text:
 Czym jest reprezentowanie kapitału zakładowego na zgromadzeniu udziałowców? Uwagi na tle wyroku SN z 20 marca 2015 r. | Korporacyjnie.pl
 You are at:Home»Corporate»Czym jest reprezentowanie kapitału zakładowego na zgromadzeniu udziałowców? Uwagi na tle wyroku SN z 20 marca 2015 r.
 Czym jest reprezentowanie kapitału zakładowego na zgromadzeniu udziałowców? Uwagi na tle wyroku SN z 20 marca 2015 r.
 By Angelina Stokłosa on 12 października 2015 Corporate
 Powszechna, zwłaszcza w spółkach publicznych, praktyka udzielania pełnomocnictw do udziału w zgromadzeniu udziałowców, wiąże się z pewnymi ryzykami. Jedno z nich dotyczy poprawności zredagowania dokumentu pełnomocnictwa. Praktyka jest w tym zakresie zróżnicowana: z niektórych pełnomocnictw wynika umocowanie do udziału/ uczestnictwa w zgromadzeniu, z innych –umocowanie do udziału/ uczestnictwa oraz do wykonywania prawa głosu (ewentualnie: umocowanie do udziału/ uczestnictwa w tym zwłaszcza do wykonywania prawa głosu), z jeszcze innych – np. umocowanie do działania w imieniu mocodawcy oraz do składania w jego imieniu wszelkich wynikających z właściwych przepisów oświadczeń związanych z udziałem w zgromadzeniu/ zmierzających do urzeczywistnienia celu pełnomocnictwa itp.
 Praktyka korporacyjna i orzecznicza pokazuje, że poprawność sformułowań użytych w dokumencie pełnomocnictwa może mieć istotne znacznie. Egzemplifikacją tego jest stan faktyczny, na tle którego zapadł wyrok Sądu Najwyższego z dnia 20 marca 2015 r. (II CSK 384/14).
 Powód, mniejszościowy udziałowiec spółki z o.o., domagał się stwierdzenia nieważności uchwał zgromadzenia udziałowców spółki z o.o. Na tym zgromadzeniu powód reprezentowany był przez pełnomocnika, który został umocowany do działania w imieniu mocodawcy oraz do składania wszelkich wymaganych stosownymi przepisami prawa oświadczeń związanych z uczestnictwem w imieniu mocodawcy na tym zgromadzeniu oraz do wykonywania prawa głosu w zakresie spraw objętych porządkiem obrad zamieszczonym w zaproszeniu na to zgromadzenie.
 Zgromadzenie udziałowców spółki podjęło jednak uchwały także w sprawach nieobjętych wspomnianym porządkiem obrad, a to na podstawie art. 239 § 1 k.s.h. Uchwały te zaskarżył „nieobecny” na zgromadzeniu udziałowiec, reprezentowany przez wspomnianego pełnomocnika (powód).
 Sąd I instancji uwzględnił powództwo, przyjmując, że powoda należy uznać za wspólnika, który nie był obecny na zgromadzeniu, zaś zaskarżone uchwały nie były objęte porządkiem obrad – wszystko w rozumieniu przepisu art. 250 pkt 4 k.s.h. Tym samym doszło w omawianej sytuacji do naruszenia przez pozwaną spółkę przepisów art. 238 § 2 i art. 239 k.s.h. Kluczowe jest tutaj przyjęcie, że umocowanie pełnomocnika powoda na tym zgromadzeniu nie obejmowało uchwał niewskazanych w porządku obrad. Oznacza to, że uchwał tych, w myśl art. 239 § 1 k.s.h., nie można było skutecznie podjąć, gdyż cały kapitał zakładowy pozwanej spółki nie był reprezentowany w czasie podejmowania zaskarżonych uchwał (nie doszło do wypełnienia hipotezy przedmiotowej normy).
 Analogicznie sąd II instancji zauważył, że powód był reprezentowany na przedmiotowym zgromadzeniu jedynie w takim zakresie, w jakim pełnomocnik był uprawniony do wykonywania prawa głosu, tj. uchwał, które były objęte porządkiem obrad zamieszczonym w zaproszeniu na to zgromadzenie. Innymi słowy, należy uznać, że w zakresie, w jakim pełnomocnik nie był umocowany do wykonywania prawa głosu (w zakresie uchwał nieobjętych porządkiem obrad, który stał się podstawą udzielenia przedmiotowego pełnomocnictwa) na tym zgromadzeniu, powód (udziałowiec) nie był w ogóle reprezentowany na tym zgromadzeniu, „a zatem był nieobecny”.
 Stanowisko sądów meriti podtrzymał Sąd Najwyższy, oddalając kasację pozwanej.
 Powyższe wynika z faktu, że przez „reprezentowanie (całego) kapitału zakładowego”, o którym mowa w przepisach art. 239 § 1 i art. 405 k.s.h., należy rozumieć prawo do uczestniczenia (udziału) oraz do wykonywania prawa głosu. Samo prawo do udziału w zgromadzeniu, bez prawa wykonywania prawa głosu (swoiste „bierne” uczestnictwo), o ile prawo głosu nie jest wyłączone, nie może być uznane za „reprezentowanie” kapitału zakładowego.
 Podzielając co do zasady tok rozumowania przyjęty przez Sąd Najwyższy, należy zwrócić uwagę na leksykalną niekonsekwencję, jaka pojawia się w przepisach k.s.h. W przepisach art. 239 i 405 k.s.h. mowa o „reprezentowaniu” całego kapitału zakładowego w zestawieniu z „obecnością” na zgromadzeniu („cały kapitał zakładowy jest reprezentowany na zgromadzeniu, a nikt z obecnych nie zgłosił sprzeciwu”). Taka redakcja przepisów może sugerować, że ustawodawca utożsamia „reprezentowanie” kapitału zakładowego z „obecnością” na danym zgromadzeniu udziałowców. Z drugiej strony „obecność” na zgromadzeniu nie powinna być uznana za aktywne uczestniczenie w obradach, tj. przede wszystkim wykonywanie prawa głosu. Niejako potwierdzeniem tej tezy jest sformułowanie zawarte w przepisach art. 406 k.s.h. wskazujące na prawo uczestniczenia w obradach WZA, tzn. – jak należy sądzić – prawo głosowania podczas obrad zgromadzenia. W tym kontekście jednak niekonsekwencją ustawodawcy jest użycie w przepisach art. 243 § 1 i 412 § 1 k.s.h. sformułowań: „mogą uczestniczyć w zgromadzeniu (...) oraz wykonywać prawo głosu (przez pełnomocników)”.
 W konkluzji należy przyjąć, że dla dokonania właściwej interpretacji przytaczanych przepisów istotne znaczenie ma nie tyle ich brzmienie, ale cel (ratio legis). Wypada uznać gwarancyjną rolę przepisów art. 239 i 405 k.s.h. i stwierdzić, że udziałowiec, którego udział nie jest reprezentowany w kapitale zakładowym na danym zgromadzeniu, nie jest obecny na tym zgromadzeniu. Jedynie obecność połączona z wykonywaniem prawa głosu może i powinna być uznana za reprezentowanie kapitału zakładowego (udziałów, akcji) na zgromadzeniu udziałowców. Reprezentowaniem kapitału zakładowego nie jest zatem samo „(bierne) prawo do bycia obecnym” na zgromadzeniu, jeżeli nie można jednocześnie skutecznie wykonywać na tym zgromadzeniu przysługującego z posiadanych udziałów/ akcji prawa głosu, tj. aktywnie uczestniczyć w obradach.
 W kontekście powyższego najlepszą rekomendacją dla praktyki korporacyjnej jest zalecenie, by treść pełnomocnictw udzielanych na piśmie uwzględniała prawo pełnomocnika nie tylko do udziału (obecności) w obradach zgromadzenia, ale także do wykonywania prawa głosu.
 spółka akcyjna spółka z o.o. zgromadzenie udziałowców
 Previous ArticleDebiut Kodeksu Dobrych Praktyk Transakcyjnych
 Next Article W przedmiocie wykładni przepisów normujących reklamę telewizyjną i sponsorowanie przez przedsiębiorstwa audycji telewizyjnych – opinia z 6 października 2015 r.
 Filtr antyspamowy * dziewięć × = 9


type: other

text:
Code rural et de la pêche maritime - Article L221-2 | Legifrance
 Vous êtes dans : Accueil> Les codes en vigueur> Code rural et de la pêche maritime - Article L221-2
 Code rural et de la pêche maritime - Article L221-2
 Arrêté du 21 août 2001 - art. 24 (Ab)
 Arrêté du 10 avril 2008 - art. 5 (Ab)
 Arrêté du 10 décembre 2008 - art. 5 (V)
 Arrêté du 19 juin 2009 - art. 2 (V)
 Arrêté du 17 juin 2009 - art. 11 (V)
 Arrêté du 24 juillet 2009 - art. (V)
 Arrêté du 20 août 2009 - art. 13 (V)
 Arrêté du 10 octobre 2013 - art. 6 (V)
 Arrêté du 10 octobre 2013 - art. 8 (V)
 Arrêté du 26 décembre 2016 - art. 1
 Code rural et de la pêche maritime - art. R223-114 (T)


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 32001D0265
 2001/265/EG: Beschluss des Rates vom 19. März 2001 über den Abschluss des Abkommens zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Bulgarien zur Regelung der Güterbeförderung auf der Straße und zur Förderung des kombinierten Verkehrs ( Text von Bedeutung für den EWR)
 Amtsblatt Nr. L 108 vom 18/04/2001 S. 0004 - 0005
 Beschluss des Ratesvom 19. März 2001über den Abschluss des Abkommens zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Bulgarien zur Regelung der Güterbeförderung auf der Straße und zur Förderung des kombinierten Verkehrs(Text von Bedeutung für den EWR)(2001/265/EG)DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 71 und Artikel 93 in Verbindung mit Artikel 300 Absatz 3 Unterabsatz 2,auf Vorschlag der Kommission(1),nach Stellungnahme des Europäischen Parlaments(2),in Erwägung nachstehender Gründe:(1) Der Abschluss des Abkommens zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Bulgarien zur Regelung der Güterbeförderung auf der Straße und zur Förderung des kombinierten Verkehrs, nachstehend "Abkommen" genannt, dient der weiteren Entwicklung der Verkehrsbeziehungen zwischen den Vertragsparteien.(2) Der Abschluss des Abkommens trägt zum reibungslosen Funktionieren des Binnenmarktes bei, da es den Transitverkehr durch die Republik Bulgarien für die Zwecke des innergemeinschaftlichen Verkehrs zwischen Griechenland und den anderen Mitgliedstaaten fördern wird und somit die Voraussetzungen für eine für die Allgemeinheit möglichst kostengünstige Abwicklung des innergemeinschaftlichen Verkehrs schafft; gleichzeitig würden die administrativen und technischen Hemmnisse auf ein Mindestmaß reduziert.(3) Der Abschluss des Abkommens fördert den kombinierten Verkehr und damit den Umweltschutz.(4) Das Abkommen sollte im Namen der Gemeinschaft genehmigt werden -BESCHLIESST:Artikel 1Das Abkommen zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Bulgarien zur Regelung der Güterbeförderung auf der Straße und zur Förderung des kombinierten Verkehrs wird im Namen der Gemeinschaft genehmigt.Der Wortlaut des Abkommens ist diesem Beschluss beigefügt.Artikel 2Der Präsident des Rates nimmt die in Artikel 19 des Abkommens vorgesehene Notifikation vor.Artikel 3Die Gemeinschaft wird in dem durch Artikel 13 des Abkommens eingesetzten Verkehrsausschuss Gemeinschaft/Bulgarien, nachstehend "Ausschuss" genannt, durch die Kommission vertreten, die von Vertretern der Mitglieder des Rates unterstützt wird.Der Standpunkt, den die Gemeinschaft im Ausschuss einnimmt, wird vom Rat auf Vorschlag der Kommission mit qualifizierter Mehrheit festgelegt. Der Rat beschließt mit einfacher Mehrheit, wenn der vom Ausschuss vorgeschlagene Beschluss sich auf die Geschäftsordnung des Ausschusses bezieht.Die Beschlüsse des Ausschusses werden im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften veröffentlicht.Artikel 4Dieser Beschluss wird im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften veröffentlicht.Geschehen zu Brüssel am 19. März 2001.Im Namen des RatesM. WinbergDer Präsident(1) ABl. C 89 E vom 28.3.2000, S. 52.(2) Stellungnahme vom 25.10.2000 (noch nicht im Amtsblatt veröffentlicht).


type: wikipedia

text:
Il whale tail, in italiano coda di balena, è la cintura a forma di Y o T di un perizoma quando visibile sopra il bordo di pantaloni a vita bassa, pantaloncini o una gonna che assomiglia a una coda di balena. Reso popolare da un certo numero di celebrità femminili tra cui Christina Aguilera, Victoria Beckham, Mariah Carey, Paris Hilton e Britney Spears, l'esposizione delle code di balena è diventata popolare nei primi anni 2000, insieme all'ascesa dei jeans a vita bassa e della biancheria intima perizoma; ma svanì nel decennio.
 Pantaloni appositamente progettati come jeans a vita bassa o pantaloni che abbracciano i fianchi e perizoma dal taglio più alto hanno portato a una maggiore esposizione della coda di balena. La tendenza era anche associata alla tendenza dei tatuaggi lombari sportivi. La parola è stata selezionata dall'American Dialect Society nel gennaio 2006 come "la parola più creativa" del 2005.
 Storia
 La crescente popolarità dei jeans a vita bassa ha portato ad una maggiore esposizione del perizoma all'inizio degli anni 2000. Britney Spears è stata descritta come una delle maggiori contributrici alla popolarità della coda di balena. La commentatrice sociale Ann C. Hall ha identificato questa tendenza come "un'apparente intersezione tra la moda universitaria quotidiana e il porno soft". La tendenza dell'abbigliamento a strati dei primi anni 2000 è stata in parte guidata dallo stile a coda di balena che incorpora jeans aderenti, top corti e infradito da equitazione resi popolari dalle celebrità.
 Ascesa
 Verso la metà degli anni 2000, le code di balena sono diventate comuni alle celebrità, offrendo opportunità ai paparazzi. Jess Cartner-Morley di The Guardian ha affermato che seguire le pop star nei pantaloni a vita bassa ha dato origine all'"era dei jeans a vita bassa, perizoma a coda di balena". Il 17 settembre 2004, uno scrittore per il Chicago Sun-Times ha dichiarato: "Britney Spears e Christina Aguilera sono state fotografate regolarmente con cinghie perizoma che cavalcano in alto sopra i loro jeans a vita bassa. E anche Halle Berry, di solito di buon gusto, ha ceduto alla mania di mostrare cinghie di perizoma ingioiellate che spuntano da sopra la sua minigonna". Le attrici Gillian Anderson, Natalie Portman, Sarah Jessica Parker, Kim Cattrall e Tara Reid, Molly Sims di MTV, la modella Kate Moss, le cantanti Beyoncé Knowles, Mariah Carey, Jennifer Lopez, Janet Jackson, LeAnn Rimes e Britney Spears sono state associate come propagatrici della tendenza dalla ABC.
 Dibattiti legali
 Nel 2004, la Louisiana, il rappresentante degli USA Derrick Shepherd ha proposto un disegno di legge (HB1626), noto anche come Baggy Pants Bill alla Camera dei rappresentanti della Louisiana. Il disegno di legge proponeva che "sarebbe illegale per qualsiasi persona apparire in pubblico indossando i pantaloni sotto la vita e quindi esponendo la propria pelle o indumenti intimi" e che i trasgressori sarebbero stati soggetti a tre giorni di servizio alla comunità di otto ore e una multa di fino a 175 USD. Il provvedimento è morto di fronte all'opposizione dell'American Civil Liberties Union. Il disegno di legge è stato proposto di nuovo nel 2008 ed è stato respinto da un pannello del Senato statale. In due città della Louisiana, Delcambre (una pena massima di US $ 615 di multa o fino a sei mesi di carcere) e Opelousas (una pena massima di US $ 500 di multa o fino a sei mesi di carcere), che indossano pantaloni bassi che rivelano la scollatura dei glutei o indumenti intimi è considerato un reato. Gli indumenti che rivelano mutande sono stati vietati in altre quattro città della Louisiana, tra cui Alexandria e Shreveport, dove i trasgressori rischiano multe di 150 dollari o 15 giorni di carcere, così come Hawkinsville, Georgia.
 I codici di abbigliamento scolastici a volte vietavano anche alcuni pantaloni a vita bassa o biancheria intima visibile.
 Declino
 Entro la fine del decennio le code delle balene hanno subito un contraccolpo significativo. Jessica Kaminsky ha scritto in I Hate the Gym, un commento sullo stile di vita, "odio quando le ragazze lasciano che le loro 'code di balena' strisciano fuori dai pantaloni". Nel 2007, la scrittrice religiosa Tamie Bixler Lung ha scritto: "C'è qualcosa che non va quando ragazzi e ragazze cristiani vogliono correre in giro con la biancheria intima che pende dalla parte superiore dei pantaloni o il cinturino perizoma che sporge sul retro dei jeans a vita bassa".
 La tendenza di indossare jeans che rivelano la coda di balena iniziò a svanire un po' a metà degli anni 2000, quando i designer di abbigliamento americani iniziarono a spostare l'attenzione dai jeans a vita bassa e dalla pancia scoperta a pantaloni e cardigan a vita alta. Mentre il perizoma rappresentava ancora il 24% del mercato annuale di 2,5 miliardi di dollari per la biancheria intima femminile, ha smesso di crescere entro la fine del 2004. Alcuni venditori, tra cui Victoria's Secret e DKNY, iniziarono a vendere perizomi che non producono code di balena. Adam Lippes, fondatore della linea di biancheria ADAM, disse: "Le donne si sono stancate. E si sono ammalate di vedere lo spago che prendeva dalla parte superiore dei jeans di ogni celebrità."
 Rinascita
 Nel 2019, pubblicazioni tra cui Vogue e il Daily Record hanno iniziato a fare riferimento a un rinnovato interesse per la tendenza, attraverso influencer come Kim Kardashian, Hailey Baldwin e Dua Lipa che lo indossavano in modo prominente.
 Analisi socio-culturale
 Attribuendo code di balena al mainstreaming della sessualizzazione delle giovani donne, The Press Democrat ha definito la tendenza come "spogliarellista chic". Il pensatore postmoderno Yasmin Jiwani e co-autori hanno descritto la tendenza in Girlhood: Redefining the Limits come un tentativo di ridefinire la fanciullezza pur riconoscendo il dibattito attorno ad essa. Il libro ha definito la tendenza come il look da "troia" reso popolare da Britney Spears. Alcuni esperti hanno persino soprannominato le code di balena visibili come "femminismo perizoma" per le ragazze. Altri esperti hanno accusato gli operatori di marketing di "vendita oltraggiosa di sesso ai bambini".
 Una congettura presume che lo stile del perizoma esposto possa essere "ribollito" dal livello della strada alle strade principali, come i jeans e le t-shirt di James Dean. Un altro presume che la moda sia stata iniziata dalla modella glamour Jordan in Inghilterra e dalle cantanti Mariah Carey e Spears negli Stati Uniti. Il fenomeno è stato paragonato al fenomeno delle spalline del reggiseno visibili. Affermando che "proprio come Madonna ha reso i reggiseni un indumento pubblico negli anni '80, la signora Lewinsky, Paris Hilton e Britney Spears hanno trasformato le mutandine da donna in un indumento provocatorio destinato all'esposizione pubblica", il New York Times ha affermato che il perizoma, con le cinghie portate alte sopra i fianchi ed esposto da jeans alla moda a vita bassa e pantaloni della tuta "Juicy Couture", erano diventati un'icona pubblica.
 Parola dell'anno
 Il "Whale tail" è stato selezionato nel gennaio 2006 come" la parola più creativa "del 2005 dall'American Dialect Society, un gruppo di linguisti, editori e accademici.
 Mentre si discuteva di queste nuove mode, Sali Tagliamonte, professore associato di linguistica all'Università di Toronto, ha osservato che le giovani donne in Nord America erano davanti ai giovani uomini come influencer. L'uso della parola per indicare un fenomeno di intimo è apparso sui media mainstream seri, a volte in riferimento alle pop star che hanno reso popolare la tendenza della moda.
 La coda di balena è chiamata anche "colpo di fortuna".
 Esempi
 Note
 Voci correlate
 Upskirt
 Sagging
 Altri progetti
 Moda e subculture
 Neologia


text:
1952 m. buvo keliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.
 Lietuvoje
 Įvykiai
 Sausio 31 d. – įkurta Naujoji Akmenė.
 Gimtadieniai
 Sausio 1 d.:
 Algimantas Čeponis, gydytojas, Lietuvos ir Šilutės rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Vytautas Račickas, prozininkas, redaktorius, vienas žymesnių vaikų rašytojų Lietuvoje.
 Sausio 2 d.:
 Danutė Araminienė, Lietuvos ir Pakruojo rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.
 Stasys Keleris, Lietuvos politinis veikėjas.
 Sausio 3 d. – Jonas Eugenijus Bačinskas, Lietuvos ir Rietavo savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Sausio 4 d.:
 Adolfina Arlauskienė-Danikauskaitė, muzikos mokytoja ir chorvedė.
 Alfonsas Eidintas, Lietuvos istorikas, diplomatas, rašytojas, VU profesorius, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras.
 Sausio 5 d. – Petras Katauskas, Lietuvos fotografas.
 Sausio 6 d. – Tatjana Markova, pedagogė, Lietuvos ir Vilniaus rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 Sausio 8 d. – Juozas Sauspreškis, Lietuvos ir Šilutės rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Sausio 9 d. – Henrikas Ostrauskas, zoologas, Lietuvos entomologų draugijos narys.
 Sausio 13 d. – Henrikas Čerapas, Lietuvos tapytojas neoekspresionistas, grupės „Angis“ narys.
 Sausio 17 d. – Saulius Arlauskas, Lietuvos teisės filosofas, pedagogas, MRU profesorius.
 Sausio 20 d.:
 Aušra Stasiūnaitė, lietuvių dainininkė (mecosopranas), tarptautinių konkursų laureatė, ilgametė Lietuvos nacionalinio operos ir baleto teatro solistė, Lietuvos muzikos ir teatro akademijos docentė.
 Edvard Tomaševič, agronomas, Vilniaus krašto politinis veikėjas.
 Rimas Tuminas, teatro režisierius ir pedagogas.
 Sausio 22 d. – Irma Grigaitienė, Lietuvos architektė restauratorė, paminklosaugininkė.
 Sausio 27 d.:
 Jonas Malinauskas, pedagogas, Lietuvos politinis veikėjas.
 Vytautas Kvietkauskas, žurnalistas, Lietuvos ir Vilniaus miesto politinis bei visuomenės veikėjas.
 Sausio 31 d. – Jadvyga Sinkevič, Lietuvos ir Šalčininkų rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.
 Vasario 5 d. – Alfridas Navickas, Lietuvos politinis veikėjas.
 Vasario 7 d. – Romas Miliauskas, Lietuvos politinis veikėjas.
 Vasario 8 d. – Alfonsas Pulokas, Lietuvos politinis veikėjas.
 Vasario 9 d.:
 Audronė Kasperavičienė, Lietuvos menotyrininkė.
 Edmundas Čeičys, Lietuvos ir Zarasų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Vasario 11 d.:
 Georgijus Jefremovas, Lietuvos ir Rusijos literatas, poetas, vertėjas, dramaturgas. Yra Lietuvos ir Rusijos rašytojų sąjungų narys.
 Rimantas Bendorius, Plungės rajono politinis veikėjas.
 Vidmanta Marcinkevičienė, Lietuvos ir Jurbarko rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Vasario 12 d. – Algirdas Kazlauskas, Lietuvos politinis veikėjas.
 Vasario 13 d. – Genoveita Krasauskienė, Lietuvos ir Palangos savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.
 Vasario 14 d. – Stasys Valiukas, Lietuvos ir Biržų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Vasario 15 d. – Ričardas Jakutis, Lietuvos publicistas, eseistas, vertėjas, gidas, buvęs kunigas.
 Vasario 17 d.:
 Gytis Bernardas Padegimas, Lietuvos teatro režisierius.
 Jonas Grybauskas, inžinierius, Lietuvos politinis veikėjas.
 Vladas Braziūnas, Lietuvos poetas, vertėjas.
 Vasario 21 d. – Irena Stanevičienė-Abarytė, muzikos mokytoja ir chorvedė.
 Vasario 22 d. – Larisa Šiaulienė-Mantulina, akordeonistė, muzikos mokytoja ir chorvedė.
 Vasario 23 d. – Julius Kalibatas, Lietuvos gydytojas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.
 Vasario 24 d. – Jonas Liesys, Lietuvos ir Trakų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Vasario 27 d. – Dangiras Mikasėnas, Lietuvos ir Zarasų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Vasario 29 d. – Stanislovas Dambrauskas, inžinierius, Lietuvos ir Rokiškio rajono politinis veikėjas.
 Kovo 4 d. – Natalija Krupavičiūtė, muzikos mokytoja ir choro dirigentė.
 Kovo 8 d.:
 Bronislovas Anužis, Lietuvos ir Skuodo rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Liucija Patinskienė, gydytoja, Lietuvos politinė veikėja.
 Kovo 10 d.:
 Ana Staniukėnienė, pedagogė, Lietuvos ir Visagino politinė veikėja.
 Bronius Astrauskas, Lietuvos ir Šiaulių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Vytautas Babravičius, lietuvių žurnalistas, dainų autorius ir atlikėjas, gitaristas, country muzikos Lietuvoje pradininkas.
 Kovo 14 d.:
 Lionė Pikelienė – Kaminskaitė, ekonomistė, Lietuvos ir Kauno rajono politinė veikėja.
 Vytas Navickas, Lietuvos politinis veikėjas.
 Kovo 17 d. – Eduardas Gabnys, Lietuvos akordeonininkas, pedagogas.
 Kovo 18 d. – Bronė Zubrickaitė, Lietuvos ir Jonavos rajono žemės ūkio, politinė bei visuomenės veikėja.
 Kovo 22 d. – Algirdas Ražauskas, Lietuvos ir Pakruojo rajono savivaldybės ūkio, visuomenės ir politinis veikėjas (m. 2008 m.).
 Kovo 25 d.:
 Albinas Klimas, Lietuvos ir Plungės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Aurelijus Rutenis Antanas Mockus Šivickas, Kolumbijos lietuvių kilmės filosofas, matematikas, politikas, buvęs Bogotos miesto meras.
 Kovo 28 d. – Juozas Algimantas Bliūdžius, agronomas ir pedagogas, Lenkijos lietuvių visuomenės veikėjas.
 Balandžio 1 d. – Rūta Laurinonienė – Pečkaitytė, teisininkė, Lietuvos ir Tauragės rajono politinė veikėja.
 Balandžio 3 d.:
 Rimantas Sinkevičius, Lietuvos Respublikos ir Lietuvos SSR politinis, komjaunimo ir Jonavos savivaldos veikėjas, vadybininkas, chemijos inžinierius.
 Romas Kundelis, pedagogas, Lietuvos ir Rokiškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Balandžio 4 d. – Irena Kriauzaitė, Lietuvos teatro aktorė, režisierė.
 Balandžio 5 d. – Andrius Adomaitis, Lietuvos ir Klaipėdos rajono politinis veikėjas.
 Balandžio 6 d.:
 Alvydas Noreika, Lietuvos ir Kauno rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Giedrius Reimeris, dizaineris, Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio ženklo autorius..
 Balandžio 7 d. – Alina Valentinavičienė-Aleksandravičiūtė, choro dirigentė ir muzikos mokytoja.
 Balandžio 14 d. – Viktoras Valiušis, Lietuvos, Trakų rajono ir Elektrėnų politinis bei visuomenės veikėjas.
 Balandžio 15 d. – Adelė Gedminienė, Lietuvos ir Trakų rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 Balandžio 16 d. – Danutė Aleksiūnienė, inžinierė, Lietuvos ir Elektrėnų savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.
 Balandžio 18 d.:
 Dalia Kutraitė Giedraitienė, žurnalistė, Lietuvos politinė bei visuomenės veikėja.
 Elena Mockuvienė, gydytoja, Lietuvos ir Šiaulių miesto politinė bei visuomenės veikėja.
 Balandžio 19 d. – Anatolijus Baranovas, teisininkas, Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo (LVAT) teisėjas, buvęs Lietuvos Aukščiausiojo Teismo (LAT) teisėjas, Lietuvos TSR, Lietuvos komunistų partijos veikėjas.
 Balandžio 20 d. – Nina Kičienė, gydytoja, Lietuvos ir Šakių rajono visuomenės bei politinė veikėja.
 Balandžio 27 d. – Valentinas Šapalas, Lietuvos ir Vilniaus miesto politinis bei visuomenės veikėjas.
 Balandžio 28 d. – Antanas Gražulis, SJ, Lietuvos kunigas, pasipriešinimo sovietiniam okupaciniam režimui veikėjas. Jėzuitas.
 Balandžio 30 d.:
 Antanas Kulakauskas, Lietuvos istorikas, politologas, humanitarinių mokslų daktaras.
 Raimundas Barevičius, gydytojas, Lietuvos ir Utenos rajono politinis veikėjas.
 Gegužės 3 d. – Rimantas Norbutas, Lietuvos ir Akmenės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Gegužės 5 d.:
 Andrius Šiuša, lietuvių kino režisierius, scenaristas. Lietuvos kinematografininkų sąjungos narys.
 Petras Kurlavičius, Lietuvos miškininkas, ekologas, ornitologas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.
 Gegužės 6 d.:
 Edmundas Jonyla, ūkininkas, inžinierius – mechanikas, Lietuvos ir Raseinių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Jurgis Jurkevičius, teisininkas, Lietuvos politinis veikėjas.
 Jurgis Kairys, lietuvių lakūnas, aviacijos konstruktorius, akrobatinio skraidymo meistras, Europos ir pasaulio akrobatinio skraidymo čempionas, daugkartinis pasaulio čempionatų prizininkas, nugalėtojas, laimėjęs daugiausiai FAI Pasaulio Taurės (Grand Prix) varžybų.
 Gegužės 8 d. – Stasys Jackūnas, Lietuvos ir Ukmergės rajono politinis veikėjas.
 Gegužės 10 d. – Vytautas Daujotis, Lietuvos chemikas (m. 2022 m.).
 Gegužės 13 d.:
 Arūnas Sakalauskas, Lietuvos dailininkas, antkapių kalys.
 Petras Kažemėkas, Lietuvos ir Rokiškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Gegužės 14 d. – Robertas Zemeckis, Holivudo filmų režisierius, laureatas, vienas žymiausių pasaulyje lietuvių kilmės žmonių. 1994 m. laimėjo režisieriams skiriamą Oskarą už geriausiu tų metų pripažintą filmą Forrest Gump.
 Gegužės 15 d. – Valdemaras Anužis, gydytojas, Lietuvos ir Klaipėdos miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Gegužės 16 d. – Antanas Valys, Lietuvos politikas.
 Gegužės 17 d.:
 Albertas Navarskas, Lietuvos ir Šakių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Ramutis Karmalavičius, Lietuvos literatūros tyrinėtojas, humanitarinių mokslų daktaras.
 Gegužės 19 d. – Rimantas Bagdonas, Lietuvos kompozitorius, pianistas, aranžuotojas, džiazo muzikos atlikėjas.
 Gegužės 21 d. – Vida Kanopienė, Lietuvos sociologė, habilituota socialinių mokslų daktarė.
 Gegužės 22 d.:
 Aldona Vaicekauskienė, mokytoja ir etnografė, Lenkijos lietuvių visuomenės veikėja.
 Kristina Dambrauskienė, Lietuvos ir Šilalės rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.
 Gegužės 23 d. – Stasys Jasiūnas, Lietuvos ir Rokiškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Gegužės 24 d.:
 Leonas Andrejauskas, Lietuvos ir Vilniaus miesto politinis bei visuomenės veikėjas.
 Petras Ubartas, Lietuvos ir Pagėgių savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Gegužės 25 d.:
 Audronė Bugelevičienė, teisininkė, Vilniaus miesto 2-ojo apylinkės teismo teisėja, buvusi advokatė, advokatų savivaldos veikėja, Lietuvos advokatų tarybos pirmininko pavaduotoja.
 Edvardas Žakaris, ekonomistas, Lietuvos politinis veikėjas.
 Gegužės 26 d. – Leonas Makūnas, Lietuvos ir Klaipėdos miesto savivaldybės ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.
 Gegužės 28 d. – Jurgis Algirdas Makaveckas, Lietuvos ir Alytaus rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Gegužės 31 d. – Jonas Šiurys, Lietuvos ir Rietavo savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Birželio 3 d. – Izolda Keidošiūtė, Lietuvos kino kritikė.
 Birželio 4 d. – Algimantas Skurauskas, pedagogas, Lietuvos ir Pakruojo rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Birželio 6 d. – Regina Čiuplevičienė, gydytoja, Lietuvos ir Marijampolės savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.
 Birželio 11 d. – Jonas Jučas, choro dirigentas, Lietuvos kultūros, politinis bei visuomenės veikėjas.
 Birželio 12 d. – Aldona Vorienė, Lietuvos politinė veikėja.
 Birželio 14 d. – Vladas Gaidys, Lietuvos sociologas, socialinių mokslų daktaras.
 Birželio 16 d. – Palmyra Prašmantienė–Švykaitė, Lietuvos ir Biržų rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 Birželio 18 d.:
 Janina Krūminienė, finansininkė, Lietuvos politinė veikėja.
 Valdas Sirutkaitis, Lietuvos fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.
 Birželio 19 d.:
 Jonas Janišius, Lietuvos ir Anykščių rajono visuomenės bei politinis veikėjas.
 Jonas Juknevičius, Lietuvos ir Varėnos rajono ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.
 Zina Vedrickienė, Lietuvos ir Zarasų rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 Birželio 20 d. – Juozas Zajarskis, Lietuvos ir Pakruojo rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Birželio 25 d.:
 Lech Leonovič, Lietuvos ir Vilniaus rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Vitas Anulis, Tauragės rajono ūkio bei politinis veikėjas.
 Birželio 28 d. – Juozas Galiauskas, Lietuvos ir Ukmergės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Birželio 29 d.:
 Dailis Alfonsas Barakauskas, inžinierius, ekonomistas, Lietuvos politikas, Seimo narys 2000–2004 m. Nuo 2006 m. kovo 18 d. 2004–2008 m.– IX Seimo narys. 2008–2012 m. X Seimo narys.
 Juozas Marcinkevičius, Lietuvos lėlių teatro aktorius.
 Birželio 30 d.:
 Sigitas Šeputis, Lietuvos ir Šilutės rajono visuomenės bei politinis veikėjas.
 Vladas Pauliukaitis, Lietuvos ir Jurbarko rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Liepos 1 d. – Janina Politikienė, Lietuvos ir Alytaus rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 Liepos 3 d.:
 Kęstutis Skamarakas, Lietuvos ir Raseinių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Virginija Kochanskytė, Kauno dramos teatro aktorė, skaitovė.
 Liepos 4 d.:
 Vilius Cibulskas, inžinierius, Lietuvos politinis veikėjas.
 Vytautas Matulionis, Lietuvos dailininkas, juvelyras.
 Vytautas Vėželis, Lietuvos ir Elektrėnų politinis bei visuomenės veikėjas.
 Liepos 5 d.:
 Jonas Baronas, inžinierius, Lietuvos politinis ir visuomenės veikėjas (m. 1996 m.).
 Virginija Grebliauskienė, Lietuvos ir Kelmės rajono politinė veikėja.
 Liepos 8 d. – Eugenija Kučinskienė-Baškytė, Lietuvos biologė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė.
 Liepos 10 d. – Vida Kašėtienė, gydytoja, Lietuvos politinė veikėja.
 Liepos 15 d.:
 Henrikas Šivokas, Lietuvos ir Alytaus miesto profsąjungų, politinis ir visuomenės veikėjas.
 Vytautas Kudzys, vadybininkas, DPD Lietuva generalinis direktorius, DPD vykdantysis direktorius Baltijos šalims, Lietuvos logistikos asociacijos prezidentas.
 Liepos 18 d. – Skirmantas Valentas, Lietuvos kalbininkas, pedagogas.
 Liepos 20 d. – Vytautas Juščius, Lietuvos ekonomistas, socialinių mokslų daktaras.
 Liepos 23 d. – Stasys Navardauskas, Lietuvos ir Šilalės rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Liepos 24 d. – Vytas Kašėta, Lietuvos ir Vilniaus rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Liepos 26 d. – Alvydas Kanapinskas, vienas Lietuvos laisvės gynėjų, Sausio 13-osios auka (m. 1991 m.).
 Liepos 27 d. – Gediminas Kriščiūnas, Lietuvos ir Elektrėnų politinis bei visuomenės veikėjas.
 Liepos 29 d. – Gedeminas Gudaitis, Lietuvos ir Vilkaviškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Liepos 30 d.:
 Algimantas Janavičius, Lietuvos ir Kaišiadorių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Auksė Treinytė-Dauderienė, Lietuvos inžinierė – ekonomistė, daugkartinė Pasaulio ir Europos čempionė ir rekordininkė, tarptautinės klasės sporto meistrė (kulkinis šaudymas, pistoletas).
 Liepos 31 d. – Vladimiras Nurutdinovas, pedagogas, Lietuvos sporto ir politinis veikėjas.
 Rugpjūčio 1 d. – Ignas Zavadskas, Lietuvos ir Zarasų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Rugpjūčio 2 d.:
 Jonas Prapiestis, teisėtyrininkas penalistas, teisėjas, teisės pedagogas, politikas (Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras, teisingumo ministras).
 Jūratė Kadlerienė, gydytoja, Lietuvos ir Jurbarko rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 Rokas Bernotas, lietuvių diplomatas, ambasadorius, chemikas, politinis veikėjas, buvęs LR užsienio reikalų (LR URM) viceministras.
 Regina Maželytė-Taurinskienė, lietuvių grafikė, pedagogė (m. 2020 m.).
 Rugpjūčio 8 d.:
 Aleksandras Žikevičius, pedagogas, Lietuvos ir Vilkaviškio rajono politinis veikėjas.
 Irena Spulginienė, Lietuvos ir Šiaulių rajono ūkio, politinė bei visuomenės veikėja.
 Rugpjūčio 9 d. – Arnoldas Vaitkevičius, ekonomistas, Lietuvos ir Kauno miesto politinis bei visuomenės veikėjas.
 Rugpjūčio 10 d. – Arvydas Ilginis, Lietuvos televizijos režisierius, aktorius.
 Rugpjūčio 13 d. – Vaidievutis Ipolitas Geralavičius, Lietuvos matematikas, diplomatas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.
 Rugpjūčio 15 d. – Regina Kulpienė-Jaunienė, Lietuvos ir Šilutės rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.
 Rugpjūčio 18 d.:
 Dainius Kepenis, Palangos sveikatos mokyklos vadovas, sveikatos sąjungos prezidentas.
 Vilius Orvydas, skulptorius, Orvydų sodybos skulptūrų muziejaus įkūrėjas (m. 1992 m.).
 Rugpjūčio 21 d. – Gintautas Radžiukynas, Lietuvos ir Alytaus rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Rugpjūčio 22 d. – Saulius Smailys, irklavimo treneris, Lietuvos ir Birštono sporto, politinis bei visuomenės veikėjas.
 Rugpjūčio 24 d.:
 Bronius Paliulis, inžinierius, Lietuvos ir Kelmės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Kęstutis Balčikonis, Lietuvos dailininkas tekstilininkas.
 Povilas Žagunis, Lietuvos ir Panevėžio rajono ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.
 Rugpjūčio 27 d. – Danutė Lapinskienė, Lietuvos ir Kelmės rajono politinė veikėja.
 Rugpjūčio 28 d. – Edmundas Grigaliūnas, Lietuvos ir Joniškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas (m. 2009 m.).
 Rugsėjo 1 d.:
 Algirdas Ambrazevičius, Lietuvos matematikas, fizinių mokslų daktaras.
 Vytautas Šeškevičius, Lietuvos ir Birštono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Rugsėjo 2 d.:
 Egidijus Klumbys, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras.
 Virginija Pažėrienė, gydytoja, Lietuvos ir Anykščių rajono politinė veikėja.
 Rugsėjo 3 d. – Boris Lukoškov, Lietuvos ir Visagino savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Rugsėjo 4 d. – Algimantas Salamakinas, Lietuvos ir Kėdainių rajono profsąjungų, politinis bei visuomenės veikėjas.
 Rugsėjo 5 d. – Alma Paukštienė, Lietuvos ir Ignalinos rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 Rugsėjo 8 d. – Eugenijus Miliūnas, lietuvių architektas, visuomenininkas.
 Rugsėjo 11 d.:
 Danguolė Mikulėnienė, Lietuvos kalbininkė, humanitarinių mokslų daktarė.
 Kristina Levišauskaitė, Lietuvos inžinierė ekonomistė, socialinių mokslų daktarė, Vytauto Didžiojo universiteto Biznio ir vadybos fakulteto Finansų katedros vedėja.
 Rugsėjo 12 d.:
 Bronislavas Cicėnas, Lietuvos ir Ignalinos rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Zigmas Genutis, choro dirigentas.
 Rugsėjo 16 d.:
 Gerardas Liorenšaitis, Lietuvos ir Klaipėdos rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Vytautas Rastenis, Lietuvos ir Švenčionių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Česlovas Laurinavičius, Lietuvos istorikas, politologas, humanitarinių mokslų daktaras.
 Rugsėjo 17 d.:
 Bronius Gražys, Lietuvos tapytojas, grafikas.
 Stasė Skutulienė–Pelenytė, žurnalistė, Lietuvos ir Šilutės rajono visuomenės bei politinė veikėja.
 Vytautas Valevičius, humanitarinių mokslų daktaras.
 Rugsėjo 19 d. – Gražina Zita Mažeikaitė-Sajienė, Lietuvos poetė, vertėja.
 Rugsėjo 22 d. – Algirdas Ališauskas, Lietuvos surdopedagogas, surdopsichologas, socialinių mokslų daktaras.
 Rugsėjo 25 d. – Pranas Jaciunskas, vadybininkas, Lietuvos ir Alytaus miesto politinis bei visuomenės veikėjas.
 Rugsėjo 29 d. – Rimondas Bukelis, gydytojas, Lietuvos ir Anykščių rajono politinis veikėjas.
 Spalio 2 d. – Algis Kalėda, Lietuvos literatūros tyrinėtojas, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras.
 Spalio 8 d. – Laima Grumadienė, Lietuvos kalbininkė, humanitarinių mokslų daktarė.
 Spalio 9 d. – Egidijus Jarašiūnas, teisininkas, konstitucinės teisėtyros profesorius, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras, Konstitucinio teismo teisėjas (1996–2005).
 Spalio 15 d. – Danguolė Lukauskienė-Puronaitė, muzikos mokytoja ir chorvedė.
 Spalio 19 d. – Robertas Čapkevičius, choro dirigentas ir muzikos mokytojas.
 Spalio 21 d. – Rasa Kubiliūtė-Mauragienė, pianistė, pedagogė, chorvedė, visuomenės veikėja.
 Spalio 23 d. – Rimantas Armonas, Lietuvos violončelininkas, pedagogas.
 Spalio 25 d.:
 Gintaras Gesevičius, Lietuvos grafikas, tapytojas.
 Vytautas Šileikis, Lietuvos ir Kauno miesto politinis bei visuomenės veikėjas.
 Lapkričio 4 d. – Aldona Balsienė, Lietuvos profsąjungų ir politinė veikėja.
 Lapkričio 12 d. – Rimantas Dapkus, Lietuvos agronomas, biomedicinos mokslų daktaras.
 Lapkričio 13 d. – Zita Lazdauskienė, pedagogė, Lietuvos ir Šilalės rajono politinė bei visuomenės veikėja (m. 2009 m.).
 Lapkričio 14 d. – Evaldas Razgus, Lietuvos ir Skuodo rajono politinis veikėjas.
 Lapkričio 18 d. – Jurgis Sarulis, Lietuvos ir Akmenės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Lapkričio 21 d.:
 Eimuntas Nekrošius, lietuvių režisierius.
 Vladas Eitmantis, Lietuvos ir Kelmės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Lapkričio 22 d. – Vidutė Petrauskienė, pedagogė, Lietuvos ir Klaipėdos rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 Lapkričio 23 d. – Nadiežda Oleinik, gydytoja, Lietuvos ir Druskininkų politinė bei visuomenės veikėja.
 Lapkričio 24 d. – Albertas Malinauskas, Lietuvos chemikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.
 Lapkričio 25 d. – Regina Politienė, Lietuvos ir Pagėgių politinė bei visuomenės veikėja.
 Lapkričio 26 d. – Vytautas Čėsna, Lietuvos ir Kaišiadorių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Lapkričio 27 d. – Romas Makarevičius, choro dirigentas, dainininkas (tenoras).
 Lapkričio 30 d.:
 Alvydas Kazlauskas, žurnalistas.
 Vytautas Kučinskas, Lietuvos inžinierius mechanikas, technologijos mokslų daktaras.
 Gruodžio 1 d.:
 Irena Vileikienė, pedagogė, Lietuvos ir Kelmės rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 Juozas Mažutavičius, gydytojas, Lietuvos ir Joniškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Konstantinas Skierus, Lietuvos ir Kretingos rajono ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.
 Gruodžio 2 d. – Petras Giniotas, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras.
 Gruodžio 4 d.:
 Juozas Mažeika, Lietuvos ir Kretingos rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Ridmandas Puškorius, Lietuvos ir Rietavo savivaldybės politinis ir visuomenės veikėjas.
 Gruodžio 8 d.:
 Algirdas Budnikas, Lietuvos ir Pakruojo rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Valdas Račkauskas, pedagogas, fizikos mokytojas metodininkas, Lietuvos ir Alytaus miesto politinis bei visuomenės veikėjas.
 Gruodžio 9 d.:
 Remigijus Mikulevičius, Lietuvos matematikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.
 Česlovas Kasputis, Lietuvos energetikas, AB „Šiaulių energija“ administracijos vadovas ir generalinis direktorius.
 Gruodžio 11 d. – Vytautas Kavaliauskas, Lietuvos ir Šilalės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Gruodžio 13 d. – Birutė Austienė, teisininkė, Lietuvos ir Alytaus visuomenės bei politinė veikėja.
 Gruodžio 14 d. – Kęstutis Vitkus, Lietuvos gydytojas chirurgas (m. 2021 m.).
 Gruodžio 15 d. – Liudvikas Žukauskas, Lietuvos ir Skuodo rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Gruodžio 17 d. – Kęstutis Kisielius, Lietuvos architektas.
 Gruodžio 18 d. – Sigitas Benediktas Jurčys, OFM, Lietuvos kunigas, visuomenės veikėjas.
 Gruodžio 20 d. – Nijolė Klimavičienė-Druktenytė, muzikos mokytoja ir chorvedė.
 Gruodžio 21 d. – Laima Ivanovienė, Lietuvos farmacininkė, biochemikė, biomedicinos mokslų daktarė.
 Gruodžio 27 d. – Zita Civilkaitė, Lietuvos ir Kėdainių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Andrius Kulikauskas, lietuvių kompozitorius, poetas, aranžuotojas.
 Arkadijus Vinokuras, teatro ir judesio meno aktorius – pedagogas, žurnalistas ir rašytojas. Dirba ir gyvena Vilniuje.
 Augustinas Normantas, teisininkas, Seimo kontrolierius, buvęs LR Konstitucinio Teismo teisėjas, Vilniaus universiteto (VU) docentas, teisėtyrininkas konstitucionalistas.
 Donatas Butkus, Lietuvos archeologas.
 Gintautas Rudzinskas, Lietuvos pedagogas, visuomenės veikėjas.
 Igoris Bezzubas, verslininkas, vienas iš Ukrainos sulčių gamintojos „Sandora" (valdžiusios per 200 prekės ženklų) steigėjų ir valdytojų, vėliau ją sėkmingai pardavusių akcininkų, vienas turtingiausių savo laikmečio Lietuvos ir Ukrainos žmonių (m. 2010 m.).
 Jūratė Bundzaitė, Lietuvos pedagogė, pianistė, vargonininkė.
 Laima Leipuvienė, teisininkė, teisėja, Vilniaus rajono apylinkės teismo pirmininkė, buvusi juriskonsultė, Lietuvos komunistų partijos veikėja.
 Marijona Kriščiūnaitė, Lietuvos pedagogė, Druskininkų visuomenės veikėja.
 Ramutis Budreika, Lietuvos ir Vilkaviškio rajono politinis veikėjas.
 Viktoras Dagys, Lietuvos informatikas, kraštotyrininkas.
 Vytautas Rubavičius, lietuvių poetas, kultūros kritikas, vertėjas.
 Zina Kvederaitė-Rimgailienė, Lietuvos radijo, televizijos ir spaudos žurnalistė, literatė.
 Mirtys
 Sausio 9 d. – Vytautas Andrius Graičiūnas, vienas žinomiausių pasaulio vadybos mokslo pradininkų, tarpukario Lietuvos vadybos mokslo teoretikas ir praktikas, vadybos konsultantas užsienio įmonėse (g. 1898 m.).
 Sausio 18 d. – Jonas Staugaitis, Lietuvos gydytojas, varpininkas, politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1868 m.).
 Sausio 24 d.:
 Aleksandras Balčiauskas, evangelikų reformatų kunigas (g. 1907 m.).
 Nastė Jurašūnaitė-Michailovienė, aktorė (g. 1898 m.).
 Vasario 2 d. – Adomas Brakas, Mažosios Lietuvos kultūrinio gyvenimo organizatorius, dailininkas, architektas, pedagogas (g. 1886 m.).
 Kovo 9 d. – Vaclovas Janavičius, Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas (g. 1887 m.).
 Balandžio 26 d. – Jonas Juozas Burba, Lietuvos grafikas (g. 1907 m.).
 Balandžio 29 d. – Juozas Mikulėnas, vargonininkas, chorvedys ir pedagogas (g. 1902 m.).
 Gegužės 12 d. – Augustas Baldžius, Klaipėdos krašto visuomenės ir politikos veikėjas (g. 1883 m.).
 Gegužės 31 d. – Ona Kurmytė-Mazurkevičienė, lietuvių aktorė (g. 1901 m.).
 Liepos 12 d.:
 Ignas Urbaitis, teisininkas, Lietuvos politinis ir visuomenės veikėjas (g. 1896 m.).
 Levas Karsavinas, Rusijos ir Lietuvos kultūros istorikas, filosofas. Rašė ir lietuvių kalba (g. 1882 m.).
 Liepos 22 d. – Antanas Ignas Darevskis-Veryha, Lietuvos teisininkas, ekonomistas, finansų istorikas (g. 1884 m.).
 Rugpjūčio 15 d. – Juozas Laukaitis, Romos katalikų kunigas Lenkijoje ir Lietuvoje, visuomenės veikėjas. Lietuvių liturginės terminijos kūrėjas, poetas (g. 1873 m.).
 Rugpjūčio 26 d. – Pranas Genys, Lietuvos muziejininkas, poetas (g. 1902 m.).
 Rugsėjo 21 d. – Bronius Krivickas, Lietuvos partizanas, jų tarpe garsus poetas (g. 1919 m.).
 Spalio 16 d. – Jonas Baronas, leksikografas, pedagogas, gamtininkas (g. 1873 m.).
 Spalio 30 d. – Kazimieras Kontrimas, Lietuvos partizanas, Kardo rinktinės steigėjas ir vadovas (g. 1914 m.).
 Lapkričio 22 d. – Petras Šniukšta, teisininkas, Lietuvos valstybės ir karinis veikėjas, generolas (g. 1877 m.).
 Lapkričio 26 d. – Balys Valušis, vargonininkas, chorvedys ir knygnešys (g. 1867 m.).
 Gruodžio 22 d.:
 Jurgis Savickis, lietuvių diplomatas ir modernistinės krypties rašytojas (g. 1890 m.).
 Vincas Bacevičius, lietuvių pedagogas, chorvedys, kompozitorius (g. 1875 m.).
 Gruodžio 26 d. – Pranas Dulkė, vargonininkas ir chorvedys (g. 1896 m.).
 Gruodžio 27 d. – Veronika Karvelienė-Bakštytė, Lietuvos pedagogė, visuomenės veikėja, filosofijos daktarė (g. 1898 m.).
 Felicija Šalkauskaitė, Lietuvos bibliotekininkė (g. 1889 m.).
 Petras Vaškys, Mosėdžio seniūnas, knygnešys, milo spaudėjas (g. 1873 m.).
 Pranas Lesauskis, Lietuvos vadybos specialistas, matematikas, matematikos daktaras, Lietuvos kariuomenės pulkininkas (g. 1900 m.).
 Pranciškus Janulaitis, Lietuvos kunigas, knygnešys (g. 1874 m.).
 Pasaulyje
 Įvykiai
 Sausio 8 d. – per 8 mln. pabėgelių kerta Vakarų Vokietijos sieną;
 Vasario 6 d. – Elžbieta II perima Jungtinės Karalystės sosto titulą iš amžiną atilsį Jurgio IV;
 Vasario 26 d. – D. Britanijos ministras pirmininkas Vinstonas Čerčilis pareiškė, kad jo šalis turinti atominį ginklą;
 Kovo 4 d. – Ronaldas Reiganas veda Nancy Davis.
 Nedatuoti
 Maltoje išrastas Kinis – nealkoholinis gėrimas iš aitriųjų apelsinų ir aromatinių žolelių.
 Gimtadieniai
 Sausio 2 d. – Indulis Emsis, biologas ir Latvijos politikas, habilituotas biologijos mokslų daktaras, buvęs Latvijos Ministras pirmininkas. Nuo 2006 m. lapkričio Emsis yra 9-tos Saeimos pirmininkas.
 Sausio 20 d. – Paul Stanley, amerikiečių roko grupės KISS vokalistas bei gitaristas.
 Sausio 24 d. – Raymond Domenech, Prancūzijos nacionalinės futbolo rinktinės treneris, katalonų kilmės futbolininkas (jo tėvas Franco diktatūros metais pasitraukė iš Ispanijos).
 Vasario 1 d. – Roger Yonchien Tsien, 2008 m. Nobelio chemijos premijos laureatas.
 Vasario 6 d. – Ricardo Antonio Lavolpe, buvęs futbolininkas (žaidė vartininko pozicijoje), o dabar yra futbolo treneris.
 Vasario 18 d. – Johanas Šnaideris-Amanas, šveicarų verslininkas, politikas, buvęs Šveicarijos konfederacijos prezidentas.
 Kovo 2 d. – Sergejus Vadimovičius Stepašinas, Rusijos valstybinis ir politinis veikėjas, teisės mokslų daktaras, profesorius. Buvęs RF vyriausybės pirmininkas. Vadovavo RF Federalinei kontržvalgybos tarnybai (FSK) vėliau RF Federalinei saugumo tarnybai (FSB). Turi karinį generolo – pulkininko laipsnį.
 Kovo 5 d. – Robin Hobb, amerikiečių rašytoja, jos daugelis kūrinių priskiriami maginės fantastikos žanrui, nors yra parašiusi ir šiek tiek mokslinės fantastikos.
 Balandžio 20 d.:
 Božidaras „Boža“ Maljkovičius, Serbijos krepšinio treneris, vienas tituluočiausių visų laikų Europos trenerių.
 Ilzė Avuotinia, latvių tapytoja.
 Balandžio 25 d. – Vladislavas Aleksandrovičius Tretiakas, Rusijos ledo ritulininkas, žaidęs vartininko pozicijoje. 15 metų pradėjo treniruotis su CSKA klubu, o 17 m. pakviestas į pagrindinę komandą.
 Balandžio 27 d.:
 Ari Vatanenas, suomių lenktynininkas ir politikas.
 Džordžas Gervinas, profesionalus amerikiečių krepšininkas.
 Balandžio 28 d. – Mary McDonnell, amerikiečių kino, teatro ir televizijos aktorė. 1990 m. nominuota „Oskarui“ už geriausios antraplanės aktorės vaidmenį filme „Šokis su vilkais“. Labiausiai žinoma už prezidentės Lauros Roslin vaidmenį televizijos seriale „Galaktikos kovos“.
 Gegužės 21 d. – Laurence Tureaud, amerikiečių aktorius, imtynininkas.
 Gegužės 23 d. – Anne-Marie David, prancūzų dainininkė.
 Birželio 4 d. – Bronislavas Marija Karolis Komorovskis, lenkų istorikas, visuomeninis ir politinis veikėjas, nuo 2007 m. iki 2010 m. Lenkijos seimo pirmininkas. Nuo 2010 m. rugpjūčio 6 d. Lenkijos Respublikos prezidentas.
 Birželio 16 d.:
 Draganas Šakota, Serbijos krepšinio treneris, šį sezoną vadovauja Belgrado „Crvena Zvezda“ komandai.
 Georgas Andreas Papandreu, Graikijos ir tarptautinis politinis veikėjas, Socialistų Internacionalo pirmininkas.
 Birželio 18 d.:
 Izabela Roselini, italų aktorė.
 Idriss Déby, Čado politikas ir prezidentas (m. 2021 m.).
 Birželio 27 d. – Hamad bin Khalifa Al Thani, Kataro emyras nuo 1995 m. birželio 26 d., po savo tėvo nuvertimo, kuris tuo metu ilsėjosi Šveicarijoje.
 Liepos 2 d. – Ahmed Ouyahia, Alžyro ministras pirmininkas, šias pareigas ėjo nuo 1995 m. gruodžio 31 d. iki 1998 m. gruodžio 15 d., nuo 2003 m. gegužės 5 d. iki 2006 m. gegužės 24 d. ir nuo 2008 m. birželio 23 d.
 Liepos 4 d. – Alvaras Uribė, 43-iasis Kolumbijos prezidentas. Pareigas eina nuo 2002 m. rugpjūčio 7 d. Perrinktas 2006 m. gegužės 28 d. Pabaigė teises studijas Antiokijos universitete ir vadybą Harvardo universitete (JAV). Iki tampant prezidentu ėjo Antiokijos departamento senatoriaus, o 1995–1997 m. gubernatoriaus pareigas.
 Liepos 20 d. – Dave Evans, buvęs AC/DC vokalistas.
 Liepos 31 d. – Helmutas Balderis, ledo ritulininkas, vienas iš geriausių Latvijos ir buvusios SSRS puolėjų.
 Rugpjūčio 1 d. – Zoranas Džindžičius, Serbijos filosofas, politikas, disidentas (m. 2003 m.).
 Rugpjūčio 8 d. – Jostein Gaarder, norvegų rašytojas.
 Rugpjūčio 12 d. – Chen Kaige, kino režisierius iš Kinijos.
 Rugpjūčio 14 d. – Alex van Warmerdam, žinomas Olandų scenaristas, režisierius, aktorius, žinomas savo tapyba ir bendru darbu su Theo van Gogh – didžiojo dailės klasiko brolio anūku.
 Rugpjūčio 17 d.:
 Giljermas Apolinarijus Vilas, buvęs profesionalus Argentinos tenisininkas. Buvusi antroji pasaulio raketė. Jis kajerą baigė 1992 metais. Per savo karjerą Giljermas laimėjo 62 ATP titulus. Iš visų laimėtų titulų, keturi buvo laimėti Didžiojo Kirčio turnyruose. Jis profesionalu tapo 1969 metais. Vilas gimė Buenos Airėse. Dabar gyvena Monte Karle, Monake. Žaisdamas tenisą G. Vilas užsidirbo 4 923 882 JAV dolerių. Geriausiai Giljermui sekėsi žaisti ant žolės ir grunto kortų.
 Nelsonas Pikė, brazilų Formulės 1 lenktynininkas, triskart F1 pasaulio čempionas.
 Rugpjūčio 18 d. – Patrikas Sveizas, amerikiečių aktorius ir dainininkas (m. 2009 m.).
 Rugsėjo 2 d. – Džeimsas Skotas „Džimis“ Konorsas, buvęs profesionalus JAV tenisininkas. Buvusi pirmoji pasaulio raketė. Džimis profesionalu tapo 1972 metais. Per savo karjerą Konorsas laimėjo 109 ATP titulus. Šis amerikietis laikomas vienu geriausiu visų laikų tenisininku. Jis žaisdamas tenisą užsidirbo 8 641 040 JAV dolerių. Džimis dalyvavo iš viso devyniolikoje Didžiojo Kirčio turnyrų finaluose. Džeimsas laimėjo dešimtyje iš jų. Jis buvo pirmoji pasaulio raketė 160 savaičių iš eilės. Iš viso net 268 savaites. Konorsas yra buvęs amerikiečio Andžio Rodiko treneris.
 Rugsėjo 16 d. – Mickey Rourke, JAV aktorius. Jis dažniausiai vaidina dramose ir veiksmo filmuose.
 Rugsėjo 25 d. – Christopher D’Olier Reeve, JAV aktorius, prodiuseris, režisierius ir rašytojas. Išgarsėjo atlikdamas pagrindinį vaidmenį filme Superman (m. 2004 m.).
 Spalio 5 d. – Emomalis Rachmonas, Tadžikijos prezidentas nuo 1994 m. ir valstybės vadovas nuo 1992 m.
 Spalio 6 d. – Vladimiras Aleksandrovičius Gusinskis, Rusijos žydų kilmės verslininkas, buvęs TV magnatas, banko „Most – bank“ įkūrėjas.
 Spalio 7 d. – Vladimiras Vladimirovičius Putinas, Rusijos Federacijos ministras pirmininkas, partijos „Vieninga Rusija“ pirmininkas (nuo 2008 m.), buvęs Rusijos prezidentas (nuo 2000 m. kovo 26 d. iki 2008 m. gegužės 7 d.).
 Spalio 9 d. – Sharon Osbourne, muzikos vadybininkė ir Ozzy Osbourne žmona.
 Spalio 10 d. – Reinhard Zimmermann, vokiečių teisininkas, teisėtyrininkas civilistas komparatyvistas, Bucerijaus teisės mokyklos profesorius.
 Spalio 27 d. – Roberto Benigni, italų kino aktorius, scenaristas ir režisierius, turbūt geriausiai žinomas dėl savo 1997 metų tragikomedijos „Gyvenimas yra gražus“.
 Lapkričio 1 d. – Zmago Sagadinas, Slovėnijos krepšinio treneris, buvęs Vilniaus „Lietuvos Ryto“ komandos vyriausiasis treneris.
 Lapkričio 5 d.:
 Bill Walton, praeityje garsus JAV krepšininkas.
 Olehas Volodymyrovyčius Blochinas, Ukrainos futbolininkas ir treneris. 1975-aisias išrinktas geriausias Europos futbolininku. Išsiskyręs, turi dukterį. Yra išleidęs keturias knygas (vienos – brndraautorius), dukart buvo išrinktas į Aukščiausiąją Tarybą.
 Lapkričio 9 d. – Jack William Szostak, Didžiosiojoje Britanijoje dirbantis biologas ir genetikos profesorius Harvardo medicinos mokykloje, taip pat Aleksandro Ričo pasižymėjęs tyrėjas Masačusetso nespecializuotoje ligoninėje. 2009 m. gavo Nobelio fiziologijos ir medicinos premiją kartu su Elizabeth Blackburn ir Carol W. Greider už tai, kad atrado kaip chromosomos yra saugomos telomerų.
 Lapkričio 14 d. – Alec John Such, amerikiečių muzikantas, buvęs roko grupės Bon Jovi bosistas. Jis paliko grupę 1994 m. ir iki šiol į jo vietą oficialiai nepriimtas joks kitas bosistas. Alec kilęs iš Vengrijos, tikroji pavardė vengrų kalba Szűcs. .
 Gruodžio 10 d. – Paul Varul, estų teisininkas, verslo teisės advokatas, advokatų kontoros „Varul Vilgerts Smaliukas“ partneris, Tartu universiteto (TU) profesorius, politinis veikėjas, buvęs Estijos teisingumo ministras.
 Gruodžio 22 d. – Sandra Kalniete, Latvijos politikė.
 Christine Marion Korsgaard, JAV filosofė, kurios pagrindinės tyrinėjimų sritys yra etika ir jos istorija, etikos ir metafizikos sąryšiai, mąstymo filosofija, asmens tapatumo, tarpusavio ryšių ir reglamentavimo klausimai.
 John Tabinaman, buvęs Bugenvilio salos Papua Naujojoje Gvinėjoje prezidentas (m. 2021 m.).
 Venkatraman Ramakrishnan, 2009 m. Nobelio chemijos premijos laureatas.
 Dr. Thomas Yayi Boni, dabartinis Benino prezidentas. Prieš tapdamas prezidentu 2006 m. balandžio 6 d. jis buvo bankininkas.
 Mirtys
 Sausio 23 d. – Jakovas Iljičius Frenkelis, žymus sovietų Rusijos fizikas teoretikas, daug prisidėjęs prie įvairių fizikos sričių plėtojimo (g. 1894 m.).
 Vasario 6 d. – Georgijus Semionovičius Špaginas, sovietinis rusų šaunamųjų ginklų konstruktorius (g. 1897 m.).
 Vasario 19 d. – Knutas Hamsunas, žymus norvegų rašytojas, impresionistas, savo literatūrinę veiklą pradėjęs po ilgų klajonių JAV. 1920 m. už romaną „Žemės palaima" apdovanotas Nobelio literatūros premija. Per Antrąjį pasaulinį karą bendradarbiavo su hitlerininkais, dėl to vėliau buvo teisiamas ir sulaukė visuomenės pasmerkimo (g. 1859 m.).
 Kovo 4 d. – Charles Scott Sherrington, 1932 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas (g. 1857 m.).
 Kovo 12 d. – Nikolajus Višeslavcevas, rusų dailininkas, grafikas (g. 1890 m.).
 Kovo 27 d. – TOJODA Kiičiro, japonų pramonininkas ir Toyodos staklių fabriko (Toyoda Loom Works) įkūrėjo Sakičio Tojodos sūnus (g. 1894 m.).
 Kovo 31 d. – Walther Schellenberg, vyriausias SD () specialiosios tarnybos ir kontražvalgybos vadovas (g. 1910 m.).
 Birželio 1 d. – Džonas Diujis, filosofas, psichologas, edukologas. Kolumbijos universiteto filosofijos profesorius, vienas žymiausių pragmatizmo filosofijos atstovų (g. 1859 m.).
 Liepos 26 d. – María Eva Duarte de Perón, Argentinos prezidento Chuano Perono žmona (g. 1919 m.).
 Lapkričio 9 d. – Chaimas Veicmanas, chemikas, pirmasis Izraelio prezidentas (išrinktas 1948 m. gegužės 16 d., prezidentas 1949–1952 m.), Pasaulinė Sionistų organizacijos prezidentas, mokslo tyrimų instituto įkūrėjas (g. 1874 m.).
 Gruodžio 12 d. – Bedržichas Hroznas, Čekijos archeologas ir istorikas hetitologas, kalbininkas (g. 1879 m.).
 Nedatuota
 Robert Guérin, pirmasis FIFA prezidentas nuo 1904 m. iki 1906 m (g. 1876 m.).
 Nuorodos
 Nobelio premijos
 Nobelio premijos laureatai:
 Chemijos – Archer John Porter Martin (1910–2002), Richard Laurence Millington Synge (1914–1994);
 Fizikos – Felix Bloch, Edward Mills Purcell;
 Literatūros – Fransua Moriakas;
 Medicinos – Selman Abraham Waksman (1888–1973);
 Taikos – Albert Schweitzer.
 1952 m.


type: caselaw

text:
21.11.98 IT Gazzetta ufficiale delle ComunitaÁ europee C 358/15
 3) Il Regno dei Paesi Bassi e il Consiglio dell'Unione SENTENZA DEL TRIBUNALE DI PRIMO GRADO
 europea sopporteranno le proprie spese.
 30 settembre 1998
 nella causa T-164/97, Silvio Busacca e altri contro Corte
 (1) GU C 74 dell'8.3.1997.
 dei conti delle ComunitaÁ europee (1)
 (Dipendenti Ð Cessazione definitiva dal servizio in occa-
 sione dell'adesione di nuovi Stati membri Ð Atto che
 arreca pregiudizio Ð Eccezione di illegittimitaÁ Ð Legitti-
 mitaÁ del regolamento (CE, Euratom, CECA) n. 2688/95
 Ð ParitaÁ di trattamento Ð Violazione delle forme sostan-
 ziali Ð Consultazione previa delle istituzioni e del comi-
 SENTENZA DEL TRIBUNALE DI PRIMO GRADO tato per lo Statuto)
 1o ottobre 1998 (98/C 358/30)
 nella causa T-155/97, Natural van Dam AG e Danser
 Container Line BV contro Commissione delle ComunitaÁ
 (Lingua processuale: il francese)
 europee (1)
 (Navigazione interna Ð Risanamento strutturale Ð Con-
 dizioni per l'entrata in servizio di nuovi battelli Ð Nella causa T-164/97, Silvio Busacca e altri, dipendenti
 Esclusione) della Corte dei conti delle ComunitaÁ europee, rappresen-
 tati dagli avv.ti Georges Vandersanden e Laure Levi, del
 (98/C 358/29) foro di Bruxelles, con domicilio eletto in Lussemburgo
 presso la Fiduciaire Myson SARL, 30, rue de Cessange,
 contro Corte dei conti delle ComunitaÁ europee (agenti:
 signori Jean-Marie Stenier, Jan Inghelram, Paolo Giusta e
 (Lingua processuale: l'olandese)
 signora Christina Friedrich), avente ad oggetto una
 domanda diretta all'annullamento delle decisioni della
 Corte dei conti del 16 settembre 1996 recanti rigetto delle
 domande dei ricorrenti di iscriversi nell'elenco delle per-
 Nella causa T-155/97, Natural van Dam AG, con sede in
 sone interessate ad usufruire di una decisione di cessazione
 Basilea (Svizzera) e Danser Container Line BV, con sede a
 definitiva dal servizio in occasione dell'adesione dell'Au-
 Sliedrecht (Paesi Bassi), con l'avv. Marius J. van Dam, del
 stria, della Finlandia e della Svezia, il Tribunale (Quinta
 foro di Rotterdam, con domicilio eletto in Lussemburgo
 Sezione), composto dal signor J. Azizi, presidente, e dai
 presso lo studio dell'avv. Fernand Entringer, 34 A, Rue
 signori R. García-Valdecasas e M. Jaeger, giudici; cancel-
 Philippe II, contro Commissione delle ComunitaÁ europee
 liere: signora B. Pastor, amministratore principale, ha pro-
 (agenti: inizialmente signor Berend-Jan Drijber, e successi-
 nunciato il 30 settembre 1998 una sentenza il cui disposi-
 vamente signora Laura Pignataro e signor Maurits
 tivo eÁ del seguente tenore:
 Lugard), avente ad oggetto la domanda d'annullamento
 della decisione della Commissione 7 marzo 1997, SG (97)
 D/1862, che nega alle ricorrenti, per tre imbarcazioni che
 intendevano costruire, il beneficio di cui all'art. 8, n. 3, 1) Le decisioni della Corte dei conti del 16 settembre
 lett. c), del regolamento (CEE) del Consiglio 27 aprile 1996, indirizzate al signor Silvio Busacca, al signor
 1989, n. 1101, relativo al risanamento strutturale del set- Carlo Degli Abbati, alla signora Pamela Rattigan, alla
 tore della navigazione interna (GU L 116, pag. 25), il Tri- signora Gisela Tremont, alla signora CeÂcile Vandam,
 bunale (Quarta Sezione), composto dalla signora P. Lindh, recanti rigetto delle loro domande di iscriversi nell'e-
 presidente, e dai signori K. Lenaerts e J.D. Cooke, giudici; lenco delle persone interessate ad una decisione di ces-
 cancelliere: signor A. Mair, amministratore, ha pronun- sazione definitiva dal servizio come previsto dal rego-
 ciato il 1o ottobre 1998 una sentenza il cui dispositivo eÁ lamento (CE, Euratom, CECA) del Consiglio
 del seguente tenore: 17 novembre 1995, n. 2688, che istituisce misure spe-
 ciali di cessazione definitiva dal servizio di funzionari
 delle ComunitaÁ europee in occasione dell'adesione del-
 l'Austria, della Finlandia e della Svezia, sono annul-
 1) Il ricorso eÁ respinto. late.
 2) Le ricorrenti sono condannate alle spese. 2) La Corte dei conti sopporteraÁ le proprie spese, noncheÂ
 quelle dei ricorrenti.
 (1) GU C 212 del 12.7.1997.
 (1) GU C 212 del 12.7.1997.


text:
 10.9.2011
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 269/55
 Recours introduit le 18 juillet 2011 — Langguth Erben/OHMI — (MEDINET)
 (Affaire T-378/11)
 2011/C 269/121
 Langue de dépôt du recours: l'allemand
 Parties
 Partie requérante: Franz Wilhelm Langguth Erben GmbH & Co. KG (Traben-Trarbach, Allemagne) (représentants: R. Kunze et G. Würtenberger, avocats)
 Partie défenderesse: Office de l’harmonisation dans le marché intérieur (marques, dessins et modèles)
 Conclusions
 La partie requérante conclut à ce qu’il plaise au Tribunal:
 —
 annuler la décision de la quatrième chambre de recours du 10 mai 2011 dans l’affaire R 1598/2010-4 ayant pour objet la demande d’enregistrement de marque communautaire no8 786 485;
 —
 condamner l’OHMI aux dépens.
 Moyens et principaux arguments
 Marque communautaire concernée: Marque figurative «MEDINET» pour des produits relevant de la classe 33 — demande d’enregistrement no8 786 485
 Décision de l’examinateur: Refus d’enregistrer la marque en cause avec la séniorité de marques nationales et d’enregistrements internationaux antérieurs
 Décision de la chambre de recours: Rejet du recours
 Moyens invoqués: Violation des articles 34, 75 et 77 du règlement no 207/2009, la chambre de recours i) ayant illégalement refusé d’inscrire la séniorité, ii) n’ayant pas répondu à l’argumentation avancée par la partie requérante au sujet des décisions des chambres de recours en matière de revendications de priorité et de séniorité et iii) n’ayant pas organisé d’audience.


type: contracts

text:
L 378/2 ET Euroopa Liidu Teataja 23.12.2004
 Nõukogu otsus, 29. aprill 2004, mis käsitleb koostöölepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Pakistani
 Islamivabariigi vahel
 (2004/870/EÜ)
 Koostööleping Euroopa Ühenduse ja Pakistani Islamivabariigi vahel, mis käsitleb partnerlust ja
 arendustegevust
 Käesoleva akti eestikeelne versioon avaldatakse Euroopa Liidu Teataja eriväljaandes, mis sisaldab institutsioo-
 nide ja Euroopa Keskpanga poolt enne 1. maid vastuvõetud aktide tekste. Selle väljaande köited ilmuvad aja-
 vahemikus 1. maist kuni 2004. aasta lõpuni.


text:
 1.7.2015
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 L 167/92
 DECISÃO N.o 5/2014 DO COMITÉ DE COMÉRCIO UE-COLÔMBIA-PERU
 de 16 de maio de 2014
 Constituição de um Grupo de Peritos nas questões abrangidas pelo título relativo ao comércio e desenvolvimento sustentável, referido no artigo 284.o, n.o 3, do Acordo Comercial entre a União Europeia e os seus Estados-Membros, por um lado, e a Colômbia e o Peru, por outro [2015/1049]
 O COMITÉ DE COMÉRCIO,
 Tendo em conta o Acordo Comercial entre a União Europeia e os seus Estados-Membros, por um lado, e a Colômbia e o Peru, por outro, («Acordo») assinado em Bruxelas em 26 de junho de 2012, nomeadamente o artigo 284.o, n.o 3,
 Considerando o seguinte:
 (1)
 Nos termos do artigo 284.o do Acordo, uma Parte pode solicitar que um Grupo de Peritos se reúna para examinar uma questão em matéria de comércio e desenvolvimento sustentável que não tenha sido objeto de uma resposta satisfatória no âmbito das consultas a nível do governo realizadas ao abrigo do artigo 283.o do Acordo.
 (2)
 O Comité de Comércio deve aprovar, na sua primeira reunião, uma lista com, pelo menos, 15 pessoas com competência nas questões abrangidas pelo título relativo ao comércio e desenvolvimento sustentável.
 (3)
 O Comité de Comércio tem competência exclusiva para avaliar e adotar decisões conforme previsto no Acordo, relativamente a qualquer questão que lhe seja submetida pelos órgãos especializados criados em conformidade com o Acordo,
 ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
 1.
 São estabelecidas as listas de pessoas aptas a desempenhar a função de peritos para efeitos do artigo 284.o do Acordo, tal como figuram no anexo da presente decisão.
 2.
 A presente decisão entra em vigor em 7 de outubro de 2014.
 Feito em Lima, em 16 de maio de 2014.
 Pelo Comité de Comércio
 Ministro do Comércio, Indústria e Turismo da Colômbia
 Cecilia ÁLVAREZ-CORREA
 Comissário da Comissão Europeia responsável pelo Comércio
 Karel DE GUCHT
 Ministro do Comércio Externo e Turismo do Peru
 Blanca Magali SILVA VELARDE-ÁLVAREZ
 ANEXO DA DECISÃO N.o 5/2014 DO COMITÉ DE COMÉRCIO UE-COLÔMBIA-PERU
 LISTA DE PERITOS REFERIDA NO ARTIGO 284.o, N.o 3, DO ACORDO
 Lista de peritos
 1.
 Claudia Martínez
 2.
 Carlos Costa Posada
 3.
 Enrique Borda Villegas
 4.
 Katerine Bermúdez
 5.
 Eddy Laurijssen
 6.
 Jorge Cardona
 7.
 Hélène Ruiz Fabri
 8.
 Geert Van Calster
 9.
 Jorge Mario Caillaux Zazzali
 10.
 Rosario Gómez Gamarra
 11.
 Jorge Toyama Miyagusuku
 12.
 Alfonso de los Heros Pérez Albela
 Presidentes
 1.
 Robert McCorquodale
 2.
 Dane Ratliff
 3.
 Jill Murray
 4.
 Arthur Edmond Appleton
 5.
 Maryse Robert
 6.
 Orlando Pérez Gárate


text:
 19.7.2008
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 183/27
 Beroep ingesteld op 22 mei 2008 — JOOP!/BHIM (Weergave van een uitroepteken)
 (Zaak T-191/08)
 (2008/C 183/51)
 Procestaal: Duits
 Partijen
 Verzoekende partij: JOOP! GmbH (Hamburg, Duitsland) (vertegenwoordigers: H. Schmidt-Hollburg, W. Möllering, A. Löhde, H. Leo, A. Witte, T. Frank, A. Theil, H.-P. Rühland, B. Willers en T. Rein, advocaten)
 Verwerende partij: Bureau voor harmonisatie binnen de interne markt (merken, tekeningen en modellen)
 Conclusies
 —
 de beslissing van de eerste kamer van beroep van het Bureau voor harmonisatie binnen de interne markt van 6 maart 2008 in zaak R 1822/2007-1 te vernietigen;
 —
 het Bureau voor harmonisatie binnen de interne markt te verwijzen in de kosten van de procedure, daaronder begrepen de kosten die zijn opgekomen in de procedure voor de kamer van beroep.
 Middelen en voornaamste argumenten
 Betrokken gemeenschapsmerk: een beeldmerk dat een uitroepteken weergeeft voor waren van de klassen 14, 18 en 25 (aanvraagnr. 5 332 176)
 Beslissing van de onderzoeker: afwijzing van de aanvraag
 Beslissing van de kamer van beroep: verwerping van het beroep
 Aangevoerde middelen: schending van artikel 7, lid 1, sub b en c, van verordening (EG) nr. 40/94 (1), aangezien het aangevraagde merk onderscheidend vermogen heeft en er voor dit merk geen vrijhoudingsbehoefte bestaat.
 (1) Verordening (EG) nr. 40/94 van de Raad van 20 december 1993 inzake het gemeenschapsmerk (PB 1994, L 11, blz. 1).


text:
1692 (MDCXCII) byl rok, který dle gregoriánského kalendáře započal úterým.
 Události
 1. březen – v Salemu začíná hon na čarodějnice
 7. červen – Port Royal, hlavní město Jamajky těžce poničeno zemětřesením
 10. červen – Salemský hon na čarodějnice – první tři ženy pověšeny pro čarodějnictví
 19. srpen – Salemský hon na čarodějnice – pro čarodějnictví oběšen první muž
 ustanoven 9. kurfiřt (kurfiřt hannoverský)
 Probíhající události
 1683–1699 – Velká turecká válka
 1688–1697 – Devítiletá válka
 1689–1697 – Válka krále Viléma
 Vědy a umění
 dostavěn buddhistický klášter Taktsang
 Narození
 Česko
 17. února – Kristián David, moravský misionář († 3. února 1751)
 únor – Steydl z Greifenwehru, český kněz a spisovatel († 3. března 1774)
 ? – Jan Václav Regner z Kličína, generální vikář litoměřické diecéze († 20. dubna 1762)
 ? – Martin Kovář Javorovský, český zbojník († 23. ledna 1738)
 Svět
 16. února – Gian Domenico Mansi, teolog a církevní historik († 27. září 1769)
 26. března – Jean Restout, francouzský malíř († 1. ledna 1768)
 8. dubna – Giuseppe Tartini, italský houslista a skladatel († 26. února 1770)
 22. dubna – James Stirling, skotský matematik († 1770)
 13. června – Joseph Highmore, anglický malíř období rokoka († 3. března 1780)
 28. června – Luisa Marie Teresa Stuartovna, dcera anglického krále Jakuba II. († 18. dubna 1712)
 12. července – Gabriela z Lichtenštejna, knížecí princezna († 7. listopadu 1713)
 18. srpna – Louis Henri de Bourbon-Condé, premiér Francie za vlády Ludvíka XV. († 27. ledna 1740)
 8. října – Antonio Palella, italský hudební skladatel († 7. března 1761)
 25. října – Alžběta Parmská, manželka Filipa V., španělská královna († 11. července 1766)
 28. října – Josef Ferdinand Bavorský, následník španělského trůnu († 6. února 1699)
 listopad – Michele Gabellone, italský hudební skladatel a pedagog († 19. ledna 1740)
 6. listopadu – Louis Racine, francouzský básník († 1763)
 21. listopadu – Carlo Innocenzo Frugoni, italský básník a libretista († 20. prosince 1768)
 6. prosince – Hürrem Kadınefendi, manželka osmanského sultána Ahmeda III. († 25. června 1760)
 ? – Francesco Barbella, italský houslista a hudební skladatel († 1732)
 ? – William Caslon, anglický puškař, typograf a grafický designér († 23. ledna 1766)
 Úmrtí
 Česko
 8. února – Matěj Tanner, český jezuitský duchovní a spisovatel (* 28. února 1630)
 7. září – Matěj Václav Šteyer, český jezuitský kněz, spisovatel a jazykovědec (* 13. února 1630)
 Svět
 3. března – Eleonora Kateřina Falcká, švédská princezna (* 17. května 1626)
 12. května – Luisa Kristýna Savojská, savojská princezna (* 27. července 1629)
 18. května – Elias Ashmole, anglický starožitník, sběratel umění (* 23. května 1617)
 17. června – František Antonín von Losenstein, římskokatolický církevní hodnostář (* 1642)
 19. listopadu – Thomas Shadwell, anglický spisovatel a dramatik (* cca 1642)
 24. prosince – Marie Antonie Habsburská, dcera císaře Leopolda I. a jeho první manželky Markéty Terezy, manželka bavorského kurfiřta Maxmiliána II. Emanuela (* 1669)
 ? – Girolamo Lucenti, italský sochař (* 1627)
 ? – Esaias Fellgiebel, slezský tiskař a nakladatel (* 1622)
 Hlavy států
 Anglie – Vilém III. (1688–1702)
 Francie – Ludvík XIV. (1643–1715)
 Habsburská monarchie – Leopold I. (1657–1705)
 Osmanská říše – Ahmed II. (1691–1695)
 Polsko-litevská unie – Jan III. Sobieski (1674–1696)
 Rusko – Ivan V. (1682–1696) a Petr I. Veliký (1682–1725)
 Španělsko – Karel II. (1665–1700)
 Švédsko – Karel XI. (1660–1697)
 Papež – Inocenc XII. (1691–1700)
 Perská říše – Safí II.
 Externí odkazy
 17. století


text:
 19.6.2010
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 161/31
 Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Italija) 2. aprila 2010 – Sandra Castronovo proti Ministero dell’Interno
 (Zadeva C-169/10)
 (2010/C 161/43)
 Jezik postopka: italijanščina
 Predložitveno sodišče
 Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio
 Stranki v postopku v glavni stvari
 Tožeča stranka: Sandra Castronovo
 Tožena stranka: Ministero dell'Interno
 Vprašanje za predhodno odločanje
 Ali je s členoma 43 ES in 49 ES združljiva nacionalna zakonodaja (uvedena z Bersanijevo uredbo-zakonom št. 223 z dne 4.7.2006, ki je postala zakon št. 248 z dne 4.8.2006), to je „nacionalna ureditev [...], ki med drugim določa:
 (a)
 obstoj splošne usmeritve, ki ščiti imetnike koncesij, podeljenih v predhodnem obdobju na podlagi postopka, ki je nezakonito izključil nekatere gospodarske subjekte iz sodelovanja;
 (b)
 obstoj določb, ki dejansko zagotavljajo ohranjanje tržnih položajev, pridobljenih na podlagi postopka, ki je nezakonito izključeval nekatere gospodarske subjekte iz sodelovanja (na primer prepoved odpiranja novih prodajnih mest v bližini obstoječih prodajnih mest, ki velja za nove koncesionarje, oziroma obveznost, da pri tem spoštujejo določeno najkrajšo razdaljo);
 (c)
 okoliščine odvzema koncesije in unovčitve zelo visokih varščin, pri čemer med te okoliščine spada tudi neposredno ali posredno opravljanje čezmejnih igralniških dejavnosti, izenačenih s tistimi, ki so predmet koncesije?“


text:
 7.1.2014
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 2/10
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 6/2014 DELLA COMMISSIONE
 del 6 gennaio 2014
 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di taluni ortofrutticoli
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
 visto il regolamento (CE) n. 1234/2007 del Consiglio, del 22 ottobre 2007, recante organizzazione comune dei mercati agricoli e disposizioni specifiche per taluni prodotti agricoli (regolamento unico OCM) (1),
 visto il regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 della Commissione, del 7 giugno 2011, recante modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 1234/2007 del Consiglio nei settori degli ortofrutticoli freschi e degli ortofrutticoli trasformati (2), in particolare l'articolo 136, paragrafo 1,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Il regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 prevede, in applicazione dei risultati dei negoziati commerciali multilaterali dell'Uruguay round, i criteri per la fissazione da parte della Commissione dei valori forfettari all'importazione dai paesi terzi, per i prodotti e i periodi indicati nell'allegato XVI, parte A, del medesimo regolamento.
 (2)
 Il valore forfettario all'importazione è calcolato ciascun giorno feriale, in conformità dell’articolo 136, paragrafo 1, del regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011, tenendo conto di dati giornalieri variabili. Pertanto il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 I valori forfettari all'importazione di cui all'articolo 136 del regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 sono quelli fissati nell'allegato del presente regolamento.
 Articolo 2
 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 6 gennaio 2014
 Per la Commissione, a nome del presidente
 Jerzy PLEWA
 Direttore generale dell'Agricoltura e dello sviluppo rurale
 (1) GU L 299 del 16.11.2007, pag. 1.
 (2) GU L 157 del 15.6.2011, pag. 1.
 ALLEGATO
 Valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di taluni ortofrutticoli
 (EUR/100 kg)
 Codice NC
 Codice dei paesi terzi (1)
 Valore forfettario all'importazione
 0702 00 00
 AL
 55,3
 MA
 56,5
 TN
 89,8
 TR
 127,8
 ZZ
 82,4
 0707 00 05
 MA
 158,2
 TR
 170,1
 ZZ
 164,2
 0709 90 70
 MA
 76,1
 TR
 166,2
 ZZ
 121,2
 0805 10 20
 MA
 49,5
 TR
 84,4
 ZA
 44,9
 ZZ
 59,6
 0805 20 10
 MA
 65,6
 ZZ
 65,6
 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90
 JM
 116,9
 TR
 79,1
 ZZ
 98,0
 0805 50 10
 EG
 64,2
 TR
 62,1
 ZZ
 63,2
 0808 10 80
 CN
 74,5
 MK
 26,2
 US
 176,8
 ZZ
 92,5
 0808 20 50
 CN
 57,2
 US
 154,2
 ZZ
 105,7
 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal regolamento (CE) n. 1833/2006 della Commissione (GU L 354 del 14.12.2006, pag. 19). Il codice «ZZ» corrisponde a «altre origini».


text:
Tšuvaššia (ametlik nimi Tšuvaši Vabariik – Tšuvaššia (vene keeles Чувашская Республика–Чувашия); ka Tšuvašimaa) on Venemaa 1. järgu haldusüksus (vabariik) Volga föderaalringkonnas.
 Suuremad linnad on Tšeboksarõ, Novotšeboksarsk, Kanaš ja Alatõr.
 Haldusjaotus
 Vabariigi koosseisus on järgmised rajoonid:
 Alatõri rajoon (Алатырский район)
 Alikovo rajoon (Аликовский район)
 Batõrevo rajoon (Батыревский район)
 Ibressi rajoon (Ибресинский район)
 Jadrini rajoon (Ядринский район)
 Jaltšiki rajoon (Яльчикский район)
 Jantikovo rajoon (Янтиковский район)
 Kanaši rajoon (Канашский район)
 Komsomolskoje rajoon (Комсомольский район)
 Kozlovka rajoon (Козловский район)
 Krasnoarmeiskoje rajoon (Красноармейский район)
 Krasnõje Tšetai rajoon (Красночетайский район)
 Mariinski Possadi rajoon (Мариинско-Посадский район)
 Morgauši rajoon (Моргаушский район)
 Poretskoje rajoon (Порецкий район)
 Šemurša rajoon (Шемуршинский район)
 Šumerlja rajoon (Шумерлинский район)
 Tsivilski rajoon (Цивильский район)
 Tšeboksarõ rajoon (Чебоксарский район)
 Urmarõ rajoon (Урмарский район)
 Vurnarõ rajoon (Вурнарский район)
 Rahvastik
 2002. aastal moodustasid tšuvaši keelt rääkivad tšuvašid 67,7% Tšuvaššia elanikest. 26,5% olid venelased. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tšuvaššia elanikest tšuvašše 67,7%, venelasi 26,9%, tatarlasi 2,8% ja mordvalasi 1,1%.
 Viited
 Välislingid
 Tšuvaši Vabariigi võimuorganite portaal
 Venemaa vabariigid