type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 21993A0621(01)
 Protokols 1979. gada Konvencijai par tāldarbīgu pārrobežu gaisa piesārņojumu attiecībā uz slāpekļa oksīdu emisiju vai to pārrobežu plūsmu kontroli
 Oficiālais Vēstnesis L 149 , 21/06/1993 Lpp. 0016 - 0026 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 22 Lpp. 0052 Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 22 Lpp. 0052 CS.ES Nodaļa 11 Sējums 19 Lpp. 5 - 15 ET.ES Nodaļa 11 Sējums 19 Lpp. 5 - 15 HU.ES Nodaļa 11 Sējums 19 Lpp. 5 - 15 LT.ES Nodaļa 11 Sējums 19 Lpp. 5 - 15 LV.ES Nodaļa 11 Sējums 19 Lpp. 5 - 15 MT.ES Nodaļa 11 Sējums 19 Lpp. 5 - 15 PL.ES Nodaļa 11 Sējums 19 Lpp. 5 - 15 SK.ES Nodaļa 11 Sējums 19 Lpp. 5 - 15 SL.ES Nodaļa 11 Sējums 19 Lpp. 5 - 15
 Protokols1979. gada Konvencijai par tāldarbīgu pārrobežu gaisa piesārņojumu attiecībā uz slāpekļa oksīdu emisiju vai to pārrobežu plūsmu kontroliKONVENCIJAS DALĪBVALSTIS,apņēmušās īstenot Konvenciju par tāldarbīgu pārrobežu gaisa piesārņojumu,norūpējušās, ka pašreizējās gaisa piesārņotāju emisijas apdraudētajās Eiropas un Ziemeļamerikas daļās nodara kaitējumu dabas resursiem, kuri ir būtiski svarīgi videi un ekonomikai,atgādinot, ka Konvencijas izpildinstitūcija savā otrajā sēdē ir atzinusi nepieciešamību līdz 1995. gadam efektīvi samazināt slāpekļa oksīdu kopējās gada emisijas no stacionāriem un pārvietojamiem avotiem vai to pārrobežu plūsmas, kā arī nepieciešamību no pārējo valstu puses, kuras jau guvušas panākumus šo emisiju samazināšanā, saglabāt un pārskatīt to emisijas standartus attiecībā uz slāpekļa oksīdiem,ņemot vērā pašreizējos zinātniskos un tehniskos datus par slāpekļa oksīdu un to sekundāro produktu emisijām, pārvietošanos atmosfērā un ietekmi uz vidi, kā arī par kontroles tehnoloģijām,apzinoties, ka slāpekļa oksīdu emisiju kaitīgā ietekme uz vidi dažādās valstīs ir atšķirīga,apņemoties efektīvi kontrolēt un samazināt slāpekļa oksīdu valsts gada emisijas un to pārrobežu plūsmu, jo īpaši piemērojot attiecīgus valsts emisijas standartus jauniem pārvietojamiem un lieliem, jauniem stacionāriem avotiem un pārorientējot esošos lielos stacionāros avotus,atzīstot, ka zinātnes un tehnikas atziņas šajos jautājumos attīstās un ka šādi sasniegumi būs jāņem vērā, pārskatot šā protokola darbību un lemjot par turpmāko rīcību,atzīmējot, ka pieejas izstrādē, balstoties uz kritiskajām slodzēm, mērķis ir izveidot uz ietekmi orientētu zinātnisku bāzi, kas jāņem vērā, pārskatot šā protokola darbību un lemjot par turpmākiem starptautiski saskaņotiem pasākumiem, lai ierobežotu un samazinātu slāpekļa oksīdu emisijas vai to pārrobežu plūsmas,atzīstot, ka, steidzami apsverot procedūras, kas vajadzīgas, lai radītu labvēlīgākus nosacījumus tehnoloģijas apmaiņai, tiks sekmēta efektīva slāpekļa oksīdu emisiju samazināšana Komisijas reģionā,atzīstot un ar atzinību novērtējot savstarpējās saistības, ko uzņēmušās vairākas valstis, lai nekavējoties īstenotu slāpekļa oksīdu valsts gada emisiju ievērojamus samazinājumus,izsakot atzinību par pasākumiem, kurus dažas valstis jau veikušas, kuru rezultātā ir samazinātas slāpekļa oksīdu emisijas,IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.1. pantsDefinīcijasŠajā protokolā:1) "Konvencija" ir Konvencija par tāldarbīgu pārrobežu gaisa piesārņojumu, kas pieņemta Ženēvā, 1979. gada 13. novembrī;2) "EMEP" ir sadarbības programma tāldarbīga pārrobežu gaisa piesārņojuma monitoringā un izvērtēšanā Eiropā;3) "izpildinstitūcija" ir Konvencijas izpildinstitūcija, kas izveidota saskaņā ar Konvencijas 10. panta 1. punktu;4) "EMEP ģeogrāfiskās robežas" ir teritorija, kas noteikta 1. panta 4. punktā 1979. gada Konvencijas par tāldarbīgu pārrobežu gaisa piesārņojumu Protokolā par sadarbības programmas tāldarbīga pārrobežu gaisa piesārņojuma monitoringā un izvērtēšanā Eiropā (EMEP) ilgtermiņa finansēšanu, kurš pieņemts Ženēvā, 1984. gada 28. septembrī;5) "dalībvalstis" ir šā protokola dalībvalstis, ja vien kontekstā nav paredzēts citādi;6) "Komisija" ir ANO Eiropas Ekonomikas komisija;7) "kritiskā slodze" ir vienas vai vairāku piesārņojošu vielu iedarbības kvantitatīva aplēse, līdz kurai saskaņā ar pašreizējām atziņām nav nozīmīgas kaitīgas ietekmes uz noteiktiem jutīgiem vides elementiem;8) "liels, esošs stacionārs avots" ir jebkurš stacionārs avots, kam ieejas siltuma jauda ir vismaz 100 MW;9) "liels, jauns stacionārs avots" ir jebkurš jauns stacionārs avots, kam ieejas siltuma jauda ir vismaz 50 MW;10) "lielu avotu kategorija" ir jebkuras kategorijas avoti, kuri rada vai var radīt gaisa piesārņotājus slāpekļa oksīdu veidā, ieskaitot tehniskajā pielikumā aprakstītās kategorijas, un kuri dod vismaz 10 % slāpekļa oksīdu kopējās valsts emisijas gadā saskaņā ar mērījumiem vai aprēķiniem pirmajā kalendāra gadā pēc šā protokola spēkā stāšanās dienas un pēc tam – ik pēc četriem gadiem;11) "jauns stacionārs avots" ir jebkurš stacionārs avots, kura konstrukcija vai būtisks pārveidojums ir sākts vēlāk kā pēc diviem gadiem kopš šā protokola spēkā stāšanās dienas;12) "jauns pārvietojams avots" ir mehāniskais transportlīdzeklis vai cits pārvietojams avots, kas ir izgatavots vēlāk kā pēc diviem gadiem kopš šā protokola spēkā stāšanās dienas.2. pantsPamatsaistības1. Dalībvalstis iespējami īsā laikā un pirmām kārtām veic efektīvus pasākumus, lai kontrolētu un/vai samazinātu slāpekļa oksīdu valsts gada emisijas vai to pārrobežu plūsmas tā, lai vēlākais līdz 1994. gada 31. decembrim tās nepārsniegtu slāpekļa oksīdu valsts gada emisijas vai šādu emisiju pārrobežu plūsmas 1987. kalendāra gadā vai kādā citā iepriekšējā gadā, ko norāda, parakstot Protokolu vai pievienojoties tam, ar nosacījumu, ka, bez tam, attiecībā uz kādu Dalībvalsti, kura norāda šādu iepriekšēju gadu, slāpekļa oksīdu vidējās valsts gada emisijas laika posmā no 1987. gada 1. janvāra līdz 1996. gada 1. janvārim nepārsniedz pieļaujamās pārrobežu plūsmas vai valsts emisijas 1987. kalendārajā gadā.2. Turklāt Dalībvalstis jo īpaši un ne vēlāk kā divus gadus pēc šā protokola spēkā stāšanās dienas:a) piemēro valsts emisijas standartus lieliem, jauniem stacionāriem avotiem un/vai avotu kategorijām, kā arī būtiski pārveidotiem stacionāriem avotiem lielo avotu kategorijās, pamatojoties uz vislabākajām pieejamajām tehnoloģijām, kuras ir ekonomiski iespējamas, ņemot vērā tehnisko pielikumu;b) piemēro valsts emisijas standartus jauniem pārvietojamiem avotiem visās lielo avotu kategorijās, pamatojoties uz vislabākajām pieejamām tehnoloģijām, kuras ir ekonomiski iespējamas, ņemot vērā tehnisko pielikumu un attiecīgos lēmumus, kas pieņemti Komisijas Iekšzemes transporta komitejā;c) ievieš piesārņojuma kontroles pasākumus lielajiem, esošajiem stacionārajiem avotiem, ņemot vērā tehnisko pielikumu un iekārtas rādītājus, tās vecumu un izmantošanas intensitāti, ka arī vajadzību izvairīties no nepamatotiem ekspluatācijas pārtraukumiem.3. a) Dalībvalstis otrām kārtām ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šā protokola spēkā stāšanās dienas sāk sarunas par turpmākajiem pasākumiem, lai samazinātu slāpekļa oksīdu valsts gada emisijas vai šādu emisiju pārrobežu plūsmas, ņemot vērā vislabākos pieejamos zinātnes un tehnikas sasniegumus, starptautiski atzītas kritiskās slodzes un citus elementus, kas izriet no darba programmas, kura uzsākta saskaņā ar 6. pantu;b) šajā nolūkā Dalībvalstis sadarbojas, lai ieviestu:i) kritiskās slodzes;ii) samazinājumus slāpekļa oksīdu valsts gada emisijās un šādu emisiju pārrobežu plūsmās, kas vajadzīgs, lai sasniegtu saskaņotos mērķus, kas pamatoti kritiskajām slodzēm;iii) pasākumus un grafiku, kas sākas ne vēlāk kā 1996. gada 1. janvārī, šādu samazinājumu panākšanai.4. Dalībvalstis var veikt daudz stingrākus pasākumus, nekā tas nepieciešams saskaņā ar šo pantu.3. pantsTehnoloģijas apmaiņa1. Dalībvalstis atbilstīgi to valstu tiesību aktiem, noteikumiem un ierašām, sekmē tehnoloģijas apmaiņu, lai samazinātu slāpekļa oksīdu emisijas, jo īpaši veicinot:a) pieejamās tehnoloģijas komerciālu apmaiņu;b) tiešus rūpnieciskos kontaktus un sadarbību, ieskaitot kopuzņēmumus;c) informācijas un pieredzes apmaiņu;d) tehniskas palīdzības sniegšanu.2. Veicinot iepriekš a) līdz d) apakšpunktā norādītos pasākumus, dalībvalstis rada labvēlīgus nosacījumus, sekmējot kontaktus un sadarbību starp attiecīgām organizācijām un indivīdiem privātajā un valsts sektorā, kas spēj nodrošināt tehnoloģiju, projektēšanas un inženierpakalpojumus, aprīkojumu vai finanses.3. Dalībvalstis ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šā protokola spēkā stāšanās dienas, sāk apsvērt procedūras, kas vajadzīgas, lai radītu labvēlīgākus nosacījumus tehnoloģijas apmaiņai, ar kā palīdzību samazināt slāpekļa oksīdu emisijas.4. pantsSvinu nesaturoša degvielaDalībvalstis iespējami īsā laikā un ne vēlāk kā divus gadus pēc šā protokola spēkā stāšanās dienas dara pieejamu svinu nesaturošu degvielu pietiekamā daudzumā, īpašos gadījumos vismaz gar galvenajiem starptautiskā tranzīta ceļiem, lai sekmētu tādu transportlīdzekļu kustību, kas ir aprīkoti ar katalītiskajiem neitralizatoriem.5. pantsPārskatīšanas process1. Dalībvalstis regulāri pārskata šo protokolu, ņemot vērā vislabāko pieejamo zinātnisko pamatojumu un tehnoloģiju attīstību.2. Pirmo pārskatīšanu veic ne vēlāk kā vienu gadu pēc šā protokola spēkā stāšanās dienas.6. pantsVeicamais darbsDalībvalstis piešķir augstu prioritātes pakāpi zinātniskajai izpētei un monitoringam, kas saistīts ar tādas pieejas izstrādi un piemērošanu, kas balstīta uz kritiskajām slodzēm, lai uz zinātnisku apsvērumu pamata noteiktu nepieciešamos slāpekļa oksīdu emisiju samazinājumus. Dalībvalstis, jo īpaši ar valsts pētniecības programmu palīdzību izpildinstitūcijas darba plānā un ar citu sadarbības programmu palīdzību Konvencijas sakarā, mēģina:a) apjaust un aplēst slāpekļa oksīdu emisiju ietekmi uz cilvēkiem, augu un dzīvnieku mūža ilgumu, ūdeņiem, augsnēm un materiāliem, ņemot vērā ietekmi, kādu uz tiem atstāj slāpekļa oksīdi no avotiem, kas nav atmosfēras nokrišņi;b) noteikt jutīgu zonu ģeogrāfisko izvietojumu;c) izstrādāt mērījumus un aprēķina paraugus, ieskaitot saskaņotas emisiju aprēķina metodes, lai aplēstu slāpekļa oksīdu un radniecīgu piesārņojošu vielu izplatību lielos attālumos;d) pilnveidot efektivitātes un tehnoloģiju izmaksu novērtējumus attiecībā uz slāpekļa oksīdu emisiju kontroli, kā arī reģistrēt uzlabotu un jaunu tehnoloģiju attīstību;e) uz kritiskajām slodzēm balstītas pieejas sakarā izstrādāt metodes, kā integrēt zinātniskos, tehniskos un ekonomikas datus, lai noteiktu atbilstošas kontroles stratēģijas.7. pantsValsts programmas, politika un stratēģijasDalībvalstis bez nepamatotas kavēšanās izstrādā valsts programmas, politiku un stratēģijas, lai īstenotu saistības saskaņā ar šo protokolu, kas ir veids, kā kontrolēt un samazināt slāpekļa oksīdu emisijas vai to pārrobežu plūsmas.8. pantsInformācijas apmaiņa un gada pārskati1. Dalībvalstis apmainās ar informāciju, paziņojot izpildinstitūcijai par valsts programmām, politiku un stratēģijām, ko tās izstrādā saskaņā ar 7. pantu, un ik gadus ziņojot tai par gūtajiem panākumiem un visām izmaiņām minētajās programmās, politikā un stratēģijās, un jo īpaši par:a) slāpekļa oksīdu valsts gada emisiju līmeni un to, ar ko ir pamatots to aprēķins;b) gūtajiem panākumiem, piemērojot valsts emisijas standartus, ko prasa saskaņā ar 2. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, valsts emisijas standartiem, ko piemēro vai kas jāpiemēro, un attiecīgajiem avotiem un/vai avotu kategorijām;c) panākumiem, ieviešot piesārņojuma kontroles pasākumus, ko prasa saskaņā ar 2. panta 2. punkta c) apakšpunktu, attiecīgo avotu un ieviestajiem vai ieviešamiem pasākumiem;d) gūtajiem panākumiem, darot pieejamu svinu nesaturošu degvielu;e) pasākumiem, kas veikti, lai sekmētu tehnoloģijas apmaiņu;f) gūtajiem panākumiem, izstrādājot kritiskās slodzes.2. Šādu informāciju, cik tas iespējams, iesniedz saskaņā ar vienotu pārskata paraugu.9. pantsAprēķiniEMEP, izmantojot attiecīgus paraugus, laikus līdz izpildinstitūcijas ikgadējām sanāksmēm iesniedz izpildinstitūcijai aprēķinus par slāpekļa, kā arī pārrobežu plūsmu rādītājiem un slāpekļa oksīdu nosēdumiem EMEP ģeogrāfiskajās robežās. Teritorijās ārpus EMEP ģeogrāfiskajām robežām izmanto paraugus, kas ir atbilstoši īpašajiem Konvencijas dalībvalstu apstākļiem.10. pantsTehniskais pielikumsŠā protokola tehniskajam pielikumam ir ieteikuma raksturs. Šis pielikums ir Protokola sastāvdaļa.11. pantsProtokola grozījumi1. Jebkura Dalībvalsts var izteikt priekšlikumu par šā protokola grozījumiem.2. Ierosinātos priekšlikumus iesniedz rakstveidā Komisijas izpildsekretāram, kurš tos dara zināmus visām pusēm. Izpildinstitūcija apspriež šos ieteiktos grozījumus savā nākamajā ikgadējā sanāksmē, ar nosacījumu, ka izpildsekretārs šos priekšlikumus ir nosūtījis visām pusēm vismaz deviņdesmit dienas iepriekš.3. Protokola grozījumus, kas nav šā tehniskā pielikuma grozījumi, pieņem ar izpildinstitūcijas sanāksmē klātesošo Dalībvalstu konsensu, un tie stājas spēkā attiecībā uz pusēm, kuras tos ir pieņēmušas deviņdesmitajā dienā pēc dienas, kad divas trešdaļas no Dalībvalstīm ir deponējušas to pieņemšanas dokumentus. Grozījumi stājas spēkā attiecībā uz katru Dalībvalsti, kura tos ir akceptējušas pēc tam, kad divas trešdaļas no Dalībvalstīm ir deponējušas to grozījuma pieņemšanas dokumentus, deviņdesmitajā dienā pēc dienas, kad minētā Dalībvalsts deponē savu grozījumu pieņemšanas dokumentu.4. Tehniskā pielikuma grozījumus pieņem ar izpildinstitūcijas sanāksmē klātesošo Dalībvalstu konsensu, un tie stājas spēkā trīsdesmit dienas pēc dienas, kad minētie grozījumi ir darīti zināmi saskaņā ar 5. punktu še turpmāk.5. Grozījumus saskaņā ar iepriekšminēto 3. un 4. punktu iespējami īsā laikā pēc to pieņemšanas izpildsekretārs dara zināmus visām Dalībvalstīm.12. pantsDomstarpību izšķiršanaJa starp divām vai vairākām Dalībvalstīm rodas domstarpības par šā protokola interpretēšanu vai piemērošanu, tās meklē atrisinājumu sarunu ceļā vai izmanto kādu citu strīda izšķiršanas metodi, kas strīdus Dalībvalstīm ir pieņemama.13. pantsParakstīšana1. Šis protokols ir pieejams parakstīšanai Sofijā, no 1988. gada 1. novembra līdz 4. novembrim ieskaitot, pēc tam – ANO mītnē Ņujorkā līdz 1989. gada 5. maijam Komisijas dalībvalstīm un valstīm, kurām Komisijā ir konsultatīvs statuss, saskaņā ar Ekonomikas un sociālo lietu padomes 1947. gada 28. marta rezolūcijas Nr. 36 (IV) 8. punktu, kā arī reģionālām ekonomikas integrācijas organizācijām, kuru sastāvā ir suverēnas valstis, Komisijas locekles, kuru kompetencē ir sarunas par starptautiskiem līgumiem jautājumos, uz ko attiecas Protokols, tādu līgumu slēgšana un piemērošana, ar nosacījumu, ka attiecīgās valstis un organizācijas ir Konvencijas dalībvalstis.2. Tādas reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas jautājumos, kuri ietilpst to kompetencē, savā vārdā izmanto tiesības un pilda pienākumus, kuri saskaņā ar šo protokolu ir uzticēti to dalībvalstīm. Šādos gadījumos šo organizāciju dalībvalstīm nav tiesību izmantot tādas tiesības individuāli.14. pantsRatifikācija, pieņemšana, apstiprināšana un pievienošanās1. Šis protokols parakstītājiem ir jāratificē, jāpieņem vai jāapstiprina.2. Šim protokolam no 1989. gada 6. maija var pievienoties valstis un organizācijas, kas minētas 13. panta 1. punktā.3. Valsts vai organizācija, kura pievienojas šim protokolam pēc 1993. gada 31. decembra, var īstenot 2. un 4. punkta prasības ne vēlāk kā 1995. gada 31. decembrī.4. Ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentus deponē ANO ģenerālsekretāram, kurš pilda depozitāra funkcijas.15. pantsStāšanās spēkā1. Šis protokols stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc dienas, kad ir deponēts sešpadsmitais ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokuments.2. Attiecībā uz katru 13. panta 1. punktā minēto valsti un organizāciju, kura ratificē, pieņem vai apstiprina šo protokolu vai pievienojas tam pēc sešpadsmitā ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumenta deponēšanas, Protokols stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc dienas, kad minētā Dalībvalsts deponē savu ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentu.16. pantsIzstāšanāsJebkurā laikā pēc pieciem gadiem no dienas, kad šis protokols stājas spēkā attiecībā uz Dalībvalsti, minētā Dalībvalsts var no tā izstāties, par to rakstiski paziņojot depozitāram. Šāda izstāšanās stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc dienas, kad depozitārs par to saņem paziņojumu, vai kādā vēlākā datumā, ko var norādīt paziņojumā par izstāšanos.17. pantsAutentiskie tekstiŠā protokola oriģināleksemplārs, kura teksti angļu, franču un krievu valodā ir vienlīdz autentiski, glabājas pie Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra.To apliecinot, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo protokolu.Sofijā, tūkstoš deviņi simti astoņdesmit astotā gada trīsdesmit pirmajā oktobrī.--------------------------------------------------TEHNISKAIS PIELIKUMS1. Informācija par emisijas samazināšanas efektivitāti un izmaksām ir pamatota ar izpildinstitūcijas un tās palīgstruktūru oficiālu dokumentāciju, jo īpaši ar dokumentiem EB.AIR/WG.3/R. 8, R. 9 un R. 16, un ENV/WP.1/R. 86, un Corr. 1, kuri ir reproducēti "Pārrobežu gaisa piesārņojuma ietekme un kontrole" [1] 7. nodaļā. Ja vien nav norādīts citādi, uzskaitītās tehnoloģijas uzskata par vispāratzītām, praksē pārbaudītām tehnoloģijām [2].2. Šajā pielikumā iekļautā informācija nav pilnīga. Tā kā pieredze, kas uzkrāta darbā ar jauniem dzinējiem un jaunām iekārtām, kurās ir izmantota zemas emisijas tehnoloģija, kā arī pieredze ar esošo iekārtu pārorientēšanu, būs vajadzīga regulāra pielikuma pilnveidošana un grozīšana. Šajā pielikumā nevar uzskaitīt pilnīgi visas tehniskās iespējas; tā mērķis ir sniegt Dalībvalstīm pamatnostādnes, pēc kurām izvēlēties ekonomiski iespējamas tehnoloģijas, lai īstenotu Protokola saistības.I. KONTROLES TEHNOLOĢIJAS NOx EMISIJĀM NO STACIONĀRIEM AVOTIEM3. Degizrakteņu degšana ir galvenais NOx antropogēno emisiju stacionārais avots. Turklāt būtiskas NOx emisijas var rasties arī dažos citos procesos, kas nav degšana.4. Pie NOx emisiju lieliem, stacionāriem avotiem var pieskaitīt šos:a) sadedzināšanas iekārtas;b) rūpnieciskā procesā (piemēram, cementa ražošanā) izmantotās kurtuves;c) stacionāras gāzturbīnas un iekšdedzes dzinēji;d) procesi, kas nav degšana (piemēram, slāpekļskābes iegūšana).5. Tehnoloģijas NOx emisiju samazināšanai pamatā ir paredzētas noteiktiem degšanas vai procesa pārveidojumiem, un – jo īpaši lielām spēkstacijām – dūmvadu gāzes attīrīšanai.6. Kas attiecas uz esošu iekārtu pārorientēšanu, zemas NOx emisijas tehnoloģiju pielietošanas pakāpe var būt ierobežota negatīvas ekspluatācijas blakus ietekmes vai citu īpašu ar atrašanās vietu saistītu ierobežojumu dēļ. Tādēļ pārorientēšanas gadījumā sniedz tikai aptuvenas aplēses NOx emisijas vērtībām, kādas parasti ir panākamas. Jaunām iekārtām negatīvu blakus ietekmi var pēc iespējas samazināt vai izslēgt ar attiecīgām konstrukcijas pazīmēm.7. Saskaņā ar šobrīd pieejamajiem datiem degšanas modificēšanas izmaksas jaunām iekārtām var uzskatīt par mazām. Tomēr, piemēram, lielu spēkstaciju pārorientēšanā izmaksas bija robežās no 8 līdz 25 Šveices frankiem par kW (1985. gadā). Parasti ieguldījumu izmaksas dūmvadu gāzes attīrīšanas sistēmās ir ievērojami lielākas.8. Stacionāriem avotiem emisijas koeficientus izsaka NO2 miligramos uz kubikmetru sausā svara (mg/m3) normālos apstākļos (0 °C, 1013 mb).Sadedzināšanas iekārtas9. Sadedzināšanas iekārtu kategorijā ietilpst izrakteņu kurināmā sadedzināšanas krāsnis, apkures katli, netieši sildītāji un citas sadedzināšanas iekārtas ar siltuma jaudu, kas ir lielāka par 10 MW, nesamaisot sadegšanas dūmvadu gāzes ar citām izejošajām frakcijām vai attīrītām vielām. Jaunām un esošām iekārtām ir pieejamas šādas dedzināšanas tehnoloģijas atsevišķi vai kombinējot:a) kurtuve dedzināšanai zemā temperatūrā, tostarp virstošā slāņa dedzināšanai;b) ekspluatācija ar nelielu papildu gaisa pievadi;c) īpašu, zemas NOx emisijas degļu uzstādīšana;d) dūmvadu gāzes recirkulācija degšanas gaisā;e) pakāpeniska sadedzināšana ar papildu gaisa pievadīšanu;f) otrreizēja sadedzināšana (pakāpeniska kurināmā padeve) [3].Standarti, kādus var sasniegt, ir apkopoti 1. tabulā.1.tabulaNOx standarti (mg/m3), kādus var sasniegt ar sadedzināšanas modificēšanu| | Iekārtas veids [4] | Nekontrolēta starta līnija | [5]Pārorientēta esoša iekārta | Jauna iekārta | O2 (%) |Diapazons | Tropiskā vērtība |Cietie kurināmie | 10 [6] līdz 300 MW | Sadedzināšana uz režģa (akmeņogles) | | |Virstošā slāņa sadedze | 300–1000 | — | 600 | 400 | 7 |i) stacionāra, | 300–600 | — | — | 400 | 7 |ii) cirkulējoša | 150–300 | — | — | 200 | 7 |Saberztu akmeņogļu sadedze | | | | | |i) sausais kuba atlikums | 700–1700 | 600–1100 | 800 | < 600 | 6 |ii) slapjais kuba atlikums | 1000–2300 | 1000–1400 | — | < 1000 | 6 |> 300 MW | Saberztu akmeņogļu sadedze | | | | | |i) sausais kuba atlikums, | 700–1700 | 600–1100 | — | < 600 | 6 |ii) slapjais kuba atlikums | 1000–2300 | 1000–1400 | — | < 1000 | 6 |Šķidrie kurināmie | 10 [6] līdz 300 MW | Destilētas naftas sadedze | — | — | 300 | — | 3 |Gudrona sadedze | 500–1400 | 200–400 | 400 | — | 3 |> 300 MW | Gudrona sadedze | 200–1400 | 200–400 | — | — | 3 |Gāzveida kurināmie | 10 [6] līdz 300 MW | | 150–1000 | 100–300 | — | < 300 | 3 |> 300 MW | | 250–1400 | 100–300 | — | < 300 | 3 |10. Dūmvadu gāzes attīrīšana, izmantojot selektīvu katalītisku reducēšanu (SCR), ir vēl viens NOx emisijas samazināšanas pasākums, kura efektivitāte ir 80 un vairāk procenti. Tagad ievērojama pieredze ar jaunu un pārorientētu iekārtu ekspluatāciju tiek gūta Komisijas reģionā, jo īpaši darbā ar spēkstacijām, kuru siltumjauda pārsniedz 300 MW. Ja papildus veic degšanas modificēšanu, var viegli iegūt 200 mg/m3 (cietie kurināmie, 6 % O2) un 150 mg/m3 (šķidrie kurināmie, 3 % O2) lielas vērtības.11. Selektīva nekatalītiska reducēšana (SNCR), dūmvadu gāzes attīrīšana, lai NOx samazinātu par 20 līdz 60 %, ir lētāka tehnoloģija īpašiem pielietojumiem (piemēram, pārstrādes rūpnīcu kurtuvēs un gāzes dedzināšanā ar pamatielādi).Stacionāras gāzturbīnas un iekšdedzes dzinēji12. NOx emisijas no stacionārām gāzturbīnām var samazināt vai nu ar degšanas modificēšanu (sausais paņēmiens), vai arī ar ūdens/tvaika iesmidzināšanu (slapjais paņēmiens). Abi paņēmieni ir vispāratzīti. Ar šādiem paņēmieniem var panākt 150 mg/m3 (gāze, 15 % O2) un 300 mg/m3 (nafta, 15 % O2) lielas emisijas vērtības. Ir iespējama pārorientēšana.13. NOx emisijas no stacionāriem iekšdedzes dzinējiem ar elektrisko aizdedzi var samazināt vai nu ar degšanas modificēšanu (piemēram, degšana ar liesu liesmu un izplūdes gāzu recirkulācija), vai arī ar dūmvadu gāzes attīrīšanu (noslēgts trīskomponentu katalītiskais neitralizators, SCR). Šo dažādo procesu tehniskās un ekonomiskās īstenošanas iespējas ir atkarīgas no dzinēja lieluma, dzinēja tipa (divtaktu vai četrtaktu dzinējs) un dzinēja darbības režīma (nemainīga vai mainīga slodze). Dedzināšanā ar liesu liesmu var iegūt NOx emisiju vērtības 800 mg/m3 (5 % O2), SCR procesā NOx emisijas samazinās krietni zem 400 mg/m3 (5 % O2), un trīskomponentu katalītiskais neitralizators samazina šīs emisijas zem 200 mg/m3 (5 % O2).Rūpnieciskā procesā izmantotās kurtuves – Cementa kalcinēšana14. Iepriekšējas karsēšanas procesu Komisijas reģionā vērtē kā iespējamu tehnoloģiju, ar kuras palīdzību apmēram līdz 300 mg/m3 (10 % O2) var samazināt NOx koncentrācijas jaunu un esošu cementa kalcinēšanas kurtuvju dūmvadu gāzēs.Procesi, kas nav degšana – Slāpekļskābes iegūšana15. Slāpekļskābes iegūšanā ar augstspiediena absorbciju (> 8 bar) NOx koncentrācijas neatšķaidītās izejošajās frakcijās var saglabāties līdz 400 m3. Tādu pašu emisiju daudzumu var iegūt vidēja spiediena absorbcijā, to apvienojot ar SCR vai citu tamlīdzīgu reducēšanas procesu. Ir iespējama pārorientēšana.II. KONTROLES TEHNOLOĢIJAS NOx EMISIJĀM NO MEHĀNISKAJIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM16. Šajā pielikumā ir aplūkoti tādi mehāniskie transportlīdzekļi, kurus izmanto autopārvadājumos, proti: vieglie automobiļi ar benzīndzinēju un ar dīzeļdzinēju, kā arī vieglie un smagie transportlīdzekļi. Ja vajadzīgs, attiecīgi atsaucas uz īpašām transportlīdzekļu kategorijām (M1, M2, M3, N1, N2, N3), kas definētas EEK Regulā Nr. 13 saskaņā ar 1958. gada Nolīgumu par mehānisko transportlīdzekļu ierīču un detaļu vienotu apstiprināšanas nosacījumu pieņemšanu un apstiprinājumu savstarpēju atzīšanu.17. Autotransports daudzās Komisijas valstīs ir lielākais antropogēno NOx emisiju avots, kas rada 40 līdz 80 % no kopējām valsts emisijām. Raksturīgi, ka transportlīdzekļi ar benzīndzinēju rada divas trešdaļas no kopējām autotransporta NOx emisijām.18. Tehnoloģijas, kas pieejamas slāpekļa oksīdu kontrolei no mehāniskajiem transportlīdzekļiem, ir apkopotas 3. un 6. tabulā. Parocīgi ir sagrupēt tehnoloģijas pēc esošiem vai ieteiktiem valsts un starptautiskajiem emisijas standartiem, kas atšķiras pēc kontroles stingrības pakāpes. Tā kā pašreizējie izmēģinājumu cikli atspoguļo tikai braukšanu pilsētā, relatīvo NOx emisiju aplēsēs še turpmāk ir ņemta vērā braukšana ar lielāku ātrumu, kad NOx emisijas var būt īpaši lielas.19. Dažādo tehnoloģiju papildu ražošanas izmaksas ir dotas 3. un 6. tabulā, un šie skaitļi drīzāk ir ražošanas izmaksu aprēķini, nevis mazumtirdzniecības cenas.20. Svarīga ir ražojuma atbilstības un lietošanā esošo transportlīdzekļu darbības kontrole, lai nodrošinātu, ka samazināšanās potenciālu atbilstoši emisijas standartiem panāk arī praksē.21. Tehnoloģijas, kurās ir iekļauti katalītiskie neitralizatori vai kuras ir balstītas uz to izmantošanu, patērē svinu nesaturošu degvielu. Tādu transportlīdzekļu brīva kustība, kas ir aprīkoti ar katalītiskajiem neitralizatoriem, ir atkarīga tā, vai būs plaši pieejama svinu nesaturoša degviela.Vieglie automobiļi ar benzīndzināju un ar dīzeļdzinēju (M1)22. Pielikuma 2. tabulā ir apkopoti četri emisijas standarti. Tie ir izmantoti 3. tabulā, lai sagrupētu dažādās dzinēju tehnoloģijas transportlīdzekļiem ar benzīndzinēju atbilstoši to NOx emisiju samazināšanas potenciālam.2. tabulaEmisijas standartu noteikšanaStandarts | Limiti | Piezīmes |A.ECE R. 15–04 | HC + NOx: 19–28 g/tests | Pašreizējais UNECE standarts (Regula Nr. 15, ieskaitot 04. grozījumu virkni, saskaņā ar iepriekš 16. punktā minēto 1953. gada Nolīgumu), ko pieņēmusi arī Eiropas Ekonomikas kopiena (Direktīva 83/351/EEK). ECE R. 15 pilsētu pārbaudes cikls. Emisijas limits ir atkarīgs no transportlīdzekļa masas. |B."Luksemburga 1985" | HC + NOx: 1,4–2,0 1: 8,0 g/tests Šo standartu izmanto tikai grupveida tehnoloģijā (< 1,4 l: 15,0 g/tests; > 2,0 l: 6,5 g/tests) | Laikā no 1988. līdz 1993. gadam šos standartus plānots ieviest Eiropas Ekonomikas Kopienā, kā tas ir apspriests EEK Ministru padomes 1985. gada Luksemburgas sanāksmē un par ko beigu beigās 1987. gada decembrī ir panākta vienošanās. Spēkā ir ECE R. 15 pilsētu pārbaudes cikls. Standarts > 21 dzinējiem visumā pielīdzināms ASV 1983. gada standartam. Standarts < 1,4 l dzinējiem ir noteikts uz laiku, jāizstrādā galīgais standarts. Standarts 1,4–2,0 l dzinējiem attiecas uz visiem vieglajiem automobiļiem ar > 1,4 l dīzeļdzinēju. |C."Stokholma 1985" | NOx: 0,62 g/km NOx: 0,76 g/km | Standarti [attiecīgās] valsts tiesību aktiem, kas balstīti uz "vispārējo dokumentu", kurš izstrādāts pēc 1985. gada astoņu valstu vides ministru sanāksmes Stokholmā. Sakrīt ar ASV 1987. gada standartiem, ar šādām testa procedūrām: ASV Federālā testa procedūra (1975); testa procedūra degvielas ekonomijai uz automaģistrālēm. |D."Kalifornija 1989" | NOx: 0,25 g/km | Standarti ieviešami Kalifornijas štatā (Amerikas Savienotās Valstis), sākot ar 1989. gada modeļiem. ASV Federālā testa procedūra. |3. tabulaBenzīna dzinēju tehnoloģijas, emisiju daudzums, izmaksas un degvielas patēriņš emisijas standarta pakāpeiStandarts | Tehnoloģija | Jauktu [7] NOx samazinājums (%) | Papildu [8] ražošanas izmaksas (1986. gadā Šveices frankos) | Degvielas patēriņa rādītājs [7] |A. | Starta līnija. (Pašreizējais standarta dzirksteļaizdedzes dzinējs ar karburatoru.) | [9] | — | 100 |B. | a)Degvielas iesmidzināšana + sekundārais gaiss [10], | 25 | 200 | 105 |b)nenoslēgts trīskomponentu katalizators (+ IGR), | 55 | 150 | 103 |c)dzinējs degvielai ar liesu liesmu, ar oksidācijas katalizatoru (+ IGR) [11]. | 60 | 200–600 | 90 |C. | Noslēgts trīskomponentu katalizators | 90 | 300–600 | 95 |D. | Noslēgts trīskomponentu katalizators (+ IGR) | 92 | 350–600 | 98 |23. Emisijas standartos A, B, C un D ietilpst ogļūdeņraža (HC) un oglekļa oksīda (CO), kā arī NOx emisiju limiti. Emisiju samazinājumu aplēses attiecībā uz šiem piesārņotājiem saistībā ar bāzlīnijas ECE R. 15–04 gadījumu ir dotas 4. tabulā.4.tabulaBenzīndzinēju vieglo automobiļu radīto HC un CO emisiju aplēstie samazinājumi attiecībā uz dažādām tehnoloģijāmStandarts | HC samazinājums (%) | CO samazinājums (%) |B. | a) 30–40 | 50 |b) 50–60 | 40–50 |c) 70–90 | 70–90 |C. | 90 | 90 |D. | 90 | 90 |24. Pašreizējie vieglie automobiļi ar dīzeļdzinēju var izpildīt NOx emisiju standartu A, B un C prasības. Stingras daļiņu emisiju prasības kopā ar stingri noteiktiem NOx standarta D limitiem nozīmē to, ka vieglie automobiļi ar dīzeļdzinēju būs vēl jāuzlabo, varbūt iekļaujot degvielas sūkņa elektronisko kontroli, progresīvas degvielas iesmidzināšanas sistēmas, izplūdes gāzu recirkulāciju un daļiņu uztvērējus. Šobrīd eksistē tikai eksperimentāli transportlīdzekļi. (Skatīt arī 6. tabulas a) zemsvītras piezīmi).Citi vieglie transportlīdzekļi (N1)25. Piemēro kontroles metodes vieglajiem automobiļiem, bet NOx samazinājumi, izmaksas un ieviešanas laiki tirdzniecībā var būt atšķirīgi.Smagie transportlīdzekļi ar benzīndzinēju (M2, M3, N2, N3)26. Rietumeiropā ir neliels skaits šīs klases transportlīdzekļu, un Austrumeiropā tas kļūst aizvien mazāks. Par nelielām izmaksām, būtiski neuzlabojot tehnoloģiju, varētu panākt ASV 1990. gada un ASV 1991. gada NOx emisiju līmeni (skat. 5. tabulu).Smagie transportlīdzekļi ar dīzeļdzinēju (M2, M3, N2, N3)27. Pielikuma 5. tabulā ir apkopoti trīs emisijas standarti. Tie ir izmantoti 6. tabulā, lai sagrupētu dzinēju tehnoloģijas smagajiem transportlīdzekļiem ar dīzeļdzinēju atbilstoši NOx samazināšanas potenciālam. Bāzlīnijas dzinēja konfigurācija mainās, un ir tendence dabiskas velkmes dzinējus nomainīt ar motoriem ar turbokompresoru. Šī tendence ir saistīta ar uzlabotu bāzlīnijas degvielas patēriņa rādītājus. Tādēļ nav iekļauti salīdzinoši patēriņa aprēķini.5. tabulaEmisijas standartu noteikšanaStandarts | NOx limiti (g/kWh) | Piezīmes |I.ECE R. 49 | 18 | 13. režīma pārbaude |II.ASV 1990 | 8,0 | Pārbaudes izmēģinājumi |III.ASV 1991 | 6,7 | Pārbaudes izmēģinājumi |6. tabulaSmago transportlīdzekļu dīzeļdzinēja tehnoloģijas, emisijas daudzums [12] un izmaksas attiecībā uz emisijas standarta līmeņiemStandarts | Tehnoloģija | NOx samazinājuma aplēse (%) | Papildu ražošanas izmaksas (1984. gadā, ASV dolāros) |I. | Pašreizējais parastais dīzeļdzinējs ar tiešu iesmidzināšanu | — | — |II. [13] | Turbopūte + pēcdzesēšana + iesmidzināšanas laikiestate ar palēninājumu (degkameras un kanāla modifikācija) (ar dabiskas velkmes dzinējiem diez vai varēs panākt šo standartu) | 40 | $115 ($69 attiecina uz NOx standartu) [14] |III. [13] | Sīkāki tehnoloģiju precizējumi kopā ar mainīgu iesmidzināšanas laikiestati un elektronikas izmantošanu, minēti II iedaļā | 50 | $404 ($68 attiecina uz NOx standartu) [14] |[1] "Gaisa piesārņojuma pētījumi Nr. 4" (Apvienoto Nāciju Organizācijas publikācija, pārdošanas numurs E.87.II.E.36)[2] Šobrīd ir grūti nodrošināt absolūti ticamus datus par kontroles tehnoloģiju izmaksām. Tādēļ ar šajā pielikumā iekļautajām ziņām par izmaksām jāizceļ attiecība starp dažādu tehnoloģiju izmaksām, nevis uz absolūtiem izmaksu skaitļiem.[3] Šāda tipa sadedzināšanas tehnoloģija ir maz pārbaudīta praksē.[4] Jaudas skaitļi ir domāti (termiskā) siltuma jauda (MW) atkarībā no degvielas (mazāka siltumietilpība).[5] Ar atrašanās vietu saistītu specifisku faktoru dēļ, un tā kā esošas iekārtas pārorientēšanas gadījumā ir lielāka neskaidrība, var norādīt tikai aptuvenās vērtības.[6] Runājot par mazām (10 līdz 100 MW) iekārtām, attiecībā uz visiem dotajiem skaitļiem ir mazāka skaidrība.[7] Jauktu NOx samazinājums un degvielas patēriņa rādītājs ir aprēķināts par vidējo svērto Eiropas vieglo automašīnu, kuru ekspluatē parastos Eiropas braukšanas apstākļos.[8] Papildu ražošanas izmaksas būtu ticamākas, ja tās būtu izteiktas vieglā automobiļa kopējo izmaksu procentos. Taču, tā kā izmaksu aprēķini galvenokārt paredzēti tikai relatīvam salīdzinājumam, ir saglabāts oriģināldokumentos esošais formulējums.[9] Jauktu NOx emisiju koeficients = 2,6 g/km.[10] "IGR" ir izplūdes gāzu recirkulācija.[11] Tikai pamatojoties uz datiem par eksperimentāliem dzinējiem. Transportlīdzekļus ar dzinējiem, kas darbināmi ar liesas liesmas degvielu, praktiski neizgatavo.[12] Ja ir sliktāka dīzeļdegvielas kvalitāte, tas atstāj nelabvēlīgu ietekmi uz emisiju un var ietekmēt degvielas patēriņu gan smagajiem, gan vieglajiem transportlīdzekļiem.[13] Vēl ir jāpārliecinās, ka jaunas detaļas ir plaši pieejamas.[14] Atlikums ir atkarīgs no daļiņu kontroles un citiem apsvērumiem.--------------------------------------------------


text:
 Avis juridique important
 |
 22004A0430(02)
 Protocol adjusting the trade aspects of the Europe Agreement establishing an association between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Republic of Latvia, of the other part, to take account of the outcome of negotiations between the parties on new mutual agricultural concessions
 Official Journal L 162 , 30/04/2004 P. 0083 - 0112
 Protocoladjusting the trade aspects of the Europe Agreement establishing an association between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Republic of Latvia, of the other part, to take account of the outcome of negotiations between the parties on new mutual agricultural concessionsTHE EUROPEAN COMMUNITY, hereinafter referred to as "the Community",of the one part, andTHE REPUBLIC OF LATVIA,of the other part,Whereas:(1) The Europe Agreement establishing an association between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Republic of Latvia, of the other part (hereinafter referred to as "the Europe Agreement") was signed in Luxembourg on 12 June 1995 and entered into force on 1 February 1998(1).(2) Article 20(4) of the Europe Agreement provides that the Community and the Republic of Latvia shall examine in the Association Council, product by product and on an orderly and reciprocal basis, the possibility of granting each other additional agricultural concessions. On this basis negotiations have been undertaken and were concluded between the parties.(3) For the first time, improvements to the preferential agricultural regime of the Europe Agreement were provided for in the Protocol adjusting trade aspects of the Europe Agreement(2) to take account of the last enlargement of the Community and the outcome of the GATT Uruguay Round.(4) Two further rounds of negotiations for improved agricultural trade concessions were concluded on 8 May 2000 and 4 April 2002.(5) From the one side, the Council decided, by virtue of Regulation (EC) No 1362/2002 of 22 July 2002 establishing concessions in the form of Community tariff quotas for certain agricultural products and providing for an adjustment, as an autonomous and transitional measure, of certain agricultural concessions provided for in the Europe Agreement with Latvia(3), to apply on a provisional basis, as from 1 July 2002, the Community concessions resulting from the 2000 and the 2002 rounds of negotiations, and from the other side the Government of the Republic of Latvia took in the Law on Import Customs Tax (Tariffs), Tariff Quotas and Arrangements for Additional Control of Import and Information Applicable to the Agriculture Products Originating in the Community(4) legislative provisions, to apply, as from the same date of 1 July 2002, the equivalent Latvian concessions.(6) The abovementioned concessions will be replaced on the date of entry into force of this Protocol by the concessions provided for herein,HAVE AGREED AS FOLLOWS:Article 1The arrangements for import into the Community applicable to certain agricultural products originating in Latvia as set out in Annexes A(a) and A(b) and the arrangements for import into Latvia applicable to certain agricultural products originating in the Community as set out in Annexes B(a) and B(b) to this Protocol shall replace those set out in Annexes Va, X and XI as referred to in Article 20(2), as amended, of the Europe Agreement.Article 2This Protocol shall form an integral part of the Europe Agreement.The Annexes to this Protocol shall form an integral part thereof.Article 3This Protocol shall be approved by the Community and the Republic of Latvia in accordance with their respective procedures. The Contracting Parties shall take the necessary measures to implement this Protocol.Article 4This Protocol shall enter into force on the first day of the first month following the Contracting Parties' notification of the accomplishment of their respective procedures according to Article 3.Quantities of goods subject to tariff quotas and released for free circulation as from 1 July 2002 in accordance with the concessions provided for in Annex C(b) to Regulation (EC) No 1362/2002 and Annex 2 of the Latvian Law on Import Customs Tax (Tariffs), Tariff Quotas and Arrangements for Additional Control of Import and Information Applicable to the Agriculture Products Originating in the Community shall be fully counted against the quantities provided for in Annexes A(b) and B(b) to this Protocol, except for quantities for which import licences were issued before 1 July 2002.Article 5This Protocol shall be drawn up in duplicate in the Danish, Dutch, English, Finnish, French, German, Greek, Italian, Portuguese, Spanish, Swedish and Latvian languages, each of these texts being equally authentic.Hecho en Bruselas, el veintiuno de abril de dos mil cuatro./Udfærdiget i Bruxelles den enogtyvende april to tusind og fire./Geschehen zu Brüssel am einundzwanzigsten April zweitausendundvier./Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι μία Απριλίου δύο χιλιάδες τέσσερα./Done at Brussels on the twenty-first day of April in the year two thousand and four./Fait à Bruxelles, le vingt et un avril deux mille quatre./Fatto a Bruxelles, addì ventuno aprile duemilaquattro./Gedaan te Brussel, de eenentwintigste april tweeduizendvier./Feito em Bruxelas, em vinte e um de Abril de dois mil e quatro./Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäensimmäisenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaneljä./Som skedde i Bryssel den tjugoförsta april tjugohundrafyra./Parakstits Brisele, divi tukstosi ceturta gada divdesmit pirmaja apriliPor la Comunidad Europea/For Det Europæiske Fællesskab/Für die Europäische Gemeinschaft/Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα/For the European Community/Pour la Communauté européenne/Per la Comunità europea/Voor de Europese Gemeenschap/Pela Comunidade Europeia/Euroopan yhteisön puolesta/På Europeiska gemenskapens vägnar>PIC FILE= "L_2004162EN.008501.TIF">Latvijas Republikas varda>PIC FILE= "L_2004162EN.008502.TIF">(1) OJ L 26, 2.2.1998, p. 3.(2) OJ L 317, 10.12.1999, p. 1.(3) OJ L 198, 27.7.2002, p. 13.(4) Latvijas Vestnesis (Latvian Official Journal) No 97, 28.6.2002.ANNEX A(a)The following products originating in Latvia shall benefit from a preferential zero-duty within unlimited quantities (applicable duty 0 % of MFN) when imported into the CommunityCN Code(1)0101 10 900101 90 190101 90 300101 90 900104 20 100106 19 100106 39 1002050206 80 910206 90 910207 13 910207 14 910207 26 910207 27 910207 35 910207 36 890208 10 110208 10 190208 20 000208 30 000208 40 100208 40 900208 50 000208 90 100208 90 550208 90 600208 90 950210 91 000210 92 000210 93 000210 99 100210 99 310210 99 390210 99 590210 99 790210 99 800407 00 900410 00 000601 100601 200602060306040701 10 000701 90 100703 100703 90 000707 00 900708 10 000708 90 000709 10 000709 20 000709 30 000709 40 000709 52 000709 590709 600709 70 000709 90 100709 90 200709 90 500709 90 700709 90 900710 29 000710 30 000710 80 510710 80 590710 80 690710 80 800710 80 850711 40 000711 59 000711 90 100711 90 500711 90 800711 90 900712 20 000712 32 000712 33 000712 39 000713 50 000713 90 100713 90 900802 11 900802 12 900802 21 000802 22 000802 31 000802 32 000802 40 000802 90 500802 90 850806 20 110806 20 120806 20 910806 20 920806 20 980808 20 900809 40 900810 40 300810 40 500810 40 900811 90 390811 90 500811 90 750811 90 800811 90 850811 90 950812 10 000812 90 400812 90 500812 90 600812 90 990813 10 000813 20 000813 30 000813 40 100813 40 300813 40 950813 50 150813 50 190813 50 910813 50 990901 12 000901 21 000901 22 000901 90 900902 10 000904 12 000904 20 100904 20 900907 00 000910 40 130910 40 190910 40 900910 91 900910 99 991106 10 001106 301208 10 00120912101211 90 301212 10 101212 10 991214 90 101502 00 901503 00 191503 00 90150415071508151115121513151415151516 10 101516 10 901516 20 911516 20 951516 20 961516 20 981518 00 311518 00 391522 00 911602 311602 90 101602 90 311602 90 411602 90 721602 90 741602 90 761602 90 781602 90 981603 00 101704 90 102001 90 202001 90 702001 90 752001 90 852003 20 002003 90 002004 90 502004 90 912004 90 982005 10 002005 60 002005 90 102005 90 502006 00 992007 10 912007 10 992008 11 922008 11 942008 11 962008 11 982008 19 192008 19 932008 19 952008 19 992008 40 112008 40 212008 40 292008 40 392008 40 512008 40 592008 40 712008 40 792008 40 912008 40 992008 50 112008 60 112008 60 312008 60 392008 60 512008 60 592008 60 612008 60 692008 60 712008 60 792008 60 912008 60 992008 80 112008 80 312008 80 392008 92 122008 92 142008 92 342008 92 382008 92 512008 92 592008 92 742008 92 782008 92 932008 92 962008 92 982008 99 282008 99 372008 99 402008 99 452008 99 492008 99 552008 99 682008 99 722008 99 782008 99 992009 31 112009 39 312009 41 102009 49 302009 50 102009 50 902009 80 192009 80 382009 80 502009 80 632009 80 692009 80 712009 80 792009 80 892009 80 952009 80 962009 80 992009 90 192009 90 292009 90 392009 90 512009 90 592009 90 962009 90 972009 90 982204 30 102302 50 002306 90 192308 00 902309 10 512309 10 902309 90 102309 90 312309 90 412309 90 51(1) As defined in Commission Regulation (EC) No 2031/2001 of 6 August 2001 amending Annex I to Council Regulation (EEC) No 2658/87 on the tariff and statistical nomenclature and on the Common Customs Tariff (OJ L 279, 23.10.2001, p. 1).ANNEX A(b)Imports into the Community of the following products originating in Latvia shall be subject to the concessions set out below (MFN = most-favoured-nation duty)>TABLE>ANNEX to ANNEX A(b)Minimum import price arrangement for certain soft fruit for processing1. Minimum import prices are fixed as follows for the following products for processing originating in Latvia:>TABLE>2. The minimum import prices, as set out in point 1, will be respected on a consignment-by-consignment basis. In the case of a customs declaration value being lower than the minimum import price, a countervailing duty will be charged equal to the difference between the minimum import price and the customs declaration value.3. If the import prices of a given product covered by this Annex show a trend suggesting that the prices could go below the level of the minimum import prices in the immediate future, the European Commission will inform the Latvian authorities in order to enable them to correct the situation.4. At the request of either the Community or Latvia, the Association Council shall examine the functioning of the system or the revision of the level of the minimum import prices. If appropriate, the Association Council shall take the necessary decisions.5. To encourage and promote the development of trade and for the mutual benefit of all parties concerned, a consultation meeting may be organised three months before the beginning of each marketing year in the Community. This consultation meeting will take place between the European Commission and the interested European producers' organisations for the products concerned, on the one part and the authorities', producers' and exporters' organisations of all the associated exporting countries, on the other part.During this meeting, the market situation for soft fruit including, in particular, forecasts for production, stock situation, price evolution and possible market development, as well as possibilities to adapt supply to demand, will be discussed.ANNEX B(a)The following products originating in the Community shall benefit from a preferential zero-duty within unlimited quantities (applicable duty 0 % of MFN) when imported into LatviaCN code0101 100101 900102 100102 90 900103 10 000104 10 100104 20 100104 20 900105010602050206 80 100206 80 910206 80 990206 90 100206 90 910206 90 990208 20 000208 90 100208 90 200208 90 400208 90 550208 90 600208 90 950210 91 000210 92 000210 93 000210 99 310210 99 390210 99 590210 99 710210 99 790210 99 800210 99 900402 29 110408 11 200408 19 200408 91 200408 99 200410 00 000501 00 0005020503 00 000504 00 000505050605070508 00 000509 000510 00 00051106010602 10 100602 10 900602 20 100602 20 900602 40 900602 90 200602 90 300602 90 410602 90 450602 90 490602 90 510602 90 590602 90 700602 90 990603 10 300603 10 400603 90 000604 100604 910604 990703 100707 00 900708 10 000708 90 000709 10 000709 20 000709 30 000709 40 000709 52 000709 590709 600709 70 000709 90 100709 90 200709 90 310709 90 400709 90 500709 90 700709 90 900710 29 000710 30 000710 80 100710 80 510710 80 590710 80 690710 80 800710 80 850711 20 100711 20 900711 30 000711 40 000711 90 100711 90 500711 90 800711 90 900712 20 000712 32 000712 33 000712 39 000712 90 1107130714 20 100714 20 900714 90 90080108020803 0008040805080608070808 20 500808 20 900809 10 000809 20 050809 20 950809 30 100809 30 900809 40 050809 40 900810 20 100810 20 900810 400810 50 000810 900811081208130814 00 00090109020903 00 0009040905 00 0009060907 00 00090809090910100510061007 001008 30 001102 201102 301103 131103 19 501103 20 401103 20 501104 19 501104 19 911104 23 101106 10 001106 30 101106 30 9011071201 0012021203 00 001204 0012051206 00120712081209 10 001209 21 001209 29 501209 29 601209 30 001209 911209 991210121112121213 00 0012141301 10 001301 20 001301 90 101301 90 901302 11 001302 19 051302 19 981302 32 901302 39 001503 0015041507150815091510 0015111512 11 101512 21 101512 21 901512 29 101512 29 9015131514151515161518 00 311518 00 391522 00 311522 00 391522 00 911522 00 991602 90 101602 90 311602 90 411602 90 721602 90 741602 90 761602 90 781602 90 981603 00 101603 00 801702 111702 201702 301702 401702 601702 90 301702 90 501702 90 601702 90 711702 90 751702 90 791702 90 801702 90 991801 00 001802 00 002001 90 102001 90 202001 90 652001 90 702001 90 752001 90 852001 90 912003 20 002003 90 002004 90 502004 90 912004 90 982005 10 002005 60 002005 70 102005 70 902005 90 102005 90 502006 00 102006 00 912006 00 992007 10 912007 10 992007 91 902007 99 932008 11 922008 11 942008 11 962008 11 982008 192008 20 192008 20 392008 20 512008 20 592008 20 712008 20 792008 20 912008 20 992008 30 112008 30 312008 30 392008 30 512008 30 552008 30 592008 30 712008 30 752008 30 792008 30 902008 40 112008 40 212008 40 292008 40 392008 40 512008 40 592008 40 712008 40 792008 40 912008 40 992008 50 112008 50 312008 50 392008 50 592008 50 612008 50 692008 50 712008 50 792008 50 922008 50 942008 50 992008 60 112008 60 312008 60 392008 60 512008 60 592008 60 612008 60 692008 60 712008 60 792008 60 912008 60 992008 70 112008 70 312008 70 392008 70 592008 70 612008 70 692008 70 712008 70 792008 70 922008 70 942008 70 992008 80 112008 80 312008 80 392008 922008 992009 31 112009 39 312009 41 102009 49 302009 50 102009 50 902009 80 192009 80 382009 80 502009 80 632009 80 692009 80 712009 80 792009 80 892009 80 952009 80 962009 80 992009 90 192009 90 292009 90 392009 90 512009 90 592009 90 962009 90 972009 90 982204 212204 292204 30 102301 10 002301 20 002304 00 002305 00 002306 10 002306 20 002306 30 002306 41 002306 49 002306 50 002306 60 002306 70 002306 90 112306 90 192306 90 902307 00 112307 00 902308 00 112308 00 402308 00 902309 10 112309 10 312309 10 512309 10 902309 90 102309 90 312309 90 412309 90 512401ANNEX B(b)Imports into Latvia of the following products originating in the Community shall be subject to the concessions set out below>TABLE>


text:
 Avis juridique important
 |
 22001D0036
 Decisione del Comitato misto SEE n. 36/2001 del 30 marzo 2001 che modifica l'allegato I (Questioni veterinarie e fitosanitarie) dell'accordo SEE
 Gazzetta ufficiale n. L 158 del 14/06/2001 pag. 0028 - 0029
 Decisione del Comitato misto SEEn. 36/2001del 30 marzo 2001che modifica l'allegato I (Questioni veterinarie e fitosanitarie) dell'accordo SEEIL COMITATO MISTO SEE,visto l'accordo sullo Spazio economico europeo, come modificato dal protocollo che adegua l'accordo sullo Spazio economico europeo (in prosieguo: "l'accordo"), in particolare l'articolo 98,considerando quanto segue:(1) L'allegato I dell'accordo è stato modificato dalla decisione del Comitato misto SEE n. 189/1999 del 17 dicembre 1999(1).(2) Occorre integrare nell'accordo la decisione 1999/312/CE del Consiglio, del 29 aprile 1999, che modifica la decisione 93/383/CEE relativa ai laboratori di riferimento per il controllo delle biotossine marine(2).(3) La presente decisione non si applica al Liechtenstein,DECIDE:Articolo 1Al punto 17 (decisione 93/383/CEE del Consiglio) della parte 6.2 del capitolo I dell'allegato I dell'accordo è aggiunto il testo seguente: ", modificata da:- 399 D 0312: Decisione 1999/312/CE del Consiglio, del 29 aprile 1999 (GU L 120 dell'8.5.1999, pag. 37)."Articolo 2I testi della decisione 1999/312/CE del Consiglio nelle lingue islandese e norvegese, da pubblicare nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale delle Comunità europee, fanno fede.Articolo 3La presente decisione entra in vigore il 31 marzo 2001, a condizione che tutte le notificazioni previste dall'articolo 103, paragrafo 1 dell'accordo(3) siano pervenute al comitato misto SEE.Articolo 4La presente decisione è pubblicata nella sezione SEE e nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale delle Comunità europee.Fatto a Bruxelles, il 30 marzo 2001.Per il Comitato misto SEEIl PresidenteP. Westerlund(1) GU L 74 del 15.3.2001, pag. 24.(2) GU L 120 dell'8.5.1999, pag. 37.(3) Non è stata comunicata l'esistenza di obblighi costituzionali.


text:
 31.10.2013
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 291/12
 DECISIONE DEL COMITATO MISTO SEE
 N. 59/2013
 del 3 maggio 2013
 che modifica l’allegato II (Regolamentazioni tecniche, norme, prove e certificazioni) dell’accordo SEE
 IL COMITATO MISTO SEE,
 visto l’accordo sullo Spazio economico europeo, in seguito denominato «l’accordo SEE», in particolare l’articolo 98,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Occorre integrare nell’accordo SEE il regolamento (UE) n. 630/2012 della Commissione, del 12 luglio 2012, che modifica il regolamento (CE) n. 692/2008 per quanto concerne le prescrizioni relative all’omologazione dei veicoli a motore alimentati a idrogeno e a miscele di idrogeno e gas naturale riguardo alle emissioni e l’inclusione di informazioni specifiche sui veicoli muniti di un motopropulsore elettrico nella scheda informativa ai fini dell’omologazione CE (1).
 (2)
 Occorre pertanto modificare opportunamente l’allegato II dell’accordo SEE,
 HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
 Articolo 1
 Nell’allegato II dell’accordo SEE, capitolo I, al punto 45zu [regolamento (CE) n. 692/2008 della Commissione] è aggiunto il seguente trattino:
 «—
 32012 R 0630: Regolamento (UE) n. 630/2012 della Commissione, del 12 luglio 2012 (GU L 182 del 13.7.2012, pag. 14).»
 Articolo 2
 I testi del regolamento (UE) n. 630/2012 nelle lingue islandese e norvegese, da pubblicare nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell’Unione europea, fanno fede.
 Articolo 3
 La presente decisione entra in vigore il 4 maggio 2013, a condizione che siano state effettuate tutte le notifiche previste all’articolo 103, paragrafo 1, dell’accordo SEE (2).
 Articolo 4
 La presente decisione è pubblicata nella sezione SEE e nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
 Fatto a Bruxelles, il 3 maggio 2013
 Per il Comitato misto SEE
 Il presidente
 Gianluca GRIPPA
 (1) GU L 182 del 13.7.2012, pag. 14.
 (2) Non è stata comunicata l’esistenza di obblighi costituzionali.


type: legislation

text:
 5.10.2011
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 260/1
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 981/2011
 z dne 30. septembra 2011
 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Jabłka grójeckie (ZGO)]
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4),
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Poljske za registracijo imena „Jabłka grójeckie“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
 (2).
 (2)
 Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 30. septembra 2011
 Za Komisijo V imenu predsednika
 Dacian CIOLOȘ
 Član Komisije
 (1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.
 (2) UL C 322, 27.11.2010, str. 35.
 PRILOGA
 Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:
 Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveža ali predelana
 POLJSKA
 Jabłka grójeckie (ZGO)


type: caselaw

text:
 6.8.2005
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 193/32
 José María Perez Santander'i 18. mai 2005. aasta hagi Euroopa Liidu Nõukogu vastu
 (Kohtuasi T-201/05)
 (2005/C 193/55)
 Kohtumenetluse keel: prantsuse
 José María Perez Santander, elukoht Ixelles (Belgia), esitas 18. mail 2005 Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtule hagi Euroopa Liidu Nõukogu vastu. Hageja esindajad on advokaadid Georges Vandersanden ja Laure Levi.
 Hageja palub esimese astme kohtul:
 —
 tühistada hageja palgaastme määramine tema töölevõtmise otsuses selles osas, milles see põhineb uute personalieeskirjade XIII lisa artikli 12 lõikel 3;
 —
 sellest järelduvalt määrata uuesti hageja teenistuskäik (sh hinnates tema kogemust sel viisil ennistatud palgaastmes, tema õigusi edutamisele ja pensionile), lähtudes palgaastmest, milles ta oleks tulnud ametisse nimetada konkursiteadaande alusel, millest tulenevalt kanti ta töölevõtmise reservnimekirja, kas selles konkursiteadaandes esitatud palgaastmes või sellele vastavas uutest personalieeskirjadest tulenevas palgaastmes (ning sobivas palgajärgus vastavalt enne 1. maid 2004 kohaldatavatele eeskirjadele), alates tema ametisse nimetamise otsusest;
 —
 mõista Euroopa Keskpanga poolt asjaomasel ajavahemikul peamiste refinantseerimistehingute suhtes kehtestatud intressimäärade alusel, mida on suurendatud kahe punkti võrra, hageja kasuks välja hilinemisega seotud intressid kogusummalt, mis vastab tema töölevõtmise otsuses esitatud põhipalga ja selle palgaastme vahele, millele tal oleks pidanud olema õigus kuni tema korrapärase palgaastme määramise otsuse tegemise kuupäevani;
 —
 mõista kõik kohtukulud välja kostjalt.
 Õiguslikud alused ja peamised argumendid
 Käesolevas asjas esitatud õiguslikud alused ja peamised argumendid on sarnased kohtuasjas T-58/05: Centeno Mediavilla jt v. komisjon (1) esitatud õiguslike aluste ja peamiste argumentidega.
 (1) ELT C 93, 16.4.2005, lk 38.


type: wikipedia

text:
Orpheus (titre original et complet : Die wunderbare Beständigkeit der Liebe oder Orpheus, ou La Merveilleuse constance de l’amour ou Orphée), TWV 21:18, est un opéra baroque de Georg Philipp Telemann créé sur scène en 1728 à Karlsruhe.
 Historique
 Le livret, d'un librettiste anonyme, est inspiré de la tragédie lyrique de 1690, Orphée, écrite par Michel du Boulay et composée par Louis Lully, fils de Jean-Baptiste. Bien qu'écrit en allemand, le livret contient quelques scènes en italien et en français.
 Orpheus est créé en version concertante le 9 mars 1726 à l’Opéra de Hambourg et en version scénique seulement en 1728 à Karlsruhe, dans la résidence du margrave Carl-Wilhelm von Baden-Durlach. Il n'est donné sur scène à Hambourg que le 15 octobre 1736, Telemann étant alors directeur de l'opéra.
 Postérité
 Oublié pendant près de deux siècles, l'opéra est redécouvert durant le XXe siècle, notamment grâce à l'enregistrement mené par René Jacobs en 1998, dans une version corrigée et comblée, avec la RIAS Chamber Choir et le Berlin Academy for Ancient Music. Il n'est cependant pas parvenu complet jusqu'à nous, obligeant les chefs d'orchestres à composer avec des trous dans la partition.
 En 1994, l'Opéra National de Berlin demande à René Jacobs de réaliser une représentation scénique de l'ouvrage, qui verra le jour en juillet de la même année au Festival d'Innsbruck. La Monnaie donne une représentation en 2014, dirigée par Korneel Bernolet et mise en scène par Guy Joosten. L'Atelier lyrique de Tourcoing propose une production de l'opéra en 2021, dirigée par René Jacobs avec le B'rock Orchestra.
 Description
 Orpheus, d'une durée d'environ deux heures et quarante minutes, est distribué en trois actes.
 Le récit reprend la légende d'Orphée des Métamorphoses d'Ovide, descendant aux enfers pour récupérer sa femme, Eurydice. Cependant, le livret a la particularité d'y ajouter le personnage d'Orasia, éperdument amoureuse d'Orphée. Quand elle tue sa rivale et que le chanteur, par la douceur de son chant, arrive à faire relâcher Eurydice de l'emprise de Pluton mais ne parvient à la faire revenir chez les vivants, elle devient folle de rage et le tue à son tour. Prise de remords, elle meurt à sa suite, pour le rejoindre dans le royaume des morts.
 Rôles
 Argument
 Acte 1
 Un jardin vers la ville de Thrace.
 Orasie, reine Thrace, admet son amour pour Orphée à Ismène et, annoncant vouloir se débarrasser de sa rivale, Eurydice, lui jette un sort. La reine rappelle Orphée à la cour lorsque Eurydice, arrivant au palais, se fait mordre par un serpent et meurt. Abattu par la nouvelle, Orphée souhaite se laisser mourir, lorsque Eurimedes lui annonce qu'il pourra la ramener, si Orphée se rend aux enfers.
 Acte 2
 Le royaume des morts
 Pluton, le maître des enfers, ordonne de capturer Orphée, nouvellement arrivé. Cependant, il parvient à apaiser les forces démoniaques par son chant et à attendrir Pluton, qui accepte de libérer Eurydice. La seule condition pour qu'elle revienne dans le monde des vivants est qu'il ne doit pas la regarder avant d'y être arrivé. Il n'y parvient pas et elle se retrouve de nouveau abîmée dans le monde des morts.
 Acte 3
 Un jardin près du mont Rhodope
 Orasie attend le retour d'Orphée et s'apprête à tuer sa rivale une seconde fois. Mais, remonté seul, il la repousse ainsi qu'Eumenides et se met à se lamenter, rongé par le remords. Orasie veut se venger de l'affront et tue le chanteur. Regrettant son geste, Orasie meurt à son tour et rejoint Orphée aux enfers.
 Analyse
 Les scènes en français et en italien ont certainement été placées au sein de la partition pour satisfaire le goût du public d'alors, mais également pour leurs caractéristiques lyriques propres. La langue transalpine est utilisée pour ses qualités virtuoses des airs vifs tandis que le français s'inspire des airs de cours.
 Quelques passages dans la partition sont repris d'autres compositeurs. On retrouve notamment Haendel dans l'air d'Eurimedes au troisième acte, depuis l'air dans son Rinaldo.
 Enregistrements
 Orpheus, oder Dir wunderbare Beständigkeit der Liebe, chez Harmonia Mundi, enregistré en 1996 et paru en 1998, RIAS Kammerchor et Akademie für Alte Musik Berlin dirigé par René Jacobs, distribution : Dorothea Röschmann (Orasie), Roman Trekel (Orpheus), Ruth Ziesak (Eurydice), Werner Güra (Eurimenides) et María Cristina Kiehr, 2 CD.
 Orpheus, L'Orfeo Barockorchester, direction Michi Gaigg, DHM, 2011, distrubution : Markus Volpert (Orfeo), Dorothee Mields (Orasie), Ulrike Hofbauer (Eurydice), Christian Zenker (Eurimedes) et Reinhard Mayr (Pluton).
 Notes et références
 Liens externes
 Œuvre de Georg Philipp Telemann
 Opéra allemand
 Opéra créé en Allemagne
 Opéra inspiré par le mythe d'Orphée
 Opéra des années 1720
 Opéra en allemand


text:
Mehmedalija Mak Dizdar (Stolac, 1917. október 17. – Szarajevó, 1971. július 14.) bosnyák költő.
 Életrajza
 Muharem Dizdar és Nezira Babović gyermekeként született. (Édesanyja és Refika nevű nővére 1945-ben a jasenovaci koncentrációs táborban lelték halálukat.) Az általános iskolát Stolacban végezte, gimnáziumba Szarajevóban járt, 1936-ban költözött a városba, itt tett érettségi vizsgát is. A második világháború után az Oslobođenje című napilapnál dolgozott mint főszerkesztő. Később a Bosznia-Hercegovinai Írószövetség elnökévé választották, mely tisztet haláláig betöltötte.
 Kötetei
 Okrutnosti kruga (1960)
 Koljena za madonu
 Minijature
 Ostrva
 Kameni spavač (1966)
 Modra rijeka (1971)
 Emlékezete
 Az ő arcképe szerepel a Bosznia-hercegovinai Föderáció által kiadott 10 márkáson.
 Jegyzetek
 További információk
 Mak Dizdar alapítvány
 Versei eredeti nyelven
 Költők
 Írók
 Bosnyákok
 1917-ben született személyek
 1971-ben elhunyt személyek


type: other

text:
CSM Bucovina Suceava a ”rupt” doar o ”cracă” din Stejarul Buzău | Suceava News Online
 În cadrul etapei a IV-a a Diviziei Naționale de rugby, CSM Bucovina Suceava a jucat pe terenul grupării Stejarul Buzău. La capătul unui joc aprig disputant, gazdele s-au impus cu 24-18 (14-12). În urma acestui rezultat, gruparea suceveană a luat doar punctual bonus defensive și are 10 puncte în clasament.
 Pentru CSM Bucovina Suceava în partida cu Stejarul Buzău au marcat: Bursuc și Scolobiuc, câte un eseu, același Scolobiuc reușind o transformare și două lovituri de pedeapsă.
 ”Îmi pare rău că că nu am reușit să câștigăm acest meci. Am comis o sumedenie de greșeli în apărare, iar linia noastră de ”treisferturi” a fost ușor de penetrat. Sper să ne concentrăm mai bine în jocurile ce vor urma” a declarat antrenorul echipei CSM Bucovina Suceava, Constantin Vlad.
 Alte rezultate consemnate în etapa a IV-a a Diviziei Naționale de rugby:
 CSM U 23 București – CSU AV Arad 76-3
 RC Bârlad – Știința Petroșani 44-0
 Poli Iași – CS Năvodari 13-14
 Constantin Vlad,CSM Bucovina Suceava,Divizia Nationala de Rugby,rugby,Stejarul Buzau
 Șase puncte din șase pentru echipele sucevene în etapa a XX-a


text:
 12.12.2019
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 323/37
 DECIZIA NR. 19/2018 A COMITETULUI MIXT AL SEE
 din 9 februarie 2018
 de modificare a anexei II
 (Reglementări tehnice, standarde, încercări și certificare) la Acordul privind SEE [2019/2055]
 COMITETUL MIXT AL SEE,
 având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolul 98,
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul (UE) 2016/425 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind echipamentele individuale de protecție și de abrogare a Directivei 89/686/CEE a Consiliului (1) trebuie încorporat în Acordul privind SEE.
 (2)
 Regulamentul (UE) 2016/425 abrogă, cu efect de la 21 aprilie 2018, Directiva 89/686/CEE a Consiliului (2), care este încorporată în Acordul privind SEE și care, prin urmare, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE cu efect de la 21 aprilie 2018.
 (3)
 Prin urmare, anexa II la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință,
 ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
 Articolul 1
 În anexa II la Acordul privind SEE, capitolul XXII se modifică după cum urmează:
 1.
 După punctul 1 (Directiva 89/686/CEE a Consiliului), se introduce următorul punct:
 „2.
 32016 R 0425: Regulamentul (UE) 2016/425 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind echipamentele individuale de protecție și de abrogare a Directivei 89/686/CEE a Consiliului (JO L 81, 31.3.2016, p. 51).”
 2.
 Textul de la punctul 1 (Directiva 89/686/CEE a Consiliului) se elimină cu efect de la 21 aprilie 2018.
 Articolul 2
 Textele Regulamentului (UE) 2016/425 în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.
 Articolul 3
 Prezenta decizie intră în vigoare la 10 februarie 2018, cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (*1).
 Articolul 4
 Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.
 Adoptată la Bruxelles, 9 februarie 2018.
 Pentru Comitetul mixt al SEE
 Președintele
 Claude MAERTEN
 (1) JO L 81, 31.3.2016, p. 51.
 (2) JO L 399, 30.12.1989, p. 18.
 (*1) Nu au fost semnalate obligații constituționale.


text:
Število zadetkov: 672cT0mZGF0YWJhc2UlNUJTT1ZTJTVEPVNPVlMmZGF0YWJhc2UlNUJJRVNQJTVEPUlFU1AmZG9jX2NvZGU9JnRhc2tfY29kZT0mc291cmNlMj0mdXNfZGVjaXNpb249JmVjbGk9Jm1lZXRfZGF0ZUZyb209Jm1lZXRfZGF0ZVRvPSZzZW5hdF9qdWRnZT0mYXJlYXM9Jmluc3RpdHV0ZXM9JTIycGxhJUM0JThEaWxuaSUyMG5hbG9nJTIyJTIwJmNvcmVfdGV4dD0mZGVjaXNpb249JmRlc2NyaXB0aW9uPSZjb25uZWN0aW9uMj0mcHVibGljYXRpb249Jl9zdWJtaXQyPWklQzUlQTElQzQlOERpJmFkdmFuY2VTZXJjaD0xJnJvd3NQZXJQYWdlPTIwJnNob3dUeXBlPWRpdg==
 Dokument: Sodba X Ips 140/2004, Sodišče: Vrhovno sodišče, Oddelek: Upravni oddelek, Datum: 06.09.2007
 Institut: plačilni nalog - vročanje
 Jedro: Pravilno je stališče sodišča prve stopnje, ki temelji na določbi 5. odstavka 241. člena ZP, ob nespornem dejstvu, da tožnik plačilnega naloga ni hotel prevzeti, da se je vročitev plačilnega naloga v konkretni zadevi lahko štela za opravljeno, ko je policist na plačilni nalog vpisal, da... storilec prekrška plačilnega naloga noče prevzeti.
 Dokument: VSK sklep Cpg 107/93, Sodišče: Višje sodišče v Kopru, Oddelek: Gospodarski oddelek, Datum: 04.05.1993
 Institut: plačilni nalog - listina
 Jedro: Pogodba, v kateri je toženec dal izjavo, da je porok in plačnik pogodbene obveznosti, svoj podpis pa overil pri sodišču, je zasebna listina iz 2. točke 2. odstavka 446. člena ZPP, na podlagi katere je možno izdati plačilni nalog.
 Dokument: VSM sklep I Ip 622/2015, Sodišče: Višje sodišče v Mariboru, Oddelek: Civilni oddelek, Datum: 24.09.2015
 Institut: evropski plačilni nalog
 Jedro: Izvršbo je mogoče dovoliti izključno za tisto glavno oziroma stransko terjatev, ki je po višini in zapadlosti nedvoumno opredeljena v evropskem plačilnem nalogu, za stransko terjatev iz naslova obresti pa mora biti nedvoumno tudi, od katere glavnice tečejo, po kakšni obrestni meri in kdaj... začnejo teči. Navedenega opomina (priloga spisa A 2) nikakor ni mogoče uporabiti za natančnejše pojasnjevanje izvršilnega naslova, saj gre za zasebno listino upnika, ki nima kvalitete izvršilnega naslova.
 Dokument: VSL sklep I Cpg 803/2014, Sodišče: Višje sodišče v Ljubljani, Oddelek: Gospodarski oddelek, Datum: 10.07.2014
 Institut: plačilni nalog - ugovor zoper plačilni nalog - mandatni postopek
 Jedro: Ker je v nadaljevanju tožena stranka ugovarjala, da se postopek ne more več voditi po pravilih za plačilni nalog (mandatni postopek), je prvostopenjsko sodišče glede na spremenjene trditve v točki I izreka izpodbijanega sklepa odločilo pravilno. Prvostopenjsko sodišče je s sklepom pravilno... razveljavilo še preostanek sklepa o izvršbi na temelju verodostojne listine, namreč tisti del, ki ustreza plačilnemu nalogu.
 Dokument: Sodba I Up 450/2006, Sodišče: Vrhovno sodišče, Oddelek: Upravni oddelek, Datum: 11.05.2006
 Institut: plačilni nalog - prepozen ugovor
 Jedro: Ker tožnikov ugovor zoper plačilni nalog ni bil vložen pravočasno, je organ prve stopnje tožnikov ugovor utemeljeno zavrgel kot prepozen.
 Dokument: VSL sklep I Cpg 1120/2003, Sodišče: Višje sodišče v Ljubljani, Oddelek: Gospodarski oddelek, Datum: 20.01.2005
 Institut: plačilni nalog - označba stranke
 Jedro: Sodišče, ki odloča o ugovoru zoper plačilni nalog, mora plačilni nalog razveljaviti tudi v primeru, ko je izdan zoper osebo, ki ne more nastopati kot pravdna stranka, saj ni bilo pogojev za izdajo plačilnega naloga. V primeru, ko je tožeča stranka pomanjkljivost v tožbi... naknadno odpravila, bi sodišče moralo plačilni nalog razveljaviti in o zahtevku tožeče stranke odločiti kot po vloženi tožbi. Tožbenemu zahtevku namreč ni mogoče ugoditi z odločitvijo, da ostane v veljavi plačilni nalog, ki se glasi na neobstoječo toženo stranko.
 Dokument: VSM sklep Cpg 209/94, Sodišče: Višje sodišče v Mariboru, Oddelek: Gospodarski oddelek, Datum: 17.04.1996
 Institut: plačilni nalog - predpostavke - obrtnik
 Jedro: Zakon o pravdnem postopku v 29. poglavju ureja izdajo plačilnega naloga, če se tožbeni zahtevek tiče denarne terjatve in je ta terjatev dokazana z verodostojno listino. V konkretnem primeru so bile izpolnjene vse predpostavke za izdajo plačilnega naloga in prvostopno sodišče je v skladu z... načelom ekonomičnosti postopka plačilni nalog tudi izdalo. Številko žiro računa dolžnika je potrebno navesti, če upnik, ki je pravna oseba, vloži izvršilni predlog na podlagi verodostojne listine. Ker je tožnik v tem primeru obrtnik, ki ne more vložiti izvršilnega predloga po 21.členu ZIP, zanj ne velja določilo 5.odst. 446.člena ZPP, torej ni razloga, da ne bi mogel vložiti mandatne tožbe.
 Dokument: VSL sodba I Cpg 1017/99, Sodišče: Višje sodišče v Ljubljani, Oddelek: Gospodarski oddelek, Datum: 07.09.2000
 Institut: sprememba tožbe - plačilni nalog
 Jedro: Tožbo je treba toženi stranki vročiti v odgovor in ji s tem dati možnost, da odgovori nanjo (člen 277. - 292. ZPP), predlog za izdajo naloga (za izpraznitev prostorov) pa se vroči toženi stranki šele hkrati z izdanim nalogom (448 člen ZPP, v zvezi s 3. odstavkom 29. člena ZPSPP, Ur. l. RS,... št. 18/74 in 34/88). Vročitev predloga za izdajo izpraznitvenega naloga toženi stranki, ne da bi bil hkrati vročen tudi izdan sodni nalog, zanjo po zakonu nima nobenih pravnih posledic. Zato tudi ni ovire, da ne bi tožeča stranka brez soglasja tožene stranke vse dotlej, dokler izpraznitveni nalog ni izdan, kakorkoli spreminjala svoj predlog za izdajo izpraznitvenega naloga. Zakon o poslovnih stavbah in poslovnih prostorih se uporablja le za najem poslovnih stavb in poslovnih prostorov, ne pa tudi za razmerje, ki izvirajo iz leasing pogodb.
 Dokument: VSL sklep I Cp 183/99, Sodišče: Višje sodišče v Ljubljani, Oddelek: Civilni oddelek, Datum: 19.01.2000
 Institut: umik ugovora - plačilni nalog
 Jedro: Če toženec do konca glavne obravnave umakne vse svoje ugovore, ostane plačilni nalog v veljavi.
 Dokument: VSM sklep I Cp 2045/2009, Sodišče: Višje sodišče v Mariboru, Oddelek: Civilni oddelek, Datum: 17.12.2009
 Institut: izterjava sodne takse - plačilni nalog
 Jedro: Določilo 39. člena ZST-1 zajema samo plačilo in način obračunavanja sodne takse in se ne nanaša na določila o njeni izterjavi.
 Dokument: VSK Sodba PRp 83/2017, Sodišče: Višje sodišče v Kopru, Oddelek: Oddelek za prekrške, Datum: 14.12.2017
 Institut: uporaba slovenskega jezika - plačilni nalog
 Jedro: Odločba prekrškovnega organa je izdana v tujem jeziku (hrvaškem ali srbskem), kar je v nasprotju s prvim odstavkom 62. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (ZUP), ki določa, da se upravni postopek vodi v slovenskem jeziku ter se v tem jeziku pišejo odločbe, sklepi, zapisniki, uradni... zaznamki in druga pisanja ter se opravljajo vsa dejanja v postopku. Prekrškovni organ je to določbo kršil, s tem je kršil tudi 11. člen Ustave Republike Slovenije, ki predstavlja odraz državne suverenosti in narodne samobitnosti, zato plačilni nalog izdan v tujem jeziku ne more imeti nobenega učinka in se te kršitve ne da več sanirati. Storilčev zagovornik ima prav, ko v odgovoru na pritožbo navaja, da je imel prekrškovni organ v skladu s petim odstavkom 63. člena ZP-1 možnost, da izda novo (razumljivo) odločbo, vendar tega ni storil, zato pritožbene navedbe v tej smeri niso upoštevne.
 Dokument: VSK sklep Cpg 36/2013, Sodišče: Višje sodišče v Kopru, Oddelek: Gospodarski oddelek, Datum: 18.04.2013
 Institut: plačilo sodne takse - plačilni nalog - zavrnjen ugovor zoper plačilni nalog - pravnomočen plačilni nalog - rok plačila - nov plačilni nalog
 Jedro: V primeru, ko plačilnega naloga s pravnimi sredstvi taksni zavezanec ne uspe izpodbiti, imamo veljaven, neizpodbit plačilni nalog, ki vsebuje tudi rok, v katerem mora biti sodna taksa plačana. Zato zagotovo prvostopno sodišče ni bilo dolžno izdati nov poziv, saj je že izdalo poziv v plačilnem... nalogu, ki je ostal še vedno v veljavi. Rok iz tega plačilnega naloga, ki v času trajanja odločanja o pravnih sredstvih, vloženih zoper njega, ni tekel, pa je začel ponovno teči po tem, ko je bila taksnemu zavezancu vročena sodna odločba, s katero je postal plačilni nalog pravnomočen.
 Dokument: VSM sklep I Ip 1119/2011, Sodišče: Višje sodišče v Mariboru, Oddelek: Izvršilni oddelek, Datum: 07.12.2011
 Institut: plačilni nalog - ugovor zoper plačilni nalog - nedovoljena pritožba - zavrženje pritožbe
 Jedro: Zakon o sodnih taksah (v nadaljevanju ZST-1), ki ureja plačevanje sodnih taks, pritožbe zoper sklep, izdan na podlagi petega odstavka 34. člena ZST-1, ne predvideva, prav tako pa ne nakazuje na uporabo katerega drugega procesnega predpisa.
 Dokument: VSL sklep I Cp 3258/2010, Sodišče: Višje sodišče v Ljubljani, Oddelek: Civilni oddelek, Datum: 09.11.2010
 Institut: taksa - plačilni nalog - ugovor zoper plačilni nalog - dopustnost pritožbe zoper sklep o ugovoru zoper plačilni nalog - nedovoljena pritožba
 Jedro: Po ZST – 1 pritožba zoper sklep, s katerim sodišče odloči o ugovoru zoper plačilni nalog, ni predvidena. Ker ZST – 1 pritožbe zoper tak sklep ne ureja in smiselna uporaba določb ZPP ni možna, pomeni da stranka v postopku za plačilo sodne takse nima pritožbe.
 Dokument: VSL sklep I Cp 526/2011, Sodišče: Višje sodišče v Ljubljani, Oddelek: Civilni oddelek, Datum: 14.06.2011
 Institut: plačilni nalog - ugovor zoper plačilni nalog - sklep o ugovoru zoper plačilni nalog - odločba o odmeri sodne takse
 Jedro: S sklepom, na katerega se je v obrazložitvi izpodbijanega sklepa sklicevalo sodišče prve stopnje, je bil predlog tožnika za oprostitev plačila sodnih taks zavrnjen in je bilo odločeno, da tožnik dolžno sodno takso v znesku 7.125,00 EUR plača v štirih mesečnih obrokih po 1.781,25 EUR. Gre... za odločitev, sprejeto na podlagi tožnikovega predloga za oprostitev plačila sodne takse. Sklep je tako lahko pravnomočen le v odločitvah vezanih na ta predlog, torej v odločitvi o tem, da se tožnika ne oprosti plačila sodnih taks in da je sodno takso (za tožbo) dolžan plačati v štirih mesečnih obrokih. Ni pa ta sklep odločba o odmeri sodne takse, zato sodišče prve stopnje, pri odločanju o ugovoru zoper plačilni nalog, na ugotovitev v sklepu, da znaša taksa (za tožbo) 7.125,00 EUR, višina mesečnega obroka pa 1.781,25 EUR, ni vezano.
 Dokument: Sodba IV Ips 19/2009, Sodišče: Vrhovno sodišče, Oddelek: Kazenski oddelek, Datum: 19.05.2009
 Institut: plačilni nalog - sestavine plačilnega naloga - plačilni nalog, izdan za prekrške zoper varnost javnega prometa
 Jedro: Plačilni nalog, izdan za prekrške zoper varnost javnega prometa, mora poleg splošnih sestavin vsebovati število kazenskih točk, navedbo vrste voznika, kategorijo vozila, s katerim je bil storjen prekršek, številko vozniškega dovoljenja, navedbo organa, ki je izdal vozniško dovoljenje, ter... datum izdaje vozniškega dovoljenja.
 Dokument: VSL sklep I Cp 3613/2009, Sodišče: Višje sodišče v Ljubljani, Oddelek: Civilni oddelek, Datum: 09.12.2009
 Institut: taksa - plačilni nalog - ugovor zoper plačilni nalog - pritožba - nedovoljena pritožba - napačen pravni pouk
 Jedro: Po uveljavitvi ZST-1 in ZPP-D ni več podlage za to, da bi pravdno sodišče odločalo o pritožbi zoper sklep, ki se nanaša na sodno takso. Ker torej ZST-1 ne ureja pravice do pritožbe, je odločitev sodišča prve stopnje o ugovoru dokončna. Sodišče prve stopnje je v konkretni zadevi... sicer zapisalo pravni pouk, po katerem naj bi bila pritožba dovoljena. Vendar pa to ne vpliva na pravico do pritožbe, če zakon te pravice ne daje.
 Dokument: Sklep VI Ips 4/2008, Sodišče: Vrhovno sodišče, Oddelek: Upravni oddelek, Datum: 02.04.2009
 Institut: plačilni nalog za plačilo sodne takse - ugovor zoper plačilni nalog - obseg izpodbijanja
 Jedro: Z ugovorom zoper plačilni nalog je mogoče izpodbijati le plačilo tiste takse, ki je naložena v plačilo z izpodbijanim nalogom, ne pa tudi taksne obveznosti, o kateri teče spor v glavni stvari.
 Dokument: VSL sklep II Cp 459/2013, Sodišče: Višje sodišče v Ljubljani, Oddelek: Civilni oddelek, Datum: 01.03.2013
 Institut: taksna obveznost - plačilni nalog - ugovor zoper plačilni nalog - taksna oprostitev na podlagi zakona
 Jedro: Taksa se ne plača tudi v primeru, če tako določa poseben zakon.Postopek po tožbi, s katero tožeča stranka zahteva plačilo materialne škode, sklicujoč se pri tem na določila 538. in naslednjih ZKP in (nepravdni) postopek vračanja podržavljenega premoženja, sta dva različna... postopka in dva popolnoma različna zahtevka, kar logično izključuje kakršnokoli analogijo z 71. členom ZDen, po katerem stranke v postopku denacionalizacije po tem zakonu ne plačujejo taks.
 Dokument: VSL Sklep II Cp 2111/2017, Sodišče: Višje sodišče v Ljubljani, Oddelek: Civilni oddelek, Datum: 25.09.2017
 Institut: plačilni nalog za plačilo sodne takse - ugovor zoper plačilni nalog za plačilo sodne takse
 Jedro: V ugovoru zoper plačilni nalog za plačilo sodne takse je tožnik navedel, da se mu ne zdi pošteno, da bi moral plačati obveznost on, ki zaradi napake sodišča najmanj od zapuščinske razprave po pokojnem očetu leta 1991 še vedno ne more razpolagati z nečim, kar je njegovo, saj je bila taka... volja očeta izražena v oporoki. Sodišče prve stopnje je ugovor zoper plačilni nalog utemeljeno zavrnilo, saj na podlagi prvega odstavka 34a. člena ZST-1 navedeno ne predstavlja dopustnega ugovornega razloga zoper plačilni nalog.


text:
 14.12.2013
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 367/19
 Sentencia del Tribunal de Justicia (Sala Décima) de 24 de octubre de 2013 (petición de decisión prejudicial planteada por el Înalta Curte de Casație și Justiție — Rumanía) — Agenția Națională de Administrare Fiscală/SC Rafinăria Steaua Română SA
 (Asunto C-431/12) (1)
 (Fiscalidad - Impuesto sobre el valor añadido - Devolución del excedente del IVA mediante compensación - Anulación de los acuerdos de compensación - Obligación de pagar los intereses de demora al sujeto pasivo)
 2013/C 367/32
 Lengua de procedimiento: rumano
 Órgano jurisdiccional remitente
 Înalta Curte de Casație și Justiție
 Partes en el procedimiento principal
 Demandante: Agenția Națională de Administrare Fiscală
 Demandada: SC Rafinăria Steaua Română SA
 Objeto
 Petición de decisión prejudicial — Inalta Curte de Casație și Justiție — Interpretación del artículo 183 de la Directiva 2006/112/CE del Consejo, de 28 de noviembre de 2006, relativa al sistema común del impuesto sobre el valor añadido (DO L 347, p. 1) — Devolución del excedente del IVA mediante compensación — Obligación de las autoridades fiscales de pagar intereses de demora en caso de anulación de los acuerdos de compensación por un órgano jurisdiccional.
 Fallo
 El artículo 183 de la Directiva 2006/112/CE del Consejo, de 28 de noviembre de 2006, relativa al sistema común del impuesto sobre el valor añadido, debe interpretarse en el sentido de que se opone a que un sujeto pasivo que solicitó la devolución del excedente de impuesto sobre el valor añadido soportado respecto del impuesto sobre el valor añadido del que es deudor no pueda obtener de la Administración tributaria de un Estado miembro intereses de demora sobre la devolución realizada con retraso por dicha Administración, en relación con un período en el que estaban vigentes unos actos administrativos que excluían la devolución, posteriormente anulados por una resolución judicial.
 (1) DO C 399, de 22.12.2012.