. punktu pasažieru pārvadājumi ar autobusiem starp diviem punktiem, kas atrodas vienas Līgumslēdzējas puses teritorijā, pārvadātājiem, kas veic uzņēmējdarbību otras Līgumslēdzējas puses teritorijā, t. s. “kabotāža”, nav atļauti.
 (2)Saskaņā ar ES nolīguma 20. panta 2. punktu spēkā esošās kabotāžas tiesības saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem, kas noslēgti starp Savienības dalībvalstīm un Šveici, kuras bija spēkā brīdī, kad tika noslēgts ES nolīgums, proti, 1999. gada 21. jūnijā, var turpināt izmantot, ar nosacījumu, ka nenotiek diskriminācija starp Savienības pārvadātājiem un netiek traucēta konkurence. Ar 1953. gada divpusējo nolīgumu par autotransportu starp Vāciju un Šveici
 9
 netiek atļauti kabotāžas pārvadājumi, sniedzot pasažieru pārvadājumu pakalpojumus ar autobusiem starp abām valstīm. Tāpēc tiesības veikt šādas darbības, pamatojoties uz šā nolīguma iespējamo grozīšanu, nav starp tiesībām, uz kurām attiecas ES nolīguma 20. panta 2. punkts.
 (3)Starptautiskās saistības, kas ļauj Šveices pārvadātājiem veikt kabotāžas pārvadājumus Savienībā, var ietekmēt ES nolīguma 20. pantu tiktāl, ciktāl šis noteikums neatļauj šādas darbības.
 (4)Turklāt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1073/2009
 10
 kabotāžas pārvadājumus Savienībā ar konkrētiem nosacījumiem drīkst veikt tikai tie pārvadātāji, kam ir Kopienas atļauja. Starptautiskās saistības, kas ļauj trešo valstu pārvadātājiem, kuri nav šādas atļaujas turētāji, veikt šāda veida pārvadājumus, var ietekmēt minēto regulu.
 (5)Tādējādi šādas saistības ir Savienības ekskluzīvā ārējā kompetencē. Dalībvalstis var risināt sarunas vai uzņemties šādas saistības tikai tad, ja Savienība tās ir pilnvarojusi saskaņā ar LESD 2. panta 1. punktu.
 (6)Kabotāžas pārvadājumi Savienībā, ko veic trešo valstu pārvadātāji, kam nav Kopienas atļaujas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1073/2009, ietekmē autobusu pārvadājumu iekšējā tirgus darbību, kā to ar Regulu (EK) Nr. 1073/2009 noteicis Savienības likumdevējs. Tādēļ jānodrošina, ka LESD 2. panta 1. punktā minēto pilnvarojumu Savienības likumdevējs piešķir saskaņā ar LESD 91. pantā minēto likumdošanas procedūru.
 (7)Vācija 2017. gada 11. maija vēstulē prasīja Savienības pilnvarojumu grozīt nolīgumu ar Šveici par autotransportu nolūkā atļaut kabotāžas pārvadājumus, sniedzot pasažieru pārvadājumu pakalpojumus ar autobusiem abu valstu attiecīgajos pierobežas reģionos.
 (8)Kabotāžas pārvadājumi ļauj palielināt transportlīdzekļu slodzes koeficientu, tādējādi palielinot pakalpojumu ekonomisko efektivitāti. Tāpēc ir lietderīgi atļaut šādus pārvadājumus, sniedzot starptautiskus pasažieru pārvadājumu pakalpojumus ar autobusiem attiecīgajos Šveices un Vācijas pierobežas reģionos. Tas varētu vēl vairāk stiprināt šo pierobežas reģionu integrāciju.
 (9)Lai nodrošinātu, ka attiecīgie kabotāžas pārvadājumi pārmērīgi nemaina ar Regulu (EK) Nr. 1073/2009 izveidoto autobusu pārvadājumu iekšējā tirgus darbību, to atļaujai vajadzētu būt ar nosacījumu, ka nenotiek diskriminācija starp pārvadātājiem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā, un netiek traucēta konkurence.
 (10)Tā paša iemesla dēļ kabotāžas pārvadājumi būtu jāatļauj tikai Vācijas pierobežas apgabalos, sniedzot autobusu pārvadājumu pakalpojumus starp Vāciju un Šveici. Šim nolūkam ir nepieciešams definēt Vācijas pierobežas reģionus šā lēmuma nozīmē tā, lai pienācīgi ņemtu vērā Regulas (EK) Nr. 1073/2009 darbību, vienlaikus ļaujot palielināt attiecīgo pārvadājumu efektivitāti,
 IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Ar šo Vācija ir pilnvarota grozīt spēkā esošo divpusējo nolīgumu ar Šveici par autotransportu, lai atļautu kabotāžas pārvadājumus attiecīgajos Vācijas un Šveices pierobežas reģionos, sniedzot autobusu pārvadājumu pakalpojumus starp abām valstīm, ar nosacījumu, ka nenotiek diskriminācija starp pārvadātājiem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā, un netiek traucēta konkurence.
 Par Vācijas pierobežas reģioniem šā punkta pirmās daļas nozīmē uzskata Freiburgas un Tībingenes administratīvos apgabalus Bādenē-Virtembergā un Švābijas administratīvo apgabalu Bavārijā.
 2. pants
 Vācija informē Komisiju par sava divpusējā nolīguma ar Šveici par autotransportu grozīšanu saskaņā ar šā lēmuma 1. pantu un paziņo minētā nolīguma tekstu. Komisija par to informē Padomi un Eiropas Parlamentu.
 3. pants
 Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.
 Briselē,
 Eiropas Parlamenta vārdā –
 Padomes vārdā –
 priekšsēdētājs
 priekšsēdētājs
 (1)
 Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par preču un pasažieru dzelzceļa un autotransporta pārvadājumiem, OV L 114, 30.4.2002., 91. lpp.
 (2)
 Lai gan ES nolīguma 20. panta 2. punkta pēdējā teikumā ir norādīts, ka attiecīgās tiesības ir uzskaitītas minētā nolīguma 8. pielikumā, pašlaik 8. pielikumā ir uzskaitītas tikai pasažieru pārvadājumu tiesības trīspusējā satiksmē (saskaņā ar ES nolīguma 19. panta 2. punktu), bet nekādas tiesības attiecībā uz kabotāžu.
 Francija 2007. gadā grozīja savu 1951. gada divpusējo nolīgumu ar Šveici par autotransportu, lai atļautu kabotāžu abu valstu pierobežas reģionos, sniedzot regulārus pārrobežu pakalpojumus starp abām valstīm. Tagad Francija ir vienīgā valsts, kuras nolīgums ar Šveici atļauj kabotāžu pasažieru autopārvadājumos ar autobusiem.
 (3)
 Nolīguma teksts tiešsaistē ir pieejams Federālo tiesību aktu sistemātiskajā apkopojumā ar numuru “0.741.619.136” (
 https://www.admin.ch/gov/de/start/bundesrecht/systematische-sammlung.html
 ).
 (4)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1073/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 561/2006, OV L 300, 14.11.2009., 88. lpp.
 (5)
 Par līdzīgu situāciju sk. Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada 16. maija atzinumu EU:C:2017:376, 189. un 190. punktu.
 (6)
 OV C [...], [...], [...]. lpp.
 (7)
 OV C [...], [...], [...]. lpp.
 (8)
 OV L 114, 30.4.2002., 91. lpp.
 (9)
 Teksts, kas atrodams Federālo tiesību aktu sistemātiskajā apkopojumā ar numuru “0.741.619.136”.
 (10)
 OV L 300, 14.11.2009., 88. lpp.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 23.9.2014
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 279/19
 A BIZOTTSÁG 993/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2014. szeptember 22.)
 az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
 tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.
 (2)
 Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2014. szeptember 22-én.
 a Bizottság részéről,
 az elnök nevében,
 Jerzy PLEWA
 mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
 (1) HL L 299., 2007.11.16., 1. o.
 (2) HL L 157., 2011.6.15., 1. o.
 MELLÉKLET
 Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek
 (EUR/100 kg)
 KN-kód
 Országkód (1)
 Behozatali átalányérték
 0702 00 00
 MK
 54,3
 TR
 83,3
 XS
 79,6
 ZZ
 72,4
 0707 00 05
 MK
 34,4
 TR
 107,9
 ZZ
 71,2
 0709 93 10
 TR
 122,7
 ZZ
 122,7
 0805 50 10
 AR
 140,8
 CL
 156,2
 IL
 114,0
 UY
 127,4
 ZA
 142,7
 ZZ
 136,2
 0806 10 10
 AR
 128,7
 BR
 169,5
 EG
 160,1
 MK
 36,9
 TR
 118,7
 ZZ
 122,8
 0808 10 80
 AR
 262,7
 BA
 49,3
 BR
 63,9
 CL
 113,0
 NZ
 126,1
 US
 160,0
 ZA
 125,4
 ZZ
 128,6
 0808 30 90
 AR
 218,6
 CL
 231,7
 CN
 105,0
 TR
 124,4
 ZZ
 169,9
 0809 30
 TR
 121,6
 ZZ
 121,6
 0809 40 05
 MK
 21,7
 ZZ
 21,7
 (1) Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


type: contracts

text:
 22.6.2017
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 161/53
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 268/2015
 af 30. oktober 2015
 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen [2017/1057]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens forordning (EU) 2015/1298 af 28. juli 2015 om ændring af bilag II og VI til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1223/2009 om kosmetiske produkter (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag II til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led tilføjes i punkt 1a (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1223/2009) i kapitel XVI i bilag II til EØS-aftalen:
 »—
 32015 R 1298: Kommissionens forordning (EU) 2015/1298 af 28. juli 2015 (EUT L 199 af 29.7.2015, s. 22).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) 2015/1298, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 1. november 2015, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*1).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 30. oktober 2015.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Oda SLETNES
 Formand
 (1) EUT L 199 af 29.7.2015, s. 22.
 (*1) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 17.7.2014
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 L 211/31
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 Nru 21/2014
 tat-14 ta' Frar 2014
 li temenda l-Anness XIII (Trasport) tal-Ftehim ŻEE
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (“il-Ftehim ŻEE”), u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 Ir-Regolament (UE) Nru 913/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-22 ta' Settembru 2010 dwar netwerk ferrovjarju Ewropew għat-trasport ta' merkanzija kompetittiv (1) għandu jiġi integrat fil-Ftehim ŻEE.
 (2)
 L-Anness XIII għall-Ftehim ŻEE għandu għalhekk jiġi emendat skont dan,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Il-punt li ġej jiddaħħal wara l-punt 41b (Id-Direttiva 2001/14/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill) tal-Anness XIII ta' mal-Ftehim ŻEE:
 “41c.
 32010 R 0913: Regolament (KE) Nru 913/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-22 ta' Settembru 2010 dwar netwerk ferrovjarju Ewropew għat-trasport ta' merkanzija kompetittiv (ĠU L 276, 20.10.2010, p. 22).”
 Artikolu 2
 It-testi tar-Regolament (UE) Nru 913/2010 li għandhom jiġu ppubblikati fl-ilsien Islandiż u dak Norveġiż, fis-Suppliment taż-ŻEE ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, ikunu awtentiċi.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni tidħol fis-seħħ fil-15 ta' Frar 2014, bil-kundizzjoni li jkunu saru n-notifiki kollha skont l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim ŻEE (*).
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni tiġi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE u fis-Suppliment taż-ŻEE ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
 Magħmul fi Brussell, l-14 ta' Frar 2014.
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 Il-President
 Gianluca GRIPPA
 (1) ĠU L 276, 20.10.2010, p. 22.
 (*) Ma huwa indikat l-ebda rekwiżit kostituzzjonali.


text:
 Avis juridique important
 |
 22001D0465
 2001/465/EF: Αfgørelse nr. 2/2001 truffet af Associeringsrådet EU-Slovenien den 3. maj 2001 om vedtagelse af gennemførelsesbestemmelser til reglerne om statsstøtte i artikel 65, stk. 1, nr. iii), og stk. 2, jf. artikel 65, stk. 3, i Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Slovenien på den anden side samt i artikel 7, stk. 1, nr. iii), og stk. 2, i protokol 2 til denne aftale om produkter henhørende under traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF)
 EF-Tidende nr. L 163 af 20/06/2001 s. 0020 - 0023
 Αfgørelse nr. 2/2001 truffet af Associeringsrådet EU-Slovenienden 3. maj 2001om vedtagelse af gennemførelsesbestemmelser til reglerne om statsstøtte i artikel 65, stk. 1, nr. iii), og stk. 2, jf. artikel 65, stk. 3, i Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Slovenien på den anden side samt i artikel 7, stk. 1, nr. iii), og stk. 2, i protokol 2 til denne aftale om produkter henhørende under traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF)(2001/465/EF)ASSOCIERINGSRÅDET HAR -under henvisning til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Slovenien på den anden side, særlig artikel 65, stk. 3,under henvisning til protokol 2 til Europaaftalen om produkter henhørende under traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, særlig artikel 7, stk. 3, ogud fra følgende betragtninger:(1) Efter artikel 65, stk. 3, i Europaaftalen skal associeringsrådet inden tre år efter aftalens ikrafttrædelse ved afgørelse vedtage de nødvendige gennemførelsesbestemmelser til nævnte artikels stk. 1 og 2.(2) I henhold til Europaaftalens artikel 65, stk. 2, skal begrebet "offentlig støtte" i Europaaftalens artikel 65, stk. 1, nr. iii), vurderes på grundlag af kriterier, som udformes på basis af anvendelsen af artikel 87 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab; begrebet "offentlig støtte" omfatter således statsstøtte og støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, hvis støtten berører samhandelen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Slovenien (statsstøtte).(3) Republikken Slovenien udpeger en national institution eller administration til at varetage tilsynet med statsstøtteanliggender.(4) Denne tilsynsmyndighed får til opgave at undersøge eksisterende og fremtidige individuelle støtteprogrammer i Republikken Slovenien og afgiver udtalelser om, hvorvidt sådanne er forenelige med Europaaftalens artikel 65, stk. 1, nr. iii), og stk. 2, samt artikel 7, stk. 1, nr. iii), og stk. 2 og 4, i protokol 2 til Europaaftalen om produkter henhørende under traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab.(5) Republikken Slovenien træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at tilsynsmyndigheden i tide modtager al relevant information fra andre centrale, regionale og lokale statslige instanser, således at den kan varetage sine opgaver.(6) Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber bistår tilsynsmyndigheden inden for rammerne af de relevante fællesskabsprogrammer med dokumentation, uddannelse og finansiering af studierejser og nødvendig faglig bistand -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1De i bilaget til denne afgørelse opstillede gennemførelsesbestemmelser til reglerne om statsstøtte i artikel 65, stk. 1, nr. iii), og stk. 2, jf. artikel 65, stk. 3, i Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Slovenien på den anden side samt i artikel 7, stk. 1, nr. iii), og stk. 2, i protokol 2 til nævnte aftale om produkter henhørende under traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab vedtages herved.Artikel 2Disse gennemførelsesbestemmelser træder i kraft den første dag i den måned, der følger efter vedtagelsen.Udfærdiget i Bruxelles, den 3. maj 2001.På associeringsrådets vegneA. LindhFormandGennemførelsesbestemmelsertil reglerne om statsstøtte i artikel 65, stk. 1, nr. iii), og stk. 2, jf. artikel 65, stk. 3, i Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Slovenien på den anden side samt i artikel 7, stk. 1, nr. iii), og stk. 2, i protokol 2 til denne aftale om produkter henhørende under traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF)TILSYNSMYNDIGHEDERNES TILSYN MED STATSSTØTTEArtikel 1Tilsynsmyndighedernes tilsyn med statsstøtteDet Europæiske Fællesskabs ("Fællesskabets") og Republikken Sloveniens tilsynsmyndigheder fører tilsyn med statsstøtteforanstaltninger og undersøger, om de er forenelige med Europaaftalen, på grundlag af de herfor gældende procedureregler i Fællesskabet og i Republikken Slovenien. Fællesskabets og Republikken Sloveniens tilsynsmyndighed er henholdsvis Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber ("Kommissionen") og den slovenske kommission for kontrol med statsstøtte.PRAKTISKE RETNINGSLINJER FOR SAGSBEHANDLINGArtikel 2Forenelighedskriterier1. Den i artikel 1 omhandlede undersøgelse af, hvorvidt støtteprogrammer og støttetildelinger er forenelige med Europaaftalen, vurderes på grundlag af kriterier, som udformes på basis af anvendelsen af artikel 87 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, dvs. på grundlag af nuværende og fremtidig afledt ret, rammebestemmelser, retningslinjer og andre relevante administrative retsakter, der er i kraft i Fællesskabet, samt den retspraksis, der er fastlagt af Retten i Første Instans og De Europæiske Fællesskabers Domstol og afgørelser truffet af associeringsrådet i medfør af artikel 4, stk. 3.Hvis støtteydelsen eller støtteprogrammer gælder produkter, der er omfattet af protokol 2 til Europaaftalen, anvendes dette stykkes første punktum fuldt ud, idet undersøgelsen dog ikke foretages på grundlag af kriterier, der er udformet på basis af anvendelsen af artikel 87 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, men på grundlag af kriterier, der er udformet på basis af anvendelsen af statsstøttereglerne i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab.2. Republikken Sloveniens tilsynsmyndigheder underrettes om retsakter, der indebærer vedtagelse, ophævelse eller ændring af de i stk. 1 omhandlede forenelighedskriterier, når sådanne retsakter ikke offentliggøres, men specifikt bringes til de enkelte medlemsstaters kendskab.3. Har Republikken Slovenien ikke senest tre måneder efter modtagelsen af de officielle oplysninger om ændringerne gjort indsigelse mod dem, gælder de som forenelighedskriterier, jf. stk. 1. Gør Republikken Slovenien indsigelse mod ændringerne, finder der med udgangspunkt i den indbyrdes tilnærmelse af lovgivningerne, der tilsigtes med Europaaftalen, konsultationer sted i associeringsrådet i henhold til artikel 7 og 8 i nærværende bestemmelser.4. Samme princip lægges til grund i tilfælde af andre større ændringer i Fællesskabets statsstøttepolitik.Artikel 3Støtte af begrænset omfangStøtteprogrammer og enkelttilfælde af støtteydelse, som ikke omfatter eksportstøtte, og som falder under den gældende grænse i Fællesskabet for støtte af begrænset omfang(1), anses for kun at have en ubetydelig indvirkning på konkurrencen og handelen mellem parterne og behandles derfor ikke på grundlag af disse bestemmelser. Denne artikel omfatter ikke industri omfattet af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, skibsbygning, transport eller støtte til udgifter i forbindelse med landbrug og fiskeri.Artikel 4Undtagelsesbestemmelser1. Efter Europaaftalens artikel 65, stk. 4, litra a), betragtes Republikken Slovenien som et område svarende til de områder i Fællesskabet, der er beskrevet i artikel 87, stk. 3, litra a), i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.2. Tilsynsmyndighederne foretager i fællesskab en bedømmelse af den maksimale støtteintensitet og den specifikke regionale dækningsgrad for områder i Republikken Slovenien, hvor der kan ydes national regionalstøtte. De forelægger et fælles forslag for associeringsudvalget, der træffer afgørelse herom.3. Tilsynsmyndighederne kan om nødvendigt og på anmodning af Republikken Slovenien i fællesskab foretage en vurdering af problemerne i forbindelse med anvendelsen af gældende fællesskabsret vedrørende statsstøtte i Republikken Slovenien under overgangen til markedsøkonomi. Vurderingen af sådanne problemer kan ikke vedrøre sektorerne landbrug, fiskeri, kul og stål, eller følsomme sektorer (biler, syntetiske fibre og skibsbygning), hvor der findes specifikke fællesskabsordninger. Tilsynsmyndighederne forelægger i givet fald et fælles forslag for associeringsrådet, som kan træffe en afgørelse.KONSULTATIONSPROCEDURER OG BILÆGGELSE AF TVISTERArtikel 5Undersøgelse af visse støtteformer1. Den berørte tilsynsmyndighed kan henvise støtteprogrammer og individuelle støttetildelinger - uanset om de dækkes af rammebestemmelser og retningslinjer i Fællesskabet eller ej - til behandling i konkurrence- og statsstøtteunderudvalget, når støttebeløbet andrager mere end 3 mio. EUR. Underudvalget kan aflægge rapport til associeringsudvalget, som kan vedtage de relevante afgørelser eller anbefalinger med hensyn til, hvorvidt støtteprogrammet eller støttetildelingen er forenelig med Europaaftalen og disse bestemmelser.2. Hovedsigtet med sådanne afgørelser og henstillinger er at undgå, at der indføres beskyttelsesforanstaltninger i samhandelen som reaktion på støtteforanstaltningerne.3. Associeringsudvalget kan beslutte, at der skal ske en udvidelse af de i denne artikel omhandlede undersøgelsesmuligheder.Artikel 6Anmodning om informationErfarer en parts tilsynsmyndighed, at et støtteprogram eller en individuel støttetildeling tilsyneladende krænker nogle af den pågældende parts vigtige interesser, kan myndigheden anmode den ansvarlige instans om information herom. Begge tilsynsmyndigheder bestræber sig under alle omstændigheder på at holde hinanden underrettet om vigtige forhold, der kan være af praktisk interesse for den anden part.Artikel 7Konsultations- og adfærdsregler1. Mener Kommissionen eller Republikken Sloveniens tilsynsmyndighed, at statsstøtte, der ydes på det område, hvor den anden myndighed er ansvarlig, i væsentlig grad påvirker dens vigtige interesser, kan den anmode om, at der indledes konsultationer med den anden tilsynsmyndighed, og den kan således anmode om, at den anden parts tilsynsmyndighed iværksætter passende procedurer til afhjælpning af forholdet. Dette forhindrer ikke, at parterne kan træffe andre foranstaltninger på grundlag af den for området gældende lovgivning, og indskrænker ikke den frihed, som den myndighed, der modtager anmodningen, har til at træffe endelig afgørelse inden for rammerne af bestemmelserne i Europaaftalen.2. Det påhviler den myndighed, der modtager anmodningen, at foretage en omhyggelig undersøgelse af de synspunkter og forhold, der forelægges af den anmodende myndighed, herunder de væsentlige krænkelser af vigtige interesser, som den part, som har foranlediget anmodningen, hævdes at være udsat for.3. Tilsynsmyndigheder, som deltager i konsultationer på grundlag af denne artikel, bestræber sig på - uden at deres øvrige rettigheder og forpligtelser herved tilsidesættes - inden for en frist på tre måneder at nå til en gensidigt acceptabel løsning under hensyntagen til de involverede vigtige interesser.Artikel 8Bilæggelse af tvister1. Fører de under artikel 7 omhandlede konsultationer ikke til en gensidigt acceptabel løsning, tages sagen efter anmodning fra en af parterne op til behandling i konkurrence- og statsstøtteunderudvalget, der er oprettet som led i Europaaftalen, inden for en frist på tre måneder efter anmodningens fremsættelse.2. Fører denne udveksling af synspunkter ikke til en gensidigt tilfredsstillende løsning, eller er den i stk. 1 nævnte frist udløbet, kan sagen indbringes for associeringsudvalget, der kan rette passende henstillinger til løsning af problemet.3. Disse procedurer indskrænker ikke muligheden for at træffe foranstaltninger i medfør af Europaaftalens artikel 65, stk. 6, og artikel 7, stk. 6, i protokol 2 til Europaaftalen om produkter henhørende under traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab. Indgreb i samhandelen bør kun finde anvendelse som sidste udvej.Artikel 9Fortrolighed1. For så vidt angår Europaaftalens artikel 65, stk. 7, er en tilsynsmyndighed ikke forpligtet til at udlevere oplysninger til den anden tilsynsmyndighed, hvis dette er forbudt i henhold til den lovgivning, der gælder for den myndighed, som er i besiddelse af oplysningerne.2. Tilsynsmyndighederne hemmeligholder information, som den anden myndighed har stillet til rådighed i fortrolighed.GENNEMSIGTIGHEDArtikel 10Støtteopgørelse1. Som led i de relevante fællesskabsprogrammer yder Kommissionen Republikken Slovenien bistand til udarbejdelse og ajourføring, på samme grundlag som i Fællesskabet, af en opgørelse over landets støtteprogrammer og individuelle støttetildelinger for at sikre og løbende forbedre gennemsigtigheden heraf.2. Kommissionen sender regelmæssigt Republikken Slovenien oplysninger om den dokumentation, som udarbejdes vedrørende dette emne med sigte på Fællesskabets medlemsstater.Artikel 11Gensidig oplysningMed henblik på større gennemsigtighed i statsstøtten sørger parterne for regelmæssig og gensidig offentliggørelse og udveksling af oplysninger om statsstøttepolitikken.DIVERSEArtikel 12Administrativ bistand (sprog)Kommissionen og Republikken Sloveniens tilsynsmyndighed træffer praktiske foranstaltninger til gensidig bistand samt andre passende tiltag, navnlig med hensyn til oversættelse.(1) I øjeblikket er EF-grænsen ifølge Kommissionens meddelelse om støtte af begrænset omfang (EFT C 68 af 6.3.1996, s. 9) på 100000 EUR i samlet støtte pr. virksomhed over en treårs periode.


text:
 21.1.2014
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 16/3
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 46/2014 DEL CONSIGLIO
 del 20 gennaio 2014
 che attua il regolamento (CE) n. 765/2006 relativo a misure restrittive nei confronti della Bielorussia
 IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
 visto il regolamento (CE) n. 765/2006 del Consiglio (1), in particolare l’articolo 8 bis, paragrafo 3,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Il 18 maggio 2006 il Consiglio ha adottato il regolamento (CE) n. 765/2006.
 (2)
 Il Consiglio ritiene che è opportuno modificare i motivi relativi all'inclusione di una persona nell'elenco che figura all'allegato I del regolamento (CE) n. 765/2006.
 (3)
 Occorre pertanto modificare di conseguenza l'allegato I del regolamento (CE) n. 765/2006,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 L’allegato I del regolamento (CE) n. 765/2006 è modificato conformemente all’allegato del presente regolamento.
 Articolo 2
 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
 Fatto a Bruxelles, il 20 gennaio 2014
 Per il Consiglio
 Il presidente
 C. ASHTON
 (1) Regolamento (CE) n. 765/2006 del Consiglio, del 18 maggio 2006, concernente misure restrittive nei confronti della Bielorussia (GU L 134 del 20.05.2006, pag. 1).
 ALLEGATO
 All'allegato I del regolamento (CE) n. 765/2006, la voce n. 210 è sostituita dalla seguente:
 «Nome Traslitterazione della grafia bielorussa Traslitterazione della grafia russa
 Nome (grafia bielorussa)
 Nome (grafia russa)
 Informazioni identificative
 Motivi dell'inserimento nell'elenco
 210.
 Ternavsky, Anatoly Andreevich
 (Ternavski, Anatoli Andrievich
 Ternavskiy,
 Anatoly
 Andreyevich)
 ТЕРНАВСКИЙ, Анатолий Андрэевiч
 ТЕРНАВСКИЙ, Анатолий, Андреевич
 Data di nascita: 1950
 Luogo di nascita: Donetsk, Ucraina.
 Persona vicina ai membri della famiglia del presidente Lukashenko. La sua società Univest-M è un partner del club sportivo del presidente, e fino al maggio 2011 aveva nel suo organico la nuora del presidente.
 Sostiene il regime, in particolare finanziariamente mediante versamenti di Univest-M al ministero degli interni bielorusso, alla Società radiotelevisiva bielorussa (di Stato), e al sindacato della Camera dei rappresentanti dell'Assemblea nazionale.
 Trae vantaggio dal regime mediante attività economiche su larga scala in Bielorussia. Una controllata di Univest-M, FLCC, è il principale operatore nel settore del petrolio e degli idrocarburi.
 Univest-M è anche una delle maggiori società immobiliari in Bielorussia. Attività economiche di queste dimensioni non sarebbero possibili senza l'approvazione del regime di Lukashenko.
 Sponsorizza vari club sportivi tramite Univest-M, il che contribuisce alle buone relazioni con il presidente Lukashenko.»


type: other

text:
Afskedigelse af ungarbejdere fordi de fylder 18 år er ikke i strid med beskæftigelsesdirektivet - Nyhed - Horten Advokatpartnerselskab
 Højesteret stadfæstede Østre Landsrets dom, og fastslog, at afskedigelse af unge medarbejdere, fordi de fylder 18 år, ikke strider mod beskæftigelsesdirektivets forbud mod forskelsbehandling på grund af alder.
 Sagen omhandlede en ung funktionær, der arbejdede i Irma fra han var 16 år, men som blev afskediget, da han fyldte 18 år. Baggrunden for afskedigelsen var, at medarbejderen fra han blev 18 år skulle aflønnes med en meget højere timeløn. Afskedigelsen var i overensstemmelse med Forskelsbehandlingslovens § 5, stk. 5, der implementerer beskæftigelsesdirektivet. Bestemmelsen angiver, at unge under 18 ikke er omfattet af loven, såfremt ansættelsesforholdet er omfattet af en kollektiv overenskomst, der indeholder regler om aflønning af unge under 18 år.
 HK gjorde indsigelse imod opsigelsen som stridende mod beskæftigelsesdirektivet, og anlagde herefter sag imod Irma og Beskæftigelsesministeriet med påstand om, at Forskelsbehandlingslovens bestemmelse er i strid med direktivets forbud mod forskelsbehandling.
 Irma påstod udover frifindelse sagen afvist, idet man ikke mente, at Irma kunne være ansvarlig for Danmarks eventuelle mangelfulde implemente-ring af beskæftigelsesdirektivet.
 Landsretten konstaterede i 2010 indledningsvist, at den unge medarbejder blev afskediget på grund af sin alder, og at han derfor havde været udsat for direkte forskelsbehandling.
 Ifølge beskæftigelsesdirektivets artikel 6, stk. 1 kan medlemsstaterne dog bestemme, at ulige behandling på grund af alder ikke udgør forskelsbe-handling, hvis den er objektivt og rimeligt begrundet i legitime formål, samt at den ulige behandling er hensigtsmæssig og nødvendig for at opfylde det pågældende formål.
 Landsretten udtalte i den forbindelse, at formålet med lovens § 5, stk.. 5 er at støtte de unges erhvervsmæssige integration gennem mulighed for arbejdserfaring. Landsretten fandt, at dette var et legitimt formål at forfølge.
 Desuden er det en forudsætning for bestemmelsens anvendelse, at ansættelsesforholdet er omfattet af en kollektiv overenskomst, der indeholder særlige regler om aflønning af unge under 18 år. Dette medfører, at arbejdsmarkedets parter har taget stilling til det pågældende område.
 Landsretten bemærkede endvidere, at ansættelse af unge medarbejdere stiller større krav til arbejdsgiverne, i og med at de skal overholde særlige regler, herunder arbejdsmiljøloven. Samtidig er der begrænsninger for, hvilke slags opgaver, man kan sætte de unge til at udføre henset til deres manglende erfaring og modenhed. En arbejdsgiver ville derfor med over-vejende sandsynlighed vælge at ansætte en voksen medarbejder, hvis den unge under 18 år skulle have samme løn som en voksen medarbejder.
 Muligheden for at arbejdsgiveren kan afskedige de unge medarbejdere, når de fylder 18, giver plads til, at nye unge medarbejdere kan blive ansat og få erhvervserfaring, samtidig med, at et forbud ville medføre, at arbejdsgiverene ville være mindre tilbøjelige til at ansætte den unge arbejdskraft.
 På denne baggrund fandt landsretten, at lovens bestemmelse er et hen-sigtsmæssigt og nødvendigt middel til at opnå målet, erhvervsmæssige integration af de unge.
 Landsretten frifandt herefter Irma, og fandt det ikke nødvendigt, at tage stilling til, om direktivet kunne påberåbes i en tvist mellem private parter.
 Højesteret har nu tiltrådt, at lavere aflønning af unge under 18 år end voksne og muligheden for at afskedige dem, når de fylder 18 år, må anses for nødvendige midler til at nå det omtalte formål om at fremme den er-hvervsmæssige integration.
 Højesteret lagde i denne forbindelse navnlig vægt på, at forskelsbehand-lingslovens bestemmelse ikke giver arbejdsgiverne en generel adgang til at behandle unge under 18 år ulige med hensyn til aflønning og afskedigelse, men kun i det omfang ansættelsen er omfattet af en kollektiv overenskomst, der indeholder særlige regler om aflønning af unge under 18 år.
 Det er efter bestemmelsen indhold overladt til arbejdsmarkedets parter under udøvelsen af deres grundlæggende ret til at føre kollektive forhandlinger at finde en balance mellem deres respektive interesser under hensyntagen til den overordnede situation på det berørte arbejdsmarked og til de særlige kendetegn ved de pågældende stillinger.
 Højesteret udtalte, at det forhold, at ulige behandling af unge under 18 år med hensyn til aflønning og afskedigelse ikke må finde sted uden for et overenskomstdækket område, er i overensstemmelse med proportionali-tetsprincippet og med til at sikre, at ulige behandling på grund af alder kun sker i de tilfælde, hvor arbejdsmarkedets parter finder det nødvendigt.
 Den adgang til ulige behandling af unge under 18 år med hensyn til aflønning og afskedigelse, der følger af forskelsbehandlingslovens § 5 a, stk. 5, går således ikke videre end, hvad der er hjemmel til i beskæftigelsesdirektivets artikel 6, stk. 1.
 Højesteret havde i forbindelse med sagens behandling afvist forelæggelse til EU-domstolen af spørgsmålet under henvisning til at de nationale domstole har en forholdsvis bred skønsmargin i vurderingen af, om midlerne til at opnå det ønskede mål er hensigtsmæssige og nødvendige. Dette er blandt andet fastslået i EU-dommene Mangold, de la Villa og Kücükdeveci.
 Højesteret har i dommen forvaltet dette skøn og har navnlig lagt vægt på den danske models grundlæggende tradition om at arbejdsmarkedets parter ved overenskomstforhandlinger finder en balance mellem deres respektive interesser under hensyntagen til den overordnede situation på det berørte arbejdsmarked og til de særlige kendetegn ved de pågældende stillinger.
 Det er vigtigt at understrege, at det kun er forskelsbehandling på løn og afskedigelse, som Højesteret gør mulig. På alle andre forhold i ansættelsesforholdet, vil forskelsbehandling på grund af alder ikke kunne finde sted.


type: wikipedia

text:
During World War II, the United States Army Air Forces (USAAF) established airfields in Wisconsin for training pilots and aircrews of USAAF fighters and bombers.
 Most of these airfields were under the command of First Air Force or the Army Air Forces Training Command (AAFTC) (A predecessor of the current-day United States Air Force Air Education and Training Command). However the other USAAF support commands (Air Technical Service Command (ATSC); Air Transport Command (ATC) or Troop Carrier Command) commanded a significant number of airfields in a support roles.
 It is still possible to find remnants of these wartime airfields. Many were converted into municipal airports, some were returned to agriculture and several were retained as United States Air Force installations and were front-line bases during the Cold War. Hundreds of the temporary buildings that were used survive today, and are being used for other purposes.
 Major Airfields
 Air Technical Service Command
 General Billy Mitchell Field, Milwaukee
 364th Base Headquarters and Air Base Squadron, 25 May 1942-31 March 1944
 567th Army Air Force Base Unit, 31 March 1944-15 August 1944
 4302nd Army Air Force Base Unit, 15 August 1944-1 September 1944
 Now: General Mitchell International Airport and General Mitchell Air National Guard Base
 Army Air Force Training Command
 Truax Field, Madision
 Army Air Forces Technical School (Radio No. 3), 22 July 1942-1 November 1945
 334th Base Headquarters and Air Base Squadron, 23 July 1942-30 April 1944
 3508th Army Air Force Base Unit, 1 May 1944-30 November 1945
 Now: Dane County Regional Airport and Truax Field Air National Guard Base
 First Air Force
 Camp Williams Army Air Field, Finley, Wisconsin
 363rd Base Headquarters and Air Base Squadron, June 1942-October 1943
 Now: Volk Field Air National Guard Base
 References
 Maurer, Maurer (1983). Air Force Combat Units Of World War II. Maxwell AFB, Alabama: Office of Air Force History. .
 Ravenstein, Charles A. (1984). Air Force Combat Wings Lineage and Honors Histories 1947–1977. Maxwell AFB, Alabama: Office of Air Force History. .
 Thole, Lou (1999), Forgotten Fields of America : World War II Bases and Training, Then and Now - Vol. 2. Pictorial Histories Pub .
 Military Airfields in World War II - Wisconsin
 01
 World War II
 World War II
 World War II
 Airfields of the United States Army Air Forces in the United States by state
 United States World War II army airfields


text:
 Avis juridique important
 |
 21996D0425(03)
 Beschluß des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 6/96 vom 29. Februar 1996 über die Änderung des Anhangs XI (Telekommunikationsdienste) des EWR-Abkommens
 Amtsblatt Nr. L 102 vom 25/04/1996 S. 0049 - 0049
 BESCHLUSS DES GEMEINSAMEN EWR-AUSSCHUSSES Nr. 6/96 vom 29. Februar 1996 über die Änderung des Anhangs XI (Telekommunikationsdienste) des EWR-Abkommens DER GEMEINSAME EWR-AUSSCHUSS -gestützt auf das Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, geändert durch das Anpassungsprotokoll zu diesem Abkommen, nachstehend "Abkommen" genannt, insbesondere auf Artikel 98,in Erwägung nachstehender Gründe:Anhang XI des Abkommens wurde durch den Beschluß Nr. 26/95 des Gemeinsamen EWR-Ausschusses (1) geändert.Die Entschließung 95/C 258/01 des Rates vom 18. September 1995 zur Entwicklung des künftigen ordnungspolitischen Rahmens für die Telekommunikation (2) ist in das Abkommen aufzunehmen -BESCHLIESST:Artikel 1 In Anhang XI des Abkommens wird nach Nummer 26c (Entschließung 95/C 188/02 des Rates) folgender neuer Punkt eingefügt:"26d. 395 Y 1003(01): Entschließung 95/C 258/01 des Rates vom 18. September 1995 zur Entwicklung des künftigen ordnungspolitischen Rahmens für die Telekommunikation (ABl. Nr. C 258 vom 3. 10. 1995, S. 1).".Artikel 2 Der Wortlaut der Entschließung 95/C 258/01 in isländischer und norwegischer Sprache, der den jeweiligen Sprachfassungen dieses Beschlusses beigefügt ist, ist verbindlich.Artikel 3 Dieser Beschluß tritt am 1. März 1996 in Kraft, sofern dem Gemeinsamen EWR-Ausschuß alle Mitteilungen nach Artikel 103 Absatz 1 des Abkommens übermittelt worden sind.Artikel 4 Dieser Beschluß wird im EWR-Abschnitt und im EWR-Supplement des Amtsblatts der Europäischen Gemeinschaften veröffentlicht.Brüssel, den 29. Februar 1996Für den Gemeinsamen EWR-AusschußDer VorsitzendeP. BENAVIDES(1) ABl. Nr. L 273 vom 16. 11. 1995, S. 47.(2) ABl. Nr. C 258 vom 3. 10. 1995, S. 1.


text:
 28.7.2011
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 L 196/34
 DECISIÓN DEL COMITÉ MIXTO DEL EEE
 No 53/2011
 de 20 de mayo de 2011
 por la que se modifica el anexo XIII (Transportes) del Acuerdo EEE
 EL COMITÉ MIXTO DEL EEE,
 Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo, en la redacción dada al mismo por el Protocolo por el que se adapta el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo (en lo sucesivo denominado «el Acuerdo»), y, en particular, su artículo 98,
 Considerando lo siguiente:
 (1)
 El anexo XIII del Acuerdo fue modificado por la Decisión del Comité Mixto del EEE no 38/2011, de 1 de abril de 2011 (1).
 (2)
 Debe incorporarse al Acuerdo la Decisión 2006/861/CE de la Comisión, de 28 de julio de 2006, sobre la especificación técnica de interoperabilidad referente al subsistema material rodante-vagones de mercancías del sistema ferroviario transeuropeo convencional (2).
 DECIDE:
 Artículo 1
 Después del punto 37k (Decisión 2006/920/CE de la Comisión) del anexo XIII del Acuerdo, se inserta el punto siguiente:
 «37l.
 32006 D 0861: Decisión 2006/861/CE de la Comisión, de 28 de julio de 2006, sobre la especificación técnica de interoperabilidad referente al subsistema material rodante-vagones de mercancías del sistema ferroviario transeuropeo convencional (DO L 344 de 8.12.2006, p. 1).».
 Artículo 2
 Los textos de la Decisión 2006/861/CE en lenguas islandesa y noruega, que se publicarán en el Suplemento EEE del Diario Oficial de la Unión Europea, son auténticos.
 Artículo 3
 La presente Decisión entrará en vigor el 21 de mayo de 2011, siempre que se hayan comunicado al Comité Mixto del EEE (3) todas las notificaciones previstas en el artículo 103, apartado 1, del Acuerdo.
 Artículo 4
 La presente Decisión se publicará en la sección EEE y en el Suplemento EEE del Diario Oficial de la Unión Europea.
 Hecho en Bruselas, el 20 de mayo de 2011.
 Por el Comité Mixto del EEE
 El Presidente en funciones
 Gianluca GRIPPA
 (1) DO L 171 de 30.6.2011, p. 39.
 (2) DO L 344 de 8.12.2006, p. 1.
 (3) No se han indicado preceptos constitucionales.


text:
goodllforwomen.com Face lotion Medicin mot adhd
 Medicinering vid adhd (add) - goodllforwomen.com Den här texten handlar mot adhd hos barn och vuxna. Det finns ett särskilt kapitel med råd till dig som medicin förälder adhd ett adhd med adhd. Adhd är en funktionsnedsättning som påverkar din förmåga att koncentrera dig och att mot och kontrollera ditt beteende. Det kan också påverka hur aktiv och intensiv du är som person. Alla med adhd är medicin. Adhd har ingenting med intelligens att göra. vill inte leva Forskning visar att behandling med ADHD-läkemedel förbättrar samspelet mellan förälder och barn samt uppmärksamhet i klassrummet. De läkemedel som då var godkända i Sverige för behandling av adhd hos barn och ungdomar, både centralstimulerande och icke-centralstimulerande. Läkemedelsbehandling av adhd ska ses som en del i ett vidare vid adhd kan delas in i två större grupper: centralstimulerande mediciner och Atomoxetin. 14 jan Den får ett välbehövligt stöd av läkemedelsbehandlingen, eftersom det vid adhd föreligger någon form av obalans i signalsystemen.
 Medicin mot adhd | Kan medicin hjälpa mig som har ADD?
 Linnex liniment biverkningar - medicin mot adhd. Sammanfattning
 Svårigheterna med uppmärksamhet och koncentration brukar leda till att:. Adhd är ganska vanligt och det finns hos barn och vuxna, flickor och pojkar. Man tror att cirka medicin av personer har adhd. Om man ofta känner att det är svårt att hålla sig koncentrerad, att sitta still och att ens impulsivitet ställer till problem, kan man behöva stöd och hjälp för att lättare klara adhd omgivningens krav. Ofta märks det mest i skolan och det är där man brukar behöva göra mot förändringar. Börja därför med att prata med skolsköterskan. Vid ADHD och ADD -Information om ett hjälpmedel som fungerar för flera men inte alla- Att centralstimulerande medicineringar fungerar på en del barn. Det finns också annat som är vanligt vid adhd, som till exempel att: .. vid adhd kan förekomma och därför ska alla som får medicin noga följas upp i sjukvården. Vid ADHD och ADD -Information om ett hjälpmedel som fungerar för flera men inte alla- Att centralstimulerande medicineringar fungerar på en del barn ungdomar och vuxna med ADHD stod klart redan då Charles Bradley gjorde de första försöken. Metamina Concerta ADHD Medicin ADHD medicin för vuxna och barn Efter gårdagens artikel kom några frågor om vad egentligen Adderall är. Adderall är ett mycket dyrt amfetaminpreparat där man valt att blanda in l-enantiomeren och några olika salter.1/4 dextroamfetamin sakarat 1/4 dextroamfetamin sulfat 1/4 (racemat. Feb 12, · Hejsan undrar om någon äter metamina mot adhd och vill dela med sig av: hur du mår på medicinen när den är aktiv i kroppen, samt när . hur långa stavar till rullskidor Lars Christopher Gillberg (born 19 April ), who has sometimes published as Gillberg and Gillberg with his wife Carina Gillberg, is a professor of child and adolescent psychiatry at Gothenburg University in Gothenburg, Sweden, and an honorary professor at the Institute of Child Health (ICH), University College London. Antidepressiva läkemedel, i singular även antidepressivum, är en grupp psykoterapeutiska läkemedel som huvudsakligen används mot depression och dystymi.Särskilt förknippas läkemedelsgrupper som SSRI, MAO-hämmare och tricykliska antidepressiva med . Mitt största problem är mina humörsvängningar, blir fruktansvärt arg jättelätt, flera gånger om dagen. Hjälper medicineringen mot aggressionsproblemen? Ni som har en diagnos och medicinerar, vilka av symptomen blev bättre för er? Kan man äta medicin mot ADHD när man är gravid förresten?
 Du lämnar nu webbplatsen www. Denna länk går till en webbplats där våra Sekretesspolicy inte gäller. Klicka på OK för att gå vidare. Det finns stort vetenskapligt stöd för att läkemedel är effektiva när det gäller att behandla ADHD. 14 jan Den får ett välbehövligt stöd av läkemedelsbehandlingen, eftersom det vid adhd föreligger någon form av obalans i signalsystemen. Vid ADHD och ADD -Information om ett hjälpmedel som fungerar för flera men inte alla- Att centralstimulerande medicineringar fungerar på en del barn. Det finns också annat som är vanligt vid adhd, som till exempel att: .. vid adhd kan förekomma och därför ska alla som får medicin noga följas upp i sjukvården. Läkemedelsbehandling av adhd ska ses som en mot i ett vidare behandlingsprogram när psykosociala och pedagogiska stödåtgärder, såsom föräldrautbildning samt anpassningar i förskola och skola visat sig vara otillräckliga. Medicineringen kan bidra till att barnet blir mer mottagligt för dessa insatser och har större adhd av dem. Adhd läkemedelsbehandlingen påbörjas ska individuellt medicin behandlingsmål tydligt utformas. Läkemedelsbehandlingens effekt och eventuella biverkningar ska mot utvärderas. Läkemedel som används vid adhd kan delas in i medicin större grupper:
 Det jag undrar är om medicinering mot ADD skulle göra nån nytta för mig. Den inre oro och rastlöshet du beskriver är typiska symtom vid ADD och ADHD, och. Medicinering vid ADHD. Om det föreligger mobbning, måste detta åtgärdas innan medicin eller andra åtgärder kan sättas in. Vi brukar då börja med att kalla . Ni som har en diagnos och medicinerar, vilka av symptomen blev bättre för er? Kan man äta medicin mot ADHD när man är gravid förresten?. ADHD (attention deficit hyperactivity disorder) är en neuropsykiatrisk funktionsnedsättning som utmärks av nedsatta exekutiva förmågor, exempelvis bristande förmåga att kontrollera uppmärksamheten, och/eller hyperaktivitet. Integrativ Medicin. Integrativ medicin innebär utveckling och integration av väl beprövad, systematiskt uppföljd och utvärderad kunskap från olika medicinska och hälsovårdande traditioner för att komplettera den redan etablerade hälso- och sjukvården. Leva med Alzheimer – att bli äldre är att fortsätta leva.
 Vilka symptom hjälper ADHD-medicin mot? medicin mot adhd Fråga Helhetsdoktorn Jag brukar skicka ett kort snabbt svar direkt när jag får frågan och sedan hittar jag tid för längre svar, oftast en onsdag eller fredag. Adhd innebär att man har svårt med uppmärksamhet och koncentration, överaktivitet – det vill säga att vara ”lagom” aktiv, och att man ofta är impulsiv.
 7 dec Utgöra ett kliniskt kunskapsstöd vid behandlingen av ADHD hos i samband med läkemedelsbehandling vid ADHD för vuxna patienter inom. Vad händer i kroppen vid adhd-behandling? De så kallade verkningsmekanismerna är ännu inte helt klarlagda.
 Är en vuxen kvinna på 41 år som fått diagnosen ADD i vuxen ålderi samband med depression. Känner igen mina svårigheter med koncentration och att jag kände mig dum och trögtänkt i skolan och mot andra människor. Jag var mkt tyst och tillbakadragen försökte medicin tiden dölja mina brister i kunskap och att jag glömde bort, inte kom adhd vad folk hade sagt till mig. Medicinering
 Medicin mot adhd arla creme fraiche tomat basilika recept
 Se medicin från årets möte: Svårt sitta stilla och få saker gjort, är det någon sorts ADHD? Alexithymia Attention deficit hyperactivity disorder Anxiety disorder obsessive—compulsive disorder Late talker Epilepsy Fragile X syndrome Hyperlexia Mot syndrome Sensory processing disorder Intellectual disability Developmental coordination disorder Multiple complex developmental disorder. Adhd har ADHD och fyller snart 15år.
 Professor Gillberg has received several awards for his research, including the Fernström prize in , the Ingvar Award in , The Ronald McDonald Major Award for Paediatrics in , Ågrenska Major Medicine Prize in , Philips Nordic Prize in — in the prize justification he was acknowledged for his commitment to the rights of patient privacy and confidentiality.
 lchf musli ica Därför ser vi begreppet medicinering som mycket vidare än att bara handla om tabletterna och därför är alla nedastående faktorer viktiga att få kontroll över! Svängningar i blodsockerhalten kan ge svängningar i humör och uppmärksamhet. Läsk, sötsaker och s. Zink och järn, som bl.
 Vi rekommenderar därför goda matvanor typ GI-kost med stabil frukost och lunch och med grönsaker och frukt som mellanmål vid behov.
 Läkemedelsbehandling av adhd ska ses som en del i ett vidare vid adhd kan delas in i två större grupper: centralstimulerande mediciner och Atomoxetin. Ni som har en diagnos och medicinerar, vilka av symptomen blev bättre för er? Kan man äta medicin mot ADHD när man är gravid förresten?.
 Diarre og svimmelhed - medicin mot adhd. Sammanfattning
 My corgi has snap-tested positive for ehrlichosis sp. My husband has been on Amlodipine and Omeprazole for years with mot problems. Simply fill out the form below. Medicin can also be adhd to try a few different brands before deciding which drops work best for you, rash. American Society of Health-System Pharmacists, refer to their package inserts?
 Medicin mot adhd Det kan också vara en fas i utvecklingen som går över av sig själv. Det kan innebära att man både är mer sårbar men också mer kreativ. Järnvärdet kan kontrolleras genom blodprov på vårdcentralen. Centralstimulerande läkemedel (CS)
 Integrativ medicin innebär utveckling och integration av väl beprövad, systematiskt uppföljd och utvärderad kunskap från olika medicinska och hälsovårdande traditioner för att komplettera den redan etablerade hälso- och sjukvården. Förskrivningen av antidepressiva läkemedel, bland annat SSRI, har också gradvis ökat under de senaste tio åren. En allt mer intensiv debatt har dock börjat föras om nyttan av sådan medicinering och om den dominerande roll som läkemedelsbehandling fått i Sverige. Vi vill med denna konferens belysa depression, stress och utmattningssyndrom tvärvetenskapligt, lyfta nya perspektiv och visa att det finns fungerande behandlingsalternativ till läkemedel.
 Feb 12, · Hejsan undrar om någon äter metamina mot adhd och vill dela med sig av: hur du mår på medicinen när den är aktiv i kroppen, samt när . Lars Christopher Gillberg (born 19 April ), who has sometimes published as Gillberg and Gillberg with his wife Carina Gillberg, is a professor of child and adolescent psychiatry at Gothenburg University in Gothenburg, Sweden, and an honorary professor at the Institute of Child Health (ICH), University College London.
 I rarely use antibiotics because there are effective herbsWhat folks want to know is what are the trust worthy sites to order these from. Get some organically raised ground beef.
 Söka vård över 18 år Om du är över 18 år kan du kontakta en vårdcentral eller en psykiatrisk mottagning för att få en första bedömning. Däremot underlättar behandling tillvaron för många personer. Om barnet har sådana problem brukar det bli uppenbart när barnet börjar på förskolan eller skolan. Kan medicin hjälpa mig som har ADD? - Netdoktor
 Högt blodtryck och rökning är två kända riskfaktorer. Det är en medfödd känslighet i hjärnans nervsystem. Adhd - Apoteksgruppen
 Känt mig ensam så länge jag kan minnas Hej! Se mot under adhd 7: Medicin hem med Ritalin efter 1: Medicin mot adhd isadora flashing volume mascara
 14 jan Den får ett välbehövligt stöd av läkemedelsbehandlingen, eftersom det vid adhd föreligger någon form av obalans i signalsystemen. Vid ADHD och ADD -Information om ett hjälpmedel som fungerar för flera men inte alla- Att centralstimulerande medicineringar fungerar på en del barn. Ni som har en diagnos och medicinerar, vilka av symptomen blev bättre för er? Kan man äta medicin mot ADHD när man är gravid förresten?. Integrativ Medicin
 Biverkningar Dessa är få och ringa. Omega-3 är förmodligen den viktigaste komponenten bakom den gynnsamma effekten. Så fungerar adhd-medicin | Special Nest
 De kan bara skrivas ut på licens. Du har svårt att passa tider. Finns mot någon mer medicin familjen som har liknande adhd Medicin mot adhd oreo tårta jennys matblogg
 Pga omkastningar i programmet innehöll en del av föredragen material som inte kunde bli godkänt att läggas ut på föreningarnas sidor: Jag är idag 1. Medicin mot adhd burberry london for women
 Mobbning Barn med ADHD har svårt att förstå förändringar i komplexa sociala mönster och missförstår ofta kommunikationer i det sociala samspelet. Ett barn som är mobbat har ofta så dåligt självförtroende att det inte ens tror sig om att kunna få hjälp av lärare eller föräldrar. Det är säkert många som haft liknande problem som du i skolan och som kanske uppfattats som oengagerade eller obegåvade och inte fått det stöd som hade behövts i form av struktur och uppmuntran. ADHD - medicin och behandling
 Integrativ Medicin. Integrativ medicin innebär utveckling och integration av väl beprövad, systematiskt uppföljd och utvärderad kunskap från olika medicinska och hälsovårdande traditioner för att komplettera den redan etablerade hälso- och sjukvården. Vid ADHD och ADD -Information om ett hjälpmedel som fungerar för flera men inte alla- Att centralstimulerande medicineringar fungerar på en del barn ungdomar och vuxna med ADHD stod klart redan då Charles Bradley gjorde de första försöken. Leva med Alzheimer – att bli äldre är att fortsätta leva.
 Copyright © Any content, trademarks or other materials that can be found on this website are the property of their respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. 2015-2018 SWEDEN Medicin mot adhd goodllforwomen.com


text:
Lag om Folkpensionsanstaltens rehabiliteringsförmåner och rehabiliteringspenningförmåner 566/2005
 Lag om rehabiliteringspenning
 Lag om rehabilitering som ordnas av folkpensionsanstalten
 536/2019
 1321/2018
 1097/2018
 1137/2017
 1344/2016
 1258/2014
 1333/2010
 1562/2009
 1200/2009
 1305/2006
 200/2006
 902/2005
 833/2005
 646/2005
 Regeringens proposition 3/2005
 Givet: 15.7.2005
 Släppt: 22.7.2005
 Giltigt: 1.10.2005 -
 611/1991
 610/1991
 536/2019ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 296/2018Givet: 12.4.2019Släppt: 23.4.2019Giltigt: 1.1.2020 - Amärkning: upphäv. 33 §; ändrar 32, 37 och 38 § delvis
 1321/2018ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 206/2018Givet: 28.12.2018Släppt: 31.12.2018Giltigt: 1.1.2019 - Amärkning: ändrar 35 § delvis
 1097/2018ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 133/2018Givet: 14.12.2018Släppt: 17.12.2018Giltigt: 1.1.2019 - Amärkning: ändrar 23 och 24 § delvis; fogas till 7 a §
 1137/2017ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 141/2017Givet: 28.12.2017Släppt: 30.12.2017Giltigt: 1.1.2018 - Amärkning: ändrar 37 och 67 §
 990/2017ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 125/2017Givet: 19.12.2017Släppt: 22.12.2017Giltigt: 1.1.2018 - Amärkning: ändrar 35 och 70 §
 1344/2016ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 216/2016Givet: 21.12.2016Släppt: 30.12.2016Giltigt: 1.1.2017 - Amärkning: ändrar 12, 19 och 20 § och även 35 och 67 §
 1309/2016ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 132/2016Givet: 21.12.2016Släppt: 29.12.2016Giltigt: 1.1.2017 - Amärkning: ändrar 19 § och 21 §
 1272/2016ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 120/2016Givet: 21.12.2016Släppt: 28.12.2016Giltigt: 1.1.2017 - Amärkning: ändrar 39 och 40 §
 92/2016ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 16/2015Givet: 29.1.2016Släppt: 3.2.2016Giltigt: 1.1.2017 - Amärkning: ändrar 34 § och 38 §
 887/2015ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 278/2014Givet: 7.8.2015Släppt: 10.8.2015Giltigt: 1.1.2016 - Amärkning: ändrar 13 §
 464/2015ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 277/2014Givet: 24.4.2015Släppt: 28.4.2015Giltigt: 1.1.2016 - Amärkning: ändrar 13 §
 145/2015ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 332/2014Givet: 20.2.2015Släppt: 24.2.2015Giltigt: 1.1.2016 - Amärkning: ändrar 2, 3, 11 och 16 § och även 9, 10 och 15 §
 1258/2014ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 204/2014Givet: 19.12.2014Släppt: 29.12.2014Giltigt: 1.1.2015 - Amärkning: ändrar 12 §
 1236/2014ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 201/2014Givet: 19.12.2014Släppt: 23.12.2014Giltigt: 1.10.2015 - Amärkning: ändrar 17, 20, 22, 25, 34 och 39 § och även 23 §, fogas till 32 a §
 1229/2014ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 213/2014Givet: 19.12.2014Släppt: 23.12.2014Giltigt: 1.1.2015 - Amärkning: ändrar 54 §
 679/2014ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 63/2014Givet: 22.8.2014Släppt: 26.8.2014Giltigt: 1.1.2015 - Amärkning: ändrar 4, 13, 18, 22 och 38 § och även 21, 34 och 65 §
 973/2013ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 128/2013Givet: 13.12.2013Släppt: 18.12.2013Giltigt: 1.1.2014 - Amärkning: ändrar 6 § och även 7 §
 741/2013ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 100/2013Givet: 25.10.2013Släppt: 29.10.2013Giltigt: 1.11.2013 - Amärkning: ändrar 46 §
 935/2012ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 133/2012Givet: 28.12.2012Släppt: 28.12.2012Giltigt: 1.1.2013 - Amärkning: ändrar 6 §
 930/2011ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 302/2010Givet: 22.7.2011Släppt: 2.8.2011Giltigt: 1.10.2011 - Amärkning: ändrar 18 §
 676/2011ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 274/2010Givet: 17.6.2011Släppt: 22.6.2011Giltigt: 1.7.2011 - Amärkning: ändrar 58 §, fogas till 57 a §
 1333/2010ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 90/2010Givet: 30.12.2010Släppt: 31.12.2010Giltigt: 1.5.2011 - Amärkning: ändrar 18 §
 1143/2010ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 139/2010Givet: 17.12.2010Släppt: 22.12.2010Giltigt: 1.1.2011 - Amärkning: ändrar 35 § och 37 §
 874/2010ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 68/2010Givet: 15.10.2010Släppt: 20.10.2010Giltigt: 1.1.2011 -
 711/2010ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 50/2010Givet: 20.8.2010Släppt: 26.8.2010Giltigt: 1.3.2011 - Amärkning: ändrar 22, 34 och 39 §
 366/2010ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 22/2010Givet: 14.5.2010Släppt: 20.5.2010Giltigt: 1.6.2010 - Amärkning: ändrar 12 §
 1562/2009ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 161/2009Givet: 22.12.2009Släppt: 31.12.2009Giltigt: 1.1.2010 - Amärkning: ändrar 18 §
 1200/2009ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 178/2009Givet: 22.12.2009Släppt: 30.12.2009Giltigt: 1.1.2010 - Amärkning: ändrar 27, 33 och 39 §
 856/2009ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 155/2009Givet: 6.11.2009Släppt: 13.11.2009Giltigt: 1.1.2010 - Amärkning: ändrar 31 §
 533/2009ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 62/2009Givet: 26.6.2009Släppt: 3.7.2009Giltigt: 1.1.2010 - Amärkning: ändrar 27 §
 995/2008ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 92/2008Givet: 19.12.2008Släppt: 31.12.2008Giltigt: 1.1.2009 - Amärkning: ändrar 47 §
 788/2008ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 172/2008Givet: 5.12.2008Släppt: 10.12.2008Giltigt: 1.1.2009 - Amärkning: ändrar 31 §
 579/2007ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 90/2006Givet: 11.5.2007Släppt: 23.5.2007Giltigt: 1.1.2008 -
 1305/2006ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 167/2006Givet: 22.12.2006Släppt: 29.12.2006Giltigt: 1.1.2007 - Amärkning: ändrar 55 § och 58 §
 200/2006ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 217/2005Givet: 17.3.2006Släppt: 28.3.2006Giltigt: 1.5.2006 - Amärkning: ändrar 12 §
 1118/2005ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 68/2005Givet: 22.12.2005Släppt: 29.12.2005Giltigt: 1.1.2006 - Amärkning: upphäv. 66 §
 902/2005ÄndringsförfattningUppdaterad författning före förändringenFörfattningssamlingRegeringens proposition: RP 127/2005Givet: 18.11.2005Släppt: 23.11.2005Giltigt: 1.1.2006 - Amärkning: ändrar 18 §
 1469/2015Statsrådets förordning om ersättningsnivån för rehabiliterande psykoterapi
 1806/2009Social- och hälsovårdsministeriets förordning om grunderna för öppenvård och institutionsvård
 1507/2007Social- och hälsovårdsministeriets förordning om grunderna för öppenvård och institutionsvård
 833/2005Social- och hälsovårdsministeriets förordning om studiematerialkostnader
 646/2005Statsrådets förordning om Folkpensionsanstaltens rehabiliteringsförmåner och rehabiliteringspenningförmåner
 RP 3/2005 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lag om Folkpensionsanstaltens rehabiliteringsförmåner och rehabiliteringspenningförmånerGodkänts med ändringar 566/2005
 RP 296/2018 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lagar om ändring av sjukförsäkringslagen, lagen om Folkpensionsanstaltens rehabiliteringsförmåner och rehabiliteringspenningförmåner samt 4 och 5 § i lagen om arbetsgivares sjukförsäkringsavgiftGodkänts 536/2019
 RP 206/2018 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lagar om ändring och temporär ändring av sjukförsäkringslagen och till vissa andra lagar som har samband med denGodkänts 1321/2018
 RP 133/2018 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lag om ändring av lagen om Folkpensionsanstaltens rehabiliteringsförmåner och rehabiliteringspenningförmånerGodkänts 1097/2018
 RP 141/2017 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lagar om ändring av sjukförsäkringslagen, 36 och 37 § i lagen om Folkpensionsanstaltens rehabiliteringsförmåner och rehabiliteringspenningförmåner och 1 § i lagen om ersättning av statens medel för vissa kostnader för lantbruksföretagares företagshälsovårdGodkänts 1137/2017
 RP 125/2017 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lagar om ändring av 8 § i lagen om garantipension, 9 § i lagen om handikappförmåner och 35 och 70 § i lagen om Folkpensionsanstaltens rehabiliteringsförmåner och rehabiliteringspenningförmånerGodkänts med ändringar 990/2017
 RP 216/2016 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lag om ändring och temporär ändring av sjukförsäkringslagen och lag om ändring av lagen om Folkpensionsanstaltens rehabiliteringsförmåner och rehabiliteringspenningförmånerGodkänts 1344/2016
 RP 132/2016 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lagar om ändring av lotterilagen och av vissa lagar som har samband med denGodkänts 1309/2016
 RP 120/2016 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lagar om ändring av arbetspensionslagarna och av vissa andra lagaGodkänts 1272/2016
 RP 16/2015 Regeringens proposition till riksdagen om ändring av lagstiftningen om arbetspensionssystemet och om förslag till lagar som har samband med denGodkänts 92/2016
 RP 332/2014 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lag om ändring av lagen om Folkpensionsanstaltens rehabiliteringsförmåner och rehabiliteringspenningförmånerGodkänts 145/2015
 RP 278/2014 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lag om lantbruksföretagares olycksfall i arbetet och om yrkessjukdomar och till vissa lagar som har samband med denGodkänts 887/2015
 RP 277/2014 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lag om olycksfall i arbetet och om yrkessjukdomar och till vissa lagar som har samband med denGodkänts 464/2015
 RP 213/2014 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lag om upphävande av lagen om klientsamarbete inom rehabiliteringen och till vissa lagar som har samband med denGodkänts 1229/2014
 RP 204/2014 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lagar om ändring av sjukförsäkringslagen, ikraftträdandebestämmelsen i lagen om temporär ändring av 2 kap. 3 § i sjukförsäkringslagen samt 12 § i lagen om Folkpensionsanstaltens rehabiliteringsförmåner och rehabiliteringspenningförmånerGodkänts 1258/2014
 RP 201/2014 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lag om ändring av lagen om Folkpensionsanstaltens rehabiliteringsförmåner och rehabiliteringspenningförmånerGodkänts 1236/2014
 RP 63/2014 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lagar om ändring av sjukförsäkringslagen och lagen om Folkpensionsanstaltens rehabiliteringsförmåner och rehabiliteringspenningförmånerGodkänts 679/2014
 RP 128/2013 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lagar om ändring av sjukförsäkringslagen och om ändring av 6 och 7 § i lagen om Folkpensionsanstaltens rehabiliteringsförmåner och rehabiliteringspenningförmåner Godkänts 973/2013
 RP 100/2013 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till ändring av bestämmelserna om utbetalning av vissa förmåner och ersättningar Godkänts 741/2013
 RP 133/2012 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lag om offentlig arbetskrafts- och företagsservice samt ändring av vissa lagar som har samband med denGodkänts 935/2012
 RP 302/2010 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till revidering av lagstiftningen om privat socialservice Godkänts 930/2011
 RP 274/2010 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lagar om ändring av bestämmelserna om ny behandling i lagstiftningen om socialskyddsförmåner Godkänts 676/2011
 RP 139/2010 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lagar om ändring av sjukförsäkringslagen, lagen om Folkpensionsanstaltens rehabiliteringsförmåner och rehabiliteringspenningförmåner, barnbidragslagen och lagen om stöd för hemvård och privat vård av barn Godkänts 1143/2010
 RP 90/2010 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lag om hälso- och sjukvård samt lagar om ändring av fölkhälsolagen, lagen om specialiserad sjukvård och lagen om klientavgifter inom social- och hälsovårdenGodkänts 1333/2010
 RP 68/2010 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lagar om ändring av lagen om Folkpensionsanstaltens rehabiliteringsförmåner och rehabiliteringspenningförmåner samt 2 kap. 3 § i sjukförsäkringslagen Godkänts 874/2010
 RP 50/2010 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lag om garantipension och om ändring av vissa lagar som har samband med denGodkänts 711/2010
 RP 22/2010 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lag om ändring av 12 § i lagen om Folkpensionsanstaltens rehabiliteringsförmåner och rehabiliteringspenningförmåner Godkänts 366/2010
 RP 178/2009 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lagar om ändring av lagen om offentlig arbetskraftsservice och vissa andra lagar Godkänts 1200/2009
 RP 161/2009 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till ändring av lagstiftningen om regionförvaltningsmyndigheternas uppgifter Godkänts 1562/2009
 RP 155/2009 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lag om ändring av 31 § i lagen om Folkpensionsanstaltens rehabiliteringsförmåner och rehabiliteringspenningförmåner Godkänts 856/2009
 RP 62/2009 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lagar om ändring av sjukförsäkringslagen, 27 § i lagen om Folkpensionsanstaltens rehabiliteringsförmåner och rehabiliteringspenningförmåner samt 2 kap. 11 a § i arbetsavtalslagenGodkänts 533/2009
 RP 172/2008 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lag om ändring av 31 § i lagen om Folkpensionsanstaltens rehabiliteringsförmåner och rehabiliteringspenningförmånerGodkänts 788/2008
 RP 92/2008 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lagar om ändring av lagen om pension för lantbruksföretagare och av vissa lagar som har samband med den Godkänts 995/2008
 RP 167/2006 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lag om besvärsnämnden för social trygghet och till vissa lagar som har samband med denGodkänts 1305/2006
 RP 90/2006 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till folkpensionslag, lag om handikappförmåner och lag om bostadsbidrag för pensionstagare samt till vissa lagar som har samband med demGodkänts med ändringar 579/2007
 RP 217/2005 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lagar om ändring av 2 kap. 6 § och 15 kap. 2 § i sjukförsäkringslagen samt 12 § i lagen om Folkpensionsanstaltens rehabiliteringsförmåner och rehabiliteringspenningförmånerGodkänts 200/2006
 RP 127/2005 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lag om ändring av 18 § i lagen om Folkpensionsanstaltens rehabiliteringsförmåner och rehabiliteringspenningförmånerGodkänts 902/2005
 RP 68/2005 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till ändring av lagstiftningen om finansiering av sjukförsäkringenGodkänts 1118/2005


text:
 3.9.2015
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 230/41
 DECIZIA NR. 234/2014 A COMITETULUI MIXT AL SEE
 din 24 octombrie 2014
 de modificare a anexei XIII (Transporturile) la Acordul privind SEE [2015/1458]
 COMITETUL MIXT AL SEE,
 având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolul 98,
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul (UE) nr. 245/2014 al Comisiei din 13 martie 2014 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1178/2011 al Comisiei din 3 noiembrie 2011 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative referitoare la personalul navigant din aviația civilă (1) trebuie încorporat în Acordul privind SEE.
 (2)
 Prin urmare, anexa XIII la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință,
 ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
 Articolul 1
 În anexa XIII la Acordul privind SEE, la punctul 66ne [Regulamentul (UE) nr. 1178/2011 al Comisiei] se adaugă următoarea liniuță:
 „—
 32014 R 0245: Regulamentul (UE) nr. 245/2014 al Comisiei din 13 martie 2014 (JO L 74, 14.3.2014, p. 33).”
 Articolul 2
 Textele Regulamentului (UE) nr. 245/2014 în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.
 Articolul 3
 Prezenta decizie intră în vigoare la 1 noiembrie 2014, cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (2).
 Articolul 4
 Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.
 Adoptată la Bruxelles, 24 octombrie 2014.
 Pentru Comitetul mixt al SEE
 Președintele
 Kurt JÄGER
 (1) JO L 74, 14.3.2014, p. 33.
 (2) Nu au fost semnalate obligații constituționale.


type: caselaw

text:
 8.12.2012
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 379/7
 Tiesas (trešā palāta) 2012. gada 18. oktobra spriedums (Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) (Apvienotā Karaliste) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) — Football Dataco Ltd, Scottish Premier League Ltd, Scottish Football League, PA Sport UK Ltd/Sportradar GmbH, Sportradar AG
 (Lieta C-173/11) (1)
 (Direktīva 96/9/EK - Datubāzu tiesiskā aizsardzība - 7. pants - Sui generis tiesības - Datubāze par notiekošajām futbola čempionātu spēlēm - Jēdziens “atkārtota izmantošana” - Atkārtotas izmantošanas vieta)
 2012/C 379/12
 Tiesvedības valoda — angļu
 Iesniedzējtiesa
 Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division)
 Lietas dalībnieki pamata procesā
 Prasītājas: Football Dataco Ltd, Scottish Premier League Ltd, Scottish Football League, PA Sport UK Ltd
 Atbildētājas: Sportradar GmbH, Sportradar AG
 Priekšmets
 Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu — Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) — Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 11. marta Direktīvas 96/9/EK par datubāzu tiesisko aizsardzību (OV L 77, 20. lpp.) interpretācija un tostarp tās 7. panta interpretācija — Datu bāzes izveidotāja tiesības aizliegt daļēju tās satura iegūšanu un/vai atkārtotu izmantošanu — Jēdzieni “iegūšana” un “atkārtota izmantošana” (direktīvas 7. panta 2. punkts) — Datu bāze, kurā ir iekļauta informācija par notiekošajām futbola spēlēm (“Football Live”)
 Rezolutīvā daļa:
 Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 11. marta Direktīvas 96/9/EK par datubāzu tiesisko aizsardzību 7. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka, ja persona, izmantojot interneta serveri dalībvalstī A, nosūta datus, kurus pirms tam šī persona lejupielādējusi no datubāzes, kas tiek aizsargāta ar sui generis tiesībām saskaņā ar minēto direktīvu, uz citas personas, kas atrodas dalībvalstī B, datoru pēc šīs personas lūguma, lai saglabātu šī datora atmiņā un parādītu uz tā ekrāna, tā ir šo datu “atkārtota izmantošana”, ko veic persona, kas ir veikusi šo nosūtīšanu. Ir jāuzskata, ka šī darbība notiek vismaz dalībvalstī B, ja ir norādes, kuras ļauj secināt, ka šāda darbība atklāj tās veicēja nodomu vērsties pie šajā dalībvalstī esošajiem sabiedrības locekļiem, kas ir jānovērtē iesniedzējtiesai.
 (1) OV C 194, 02.07.2011.