type: other

text:
⭐BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA GAZDÁLKODÁSI KAR ZALAEGERSZEG
 1 BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA GAZDÁLKODÁSI KAR ZALAEGERSZEG Társasági formaváltás számviteli feladatai a Szepetneki Zöld Mező Szövetkezet példáján keresztül Belső konzulens: Simonné Romsics Erika Külső konzulens: Sipos Ferencné Bedő Viktória Nappali tagozat Pénzügy-számvitel Számvitel szakirány 2015.2 3 TARTALOMJEGYZÉK 1.BEVEZETÉS ÁTALAKULÁSOK A SZÁMVITELBEN AZ ÁTALAKULÁSOK FAJTÁI AZ ÁTALAKULÁSOK ÁLTALÁNOS JELLEMZŐI SZÁMVITELI DOKUMENTUMAI AZ ÁTALAKULÁS FOLYAMATÁNAK ÁLTALÁNOS BEMUTATÁSA ,,SZEPETNEKI ZÖLD MEZŐ SZÖVETKEZET BEMUTATÁSA ALAKULÁSA, A SZÖVETKEZET FŐ CÉLJA TEVÉKENYSÉGI KÖREI AZ ÁTALAKULÁS FOLYAMATA A,,SZEPETNEKI ZÖLD MEZŐ SZÖVETKEZETNÉL ÁTALAKULÁS OKAI ELSŐ DÖNTÉS A FORDULÓNAPI DOKUMENTUMOK ELKÉSZÍTÉSE VAGYONMÉRLEG-TERVEZETEK KÖNYVVIZSGÁLATA MÁSODIK DÖNTÉS ÁTALAKULÁSI KÖZLEMÉNY, AZ ÁTALAKULÁS BEJELENTÉSE, CÉGBEJEGYZÉS CÉGBEJEGYZÉS UTÁN ELKÉSZÍTENDŐ DOKUMENTUMOK AZ ÁTALAKULÁSOK TÁRSASÁGI ADÓ HATÁSAI TŐL ÉLETBE LÉPŐ POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYV FONTOSABB VÁLTOZÁSAI GAZDASÁGI TÁRSASÁGOKRA VONATKOZÓ FONTOSABB VÁLTOZÁSOK ÁTALAKULÁSOKRA VONATKOZÓ FONTOSABB VÁLTOZÁSOK ÖSSZEFOGLALÁS IRODALOMJEGYZÉK MELLÉKLETEK4 1.Bevezetés Szakdolgozatom témájának a gazdasági társaságok átalakulásának egyik altípusát a társasági formaváltást választottam. Azért esett a választásom erre a területre, mivel ez egy eléggé speciális terület, valamint véleményem szerint ez a téma mindig időszerű. Egy társaság életében több alkalommal is előfordulhat átalakulás. Bár vannak olyan esetek, amikor a törvény az átalakulást kötelezővé teszi, számos esetben azonban az átalakulás önkéntes. Önkéntes átalakulás több okból kifolyólag is bekövetkezhet egy vállalkozás életében: korlátlan felelősséggel rendelkező tulajdonos ezután korlátolt felelősséggel szeretné a céget vezetni a társasági forma korlátokat szab az üzleti tervnek költségmegtakarítás saját tőke átrendezése, tagok közötti változás mind az ügyfelek, mind a bankok, hitelezők nagyobb bizalommal viszonyulnak a nagyobb tőkével rendelkező cégekhez. Munkámat a sajátos számviteli előadások is segítették. Gyakorlatomat a Szepetneki Zöld Mező Szövetkezetnél töltöttem. A szövetkezet április 30-án alakult át Korlátolt Felelősségű Társasággá (továbbiakban Kft.), vagyis társasági formát váltott. Erre az átalakulásra még a évi IV. törvény a gazdasági társaságokról szabályai vonatkoztak, szakdolgozatomat ennek figyelembe vételével írtam. Mivel március 15-től már a V. törvény a Polgári Törvénykönyvről hatályos, fontosnak tartottam néhány főbb változásra kitérni. Mind a gazdasági társaságokra, mind az átalakulásokra vonatkozóan több szabály is változott, ezekre dolgozatom végén térek ki. Összefoglalásképpen tapasztalataimat, véleményemet írom le a szövetkezet társasági formaváltásával kapcsolatban. 35 2. Átalakulások a számvitelben Manapság gyakori, hogy a társaságok átalakulnak, társasági formát váltanak, kiválnak, illetve egyesülnek, melynek eredményeként új társaság jön létre. Egy társaság életében több alkalommal is előfordulhat átalakulás, valamint annak altípusai. Az átalakulás tulajdonképpen egy gazdasági társaság jogutóddal való megszűnését jelenti.,,az átalakulás-lényegét tekintve-nem más, mint egy adott cég olyan méretű átszervezése, amely már az eredeti cégformát is szétfeszíti, és helyette más vállalkozási formát eredményez. 1 Az átalakulások fogalmát szűkebb és tágabb értelemben is nézhetjük.,,a gazdasági társaságok átalakulása főszabály szerint társaságiforma-váltást jelent, vagy úgy, hogy az átalakuló társaság az átalakulást követően más társasági formában folytatja a vállalkozást, vagy-tágabb értelemben véve a formaváltást- az eredeti társaság (társaságok) fuzionálva egy közös, minőségileg új társaságban működnek tovább, esetleg a kiinduló társaság két vagy több szervezetre bomlik szét Az átalakulások fajtái Az átalakulásoknak több fajtáját ismerjük, ezeket ebben a fejezetben szeretném részletezni. Az átalakulások fajtái: 1. Társasági forma váltása 2. Egyesülés 2.1. Beolvadás 2.2. Összeolvadás 3. Szétválás Kiválás 3.2. Különválás Adorján Csaba-Gál Judit A gazdasági társaságok átalakulása Budapest HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft ISBN p Adorján Csaba-Gál Judit A gazdasági társaságok átalakulása Budapest HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft ISBN p6 4. Szövetkezet gazdasági társasággá történő alakulása Társasági formaváltás Társasági formaváltásról beszélünk, amikor valamely társaság megszűnik, ennek általános jogutódjaként egy másik társaság alakul. Tehát egy gazdasági társaság másik társasági formát választ. Például: Betéti társaság alakul Korlátolt Felelősségű Társasággá Betéti Társaság alakul Részvénytársasággá Korlátolt Felelősségű Társaság Alakul Részvénytársasággá Részvénytársaság alakul Betéti Társasággá,,A,,B 1. ábra: Forrás: Saját szerkesztés a sajátos számviteli elszámolások 2. előadása alapján Egyesülés Egyesülésnek két fajtáját különböztetjük meg: Beolvadás: a beolvadó társaság(ok) megszűnik (megszűnnek), vagyonuk az átvevő társaságra, mint jogutódra száll át, melynek társasági formája változatlan marad.,,a,,a,,b 2. ábra: Forrás: Saját szerkesztés a sajátos számviteli elszámolások 2. előadása alapján 57 Összeolvadás: Az egyesülő társaságok megszűnnek, vagyonuk az átalakulással létre jövő új gazdasági társaságra, mint jogutódra száll át.,,a,,c,,b 3. ábra: Forrás: Saját szerkesztés a Sajátos számviteli elszámolások 2. előadás alapján Szétválás A gazdasági társaságok szétválásán belül is két típust különbözetünk meg: Kiválás: az a gazdasági társaság, amelyből a kiválás történik, változatlan formában fog továbbra is működni, de a kivált tagok részvételével és a társasági vagyon egy részének felhasználásával új gazdasági társaság jön létre.,,b,,a,,c 4. ábra: Forrás: Saját szerkesztés a Sajátos számviteli elszámolások 2. előadás alapján 68 Különválás: a különváló gazdasági társaság megszűnik, vagyona az új társaságokra, mint jogutódokra száll át.,,a,,a,,b 5. ábra: Forrás: Saját szerkesztés a Sajátos számviteli elszámolások 2. előadás alapján Úgy gondolom fontos említést tenni az egyéni cégekről, valamint a szövetkezetekről is, mivel az általam vizsgált társaság is szövetkezetből alakult át gazdasági társasággá. Kizárt, hogy egy átalakuló gazdasági társaság jogutódként egyéni céget, vagy szövetkezetet válasszon, azonban annak, hogy egyéni cég illetve szövetkezet gazdasági társasággá alakuljon, semmi akadálya nincsen. Szövetkezet esetében a törvény meghatározza, hogy vagy Kft.-vé, vagy Rt.-vé alakulhat át:,,a szövetkezet - a közhasznú szervezeti jogállással rendelkező szociális szövetkezet kivételével - korlátolt felelősségű társasággá vagy részvénytársasággá alakulhat át. 3 A ma hatályos szabályok szerint egyéni cég bármilyen gazdasági társasággá átalakulhat:,,az egyéni cég a Ptk. rendelkezéseinek megfelelő alkalmazásával gazdasági társasággá alakulhat át. 4 Az átalakulások minden fajtájára jellemző, hogy nem kötelező, csupán a tulajdonosok döntésétől függ. Tehát lehet önkéntes, de előfordulhatnak azonban olyan esetek is, évi X. törvény 85. (1) évi CXV. törvény 33. (1) bekezdés 79 amikor a Gazdasági társaságokról szóló törvény (Gt.) kötelezővé teszi az átalakulást. Csakis abban az esetben kötelező az átalakulás, ha a társaság taggyűlése nem dönt: feltételes tőkeleszállításról pótbefizetésről a társaság megszüntetéséről. Társasági formaváltás Önkéntes Átalakulások Egyesülés Szétválás Gyorsütemű vagyonvesztés Kötelező Tartós vagyonvesztés 1. táblázat: Saját szerkesztés Az átalakulás folyamatának bemutatása a Stern Bt. példáján keresztül [elektronikus dok.] / Kálmán Heléna [Szakdolgozat], 2012 (SZD) alapján Mint a táblázat is mutatja, a Gt. alapján kötelező az átalakulás abban az esetben, ha a társaság egymást követő két üzleti évben a társasági formájára előírt jegyzett tőkének megfelelő saját tőkével nem rendelkezik. Ez tartós vagyonvesztésnek minősül. Jelentős, gyorsütemű vagyonvesztésnek minősül Kft. esetében:,,e törvényben vagy a társasági szerződésben meghatározott eseteken kívül a taggyűlést akkor is össze kell hívni, ha az a társaság érdekében egyébként szükséges. Az ügyvezető haladéktalanul köteles, a szükséges intézkedések megtétele céljából, összehívni a taggyűlést, ha tudomására jut, hogy a) a társaság saját tőkéje veszteség folytán a törzstőke felére csökkent, vagy b) a társaságot fizetésképtelenség fenyegeti, vagy fizetéseit megszüntette, illetve, ha vagyona tartozásait nem fedezi. 5 Rt. esetében:,,az igazgatóság köteles nyolc napon belül - a felügyelőbizottság egyidejű értesítése mellett a szükséges intézkedések megtétele céljából a közgyűlést összehívni, ha tudomására jut, hogy a) a részvénytársaság saját tőkéje a veszteség következtében az alaptőke kétharmadára csökkent, vagy évi IV. törvény 143. (2) bekezdés 810 b) saját tőkéje a 207. (1) bekezdésében meghatározott összeg alá csökkent, vagy c) a részvénytársaságot fizetésképtelenség fenyegeti, vagy fizetéseit megszüntette, illetve ha vagyona tartozásait nem fedezi 6 Amennyiben a Gt. kötelezővé teszi az átalakulást, abban az esetben a gazdasági társaság csakis olyan gazdasági társasággá alakulhat át, amely tőkekövetelményeinek eleget tud tenni. Ezek a szabályok kizárólag a Kft-re és az Rt-re vonatkoznak, mivel a Gt. erre a két társasági formára ír elő tőkeminimumot. Ennek az az oka, hogy sem a Kft-nál, sem az Rt-nél a tagok nem felelősek saját vagyonukkal, csakis a társaság köteles a követelésnek helytállni. 2.1.Az átalakulások általános jellemzői Szakdolgozatom témájául azért is választottam az átalakulásokat, mivel ez egy speciális számviteli témának minősül, ezért felkeltette az érdeklődésemet. Speciális céghelyzetek közé tartoznak: Átalakulások Csődeljárás Felszámolási eljárás Végelszámolás Ezeket a speciális céghelyzeteket a következő törvények szabályozzák: évi C. törvény a számvitelről évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről évi CLXXVII. törvény az átmeneti rendelkezésekről évi CLXXVI. törvény az egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról évi IV. törvény 245. (1) bekezdés 911 2006. évi V. törvény a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról évi X. törvény a szövetkezetekről évi IL. törvény a csődeljárásról, felszámolási eljárásról 225/2000. (XII.19.) Kormányrendelet a felszámolás időszaka alatti számviteli feladatokról évi LVII. törvény a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról Az átalakulások esetében találhatók olyan jogi normák, melyek az átalakulási folyamatok többségére érvényesülnek. Ezeket általános előírásoknak, vagy feltételeknek is tekinthetjük. Most ezeket az előírásokat szeretném bemutatni. Főszabály szerint a gazdasági társaság alapítására vonatkozó szabályokat kell az átalakulás során alkalmazni, amennyiben erről a törvény másként nem rendelkezik. Ha átalakulásról beszélünk, meg kell említeni azokat az eseteket is, amikor az átalakulás nem lehetséges. "(2) Nem alakulhat át más gazdasági társasággá az a gazdasági társaság, amely felszámolás vagy végelszámolás alatt áll, vagy ha a büntetőügyben eljáró bíróság vagy ügyész a céget, illetve a cégbíróságot arról értesíti, hogy a céggel szemben büntetőjogi intézkedés alkalmazására kerülhet sor. (3) Gazdasági társaság más gazdasági társasággá való átalakulását csak akkor határozhatja el, ha a tagok (részvényesek) a társasági szerződésben meghatározott vagyoni hozzájárulásukat teljes egészében teljesítették. 7 A vagyoni hozzájárulás lehet pénzbeli vagy nem pénzbeli hozzájárulás. a nem pénzbeli hozzájárulást más néven apportnak nevezzük.,,(4) Az átalakulással létrejövő gazdasági társaság előtársaságként nem működhet. A jogutód gazdasági társaság cégbejegyzéséig, illetve az átalakulás gazdasági társaság évi IV. törvény 69. (2) (3) bekezdés 1012 által megjelölt időpontjáig [Ctv. 57. (2) bekezdés] a gazdasági társaság a bejegyzett társasági formájában folytatja tevékenységét. 8 Fontos, hogy az átalakulás során olyan társasági formát válasszunk, amely esetében legalább a törvény által meghatározott legkisebb mértékű tőkeminimum követelményeknek eleget tudjunk tenni. Tőkeminimumot a törvény 3 esetben határoz meg: Kft-nél 3 millió Ft Zrt-nél 5 millió Ft Nyrt-nél 20 millió Ft Az átalakulással létrejövő gazdasági társaság az átalakult társaság jogutódja lesz, tehát a jogutód társaságra fognak a jogelőd társaság jogai illetve kötelezettségei,,átszállni. Az átalakulással létrejött jogutód társaság működését az átalakulás bejegyzését követő napon kezdheti meg. Ez abból adódik, hogy a megszűnő társaságok a cégbejegyzés napján fejezik be tevékenységüket. Az átalakulást sem adó, sem illetékfizetési kötelezettség nem terheli, kivéve abban az esetben, ha vagyonfelértékelés miatt adófizetési kötelezettség keletkezik. 2.3.Számviteli dokumentumai Ebben a fejezetben szeretném az átalakulások számviteli dokumentumait bemutatni, melyek a következők: vagyonmérleg tervezet vagyonleltár tervezet végleges vagyonmérleg végleges vagyonleltár évi IV. törvény 69. (4) bekezdés 1113 Induljunk ki abból, hogy minden mérleg alapbizonylata a leltár, vagyis minden mérleget leltárral kell alátámasztanunk. Ez az átalakulás esetében sincs másként. A vagyonmérleget is leltárral kell alátámasztani, ezt a leltárt nevezzük vagyonleltárnak. Mind a vagyonmérleget, mind a vagyonleltárt több alkalommal is el kell készítenünk. Vagyonmérleg- és vagyonleltár tervezetet kell készítenünk az átalakulási folyamat során az első döntés alkalmával meghatározott fordulónapra, valamint a cégbejegyzést követő 90 napon belül. A vagyonleltárakra ugyanazok a szabályok vonatkoznak, mint azokra a leltárakra, melyek a fordulónapi beszámolóhoz készülnek. Olyan leltárt kell összeállítani, mely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza a meglévő készleteket mennyiségben és értékben. Tervezett adatok alapján Átalakuló társaságoknál Vagyonleltár, vagyonmérleg Átalakulással létrejövő társaságoknál Valós, tényleges adatok alapján Átalakuló társaságoknál Átalakulással létrejövő társaságoknál 2. táblázat: Saját szerkesztés Az átalakulás folyamatának bemutatása a Stern Bt. példáján keresztül [elektronikus dok.] / Kálmán Heléna [Szakdolgozat], 2012 (SZD) alapján Mint a táblázat is mutatja, a vagyonméreg tervezetet az átalakuló és az átalakulással létrejövő társaságnak is el kell készítenie. Az átalakuló társaság vagyonmérleg-tervezete A vagyonmérleg-tervezet összeállításakor a fordulónapi értékelés szabályait kell figyelembe venni. Minden olyan tételt el kell számolni, melyeket a beszámoló összeállításához könyvelni kellene. Például: értékvesztések visszaírások céltartalékképzés időbeli elhatárolások A vagyonmérleg-tervezetben értékhelyesbítés, értékelési különbözet és értékelési tartalék nem szerepelhet, ezeket az összeállításnál figyelmen kívül kell hagyni. 1214 Az átalakuló társaság vagyonmérlege 3 oszlopos: Átalakuló társaság vagyona Átértékelés hatása könyv szerinti értéken 3. táblázat: Saját szerkesztés évi C. törvény alapján Átalakuló társaság vagyona vagyonértékelés szerinti értéken,, Az átalakuló gazdasági társaság vagyonmérleg-tervezetének harmadik oszlopában a saját tőke tételében csak jegyzett tőke, tőketartalék, eredménytartalék (ez utóbbi negatív előjelű is lehet) és lekötött tartalék tétel szerepelhet, ennek érdekében előzőleg a szükséges átvezetéseket is el kell végezni. 9 Vagyis a harmadik oszlopban mérleg szerinti eredmény nem jelenhet meg. Mivel az első két oszlop összegeként jön ki a harmadik oszlop összege, ezért ebből következik, hogy az első oszlopban sem szerepelhet mérleg szerinti eredmény sor. Amennyiben az átalakuló társaság vagyonmérleg-tervezetének első oszlopában szerepel mérleg szerinti eredmény sor, akkor az átértékelés oszlopban az eredménytartalékba kell átvezetni. A tervezetben nem szerepelhet jegyzett, de be nem fizetett tőke sem, mivel az átalakulás egyik feltétele, hogy a tulajdonosoknak ezzel kapcsolatos kötelezettségeiket rendezniük kell. A vagyonmérleg (mind a tervezet, mind a végleges vagyonmérleg) összeállítható: könyv szerinti értéken piaci értéken o társasági formaváltás esetén a jogelőd o összeolvadáskor mindegyik jogelőd o beolvadáskor a beolvadó jogelőd o különváláskor a jogelőd o kiválás esetén a kiváló jogutód készítheti. Az átértékelésnél több szempontot is figyelembe kell vennünk. Az átértékelés nem kötelező, csak egy lehetőség, tehát a társaság vagyona könyv szerinti értéken is szerepelhet a vagyonmérlegben. Azonban fontos megemlíteni, hogy évi C. törvény 138. (6) bekezdés 1315 amennyiben a jogelőd társaság a vagyonmérlegét könyv szerinti értéken készíti, akkor a jogutód társaságnak is könyv szerinti értéken kell a mérleget összeállítani. Ugyanez igaz a piaci értéken történő értékelésre is. Ha a jogelőd társaság piaci értéken állítja össze a vagyonmérlegét, a jogutód társaságnak is piaci értéken kell készítenie. Piaci értéken történő értékelés esetén a társaság eszközeit illetve kötelezettségeit át kell értékelni. Az eszközöket piaci értéken (az érték nélkül nyilvántartott eszközöket is fel lehet értékelni), a kötelezettségeket (céltartalékok, passzív időbeli elhatárolások is) az elfogadott, valamint a várhatóan felmerülő összegen kell figyelembe venni. Amennyiben a társaság az átértékelés lehetőségét választotta, kötelező átalakulási tervet készítenie. Az átértékelési különbözet lehet: pozitív negatív Pozitív átértékelési tartalék esetén a vagyont összességében felértékelték, a különbözettel a tőketartalékot kell növelni. Amennyiben az átértékelési tartalék negatív, a vagyont összességében leértékelték, ezzel a különbözettel a tőketartalék összegéig a tőketartalékot, majd az eredménytartalékot kell csökkenteni. Tilos a saját tőke értékét annál az értéknél magasabban meghatározni, mint amit a könyvvizsgáló megállapított. Mint azt már az előzőekben írtam, az átértékelés csak egy lehetőség. Ha az átalakuló, jogelőd társaság nem él az átértékelési lehetőséggel, abban az esetben a saját tőke értéke a 3. oszlopban megegyezik az 1. oszlopban levő saját tőke könyv szerinti értékével. 1416 Az átalakulással létrejött társaság vagyonméreg-tervezete Az átalakulással létrejött társaság vagyonmérleg-tervezete általában négyoszlopos, mely a következőket tartalmazza: Átalakuló társaság vagyona vagyonértékelés szerinti értéken Különbözetek Rendezés Átalakulással létrejött társaság vagyona 4. táblázat: Saját szerkesztés évi C. törvény alapján Az átalakuló társaság vagyonmérleg-tervezetének utolsó oszlopa megegyezik az átalakulással létrejövő társaság vagyonmérleg-tervezetének első oszlopával. Mind a cégbíróság, mind a legfőbb szerv az átalakulásról szóló végleges döntését úgy hozza meg, ha ismeri azokat a vagyoni viszonyokat, amik az átalakulás miatt esetlegesen kialakulnak. Ahhoz, hogy ezt a vagyoni helyzetet megismerjük, a tervezetnek meg kell mutatni,hogy az átalakulás során hogyan változik, milyen lesz a társaság vagyoni helyzete. Ezért a változásoknak (tőkeemelés, tőkekivonás) úgy kell a tervezetben szerepelni, ahogy a társaság vagyonát érinteni fogják. Tehát az átalakuló és az átalakulással létrejövő társaság vagyonmérleg-tervezete eltérhet egymástól. Ennek okai lehetnek: régi, illetve új tagok által végrehajtandó tőkeemelés miatt a kiváló tulajdonosra, tulajdonosokra jutó vagyonhányad miatt (tőkekivonás, tőkeleszállítás) saját tőke átrendezése miatt, mely lehet önkéntes vagy kötelező Ha a jogutód társaság saját tőkéje kisebb a jegyzett tőke törvényben előírt legkisebb összegénél, a társaság tagjainak az átalakulás megvalósulása érdekében tőkét kell emelniük. Amennyiben ez a tőkeemelés nem történik mg, az átalakulás meghiúsul. A tőkeemelés a jegyzett tőkét növelő tételként fog megjelenni. 1517 A végleges vagyonmérlegek összeállítása A jogutód társaság tevékenységét az átalakulás napját követő napon kezdheti el, ezen a napon nyitja meg nyilvántartásait is. Ehhez, hogy a jogutód társaság a nyilvántartásait meg tudja nyitni, valamint a jogelőd társaság zárni tudja nyilvántartásait, fel kell mérni mind a jogelőd, mind a jogutód társaság vagyonát. Ehhez el kell készíteni mindkét társaságnál a végleges vagyonmérleget, valamint a végleges vagyonleltárt is. A végleges vagyonmérlegeket mind a jogelőd, mind a jogutód társaságnál a cégbejegyzést követő 90 napon belül el kell készíteni. A végleges vagyonmérlegeket is alá kell támasztani végleges vagyonleltárral, melyeket független könyvvizsgálóval ellenőriztetni kell. Ez lesz az átalakulás számviteli dokumentuma. A végleges vagyonmérleg összeállítása a jogelőd társaságnál A végleges vagyonmérleg összeállításakor ugyanazon szabályokat kell figyelembe vennünk, mint a vagyonmérleg-tervezet összeállításánál. Felépítésében nem különböznek egymástól, a vagyonmérleg-tervezet és a végleges vagyonmérleg is 3 oszlopos. A mérleg szerinti eredményt itt is eredménytartalékot módosító tételként kell szerepeltetni. A végleges vagyonmérleg összeállítása a jogutód társaságnál A jogutód társaság végleges vagyonmérlegének felépítése szintén megegyezik a vagyonmérleg-tervezet felépítésével. A tervezet és a végleges vagyonmérleg összeállítása a különbözetek és a rendezés oszlopban tér el egymástól. Míg a tervezetben a tőkekivonás és tőkeemelés hatásait úgy kellett bemutatni, ahogy ezek a vállalkozás vagyonát érinteni fogják, addig a végleges vagyonmérleg a ténylegesen kialakult helyzetet mutatja. A tőkekivonás, illetve a tőkeemelés a következőképpen jelenik meg a vagyonmérlegben: 1618 Tőkeemelés Tőkekivonás A vagyonmérleg-tervezetben - Az átadandó eszközök értéke az eszközöket csökkenti. - Jegyzett tőke csökken a névértékkel. - A névérték és az átadandó eszközök értékének a különbsége a tőketartalék-, illetve eredménytartalék-változás (arányosan). A végleges vagyonmérlegben - Az átadandó eszközök értéke a kötelezettséget növeli. - Jegyzett tőke csökken a névértékkel - A névérték és az átadandó eszközök értékének a különbsége tőketartalék-, illetve eredménytartalék-változás (arányosan). - A vagyoni hozzájárulás az eszközök értékét növeli (ideértve az ázsiót is). - Jegyzett tőke nő a névértékkel. - Alaptőkén felüli vagyoni hozzájárulás tőketartalékot növel. - A rendelkezésre bocsátott vagyon hozzájárulás a kötelezettségeket csökkenti (ideértve az ázsiót is) - A rendelkezésre nem bocsátott pénzbeli vagyoni hozzájárulás a jegyzett, de még értékét növeli - Jegyzett tőke nő a névértékkel - Alaptőkén felüli vagyoni hozzájárulás tőketartalékot növel- 5. táblázat: Forrás: Adorján Csaba Gál Judit A gazdasági társaságok átalakulása Budapest HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft ISBN p A végleges vagyonmérleg harmadik, rendezés oszlopa tartalmilag ugyanazokat az összegeket tartalmazza, mint a tervezet, de a teljes egyezőség mégsem biztos. Ezt az egyezőséget több tétel is befolyásolja: a várható vagyonvesztésre képzett lekötött tartaléknak itt már nincs jelentősége az adózott eredmény összege eltérhet a tervezetben szereplő összegtől míg a tervezetben jegyzett, de be nem fizetett tőke nem szerepelhet, addig a végleges vagyonmérlegben már szerepelhet 1719 ,,Az átalakulással létrejövő gazdasági társaság végleges vagyonmérlegében kimutatott saját tőke és a vagyonmérleg-tervezetében kimutatott saját tőke különbözetének összegével - a változás tartalmának és előjelének megfelelően - a tőketartalékot, az eredménytartalékot, illetve a lekötött tartalékot kell módosítani a végleges vagyonmérlegben. A tőketartalék módosítása során, ha emiatt a tőketartalék negatívvá válna, a tőketartalék pozitív összegéig a tőketartalékot, azt meghaladóan az eredménytartalékot kell csökkenteni Az átalakulás folyamatának általános bemutatása Ebben a fejezetben bemutatom az egyetlen döntés alkalmával meghozott átalakulásokat, valamint bővebben kifejtem a,,rendes eljárásban, tehát két ülés alkalmával meghozott átalakulás folyamatát. Együléses döntés Az átalakulások jelentős része, többsége két ülés alkalmával hozza meg végső átalakulási döntését, addig lehetőség van az átalakulási döntés egyetlen ülés alkalmával való meghozatalára. Egyetlen ülésen eldönthető az átalakulás, amennyiben kisebb létszámú, egymás között szorosabb kapcsolatokat ápoló társaságról van szó. A vezető tisztségviselő feladata az ülés előtt a tagok véleményét beszerezni. Fontos, hogy ne csak szóban állapodjon meg a tagokkal, hanem véleményüket írásos nyilatkozat formájában szerezze be. Ezenkívül a vezető tisztségviselőnek tudnia kell azt is, hogy a tagok a jogutód társaságban is részt akarnak-e venni. Ezt fontos tudni, mivel kilépő tag, tagok esetén az egyetlen ülésre egy elszámolási tervezetet is össze kell állítani. Az első, egyetlen ülésre minden dokumentumnak rendelkezésre kell állnia: jogelőd társaság vagyonmérleg- és vagyonleltár-tervezete jogutód társaság vagyonmérleg- és vagyonleltár-tervezete évi C. törvény 141. (4) bekezdés 1820 független könyvvizsgáló nyilatkozata szükség esetén átalakulási terv kiváló tagok esetén az elszámolás tervezete jogutód létesítő okiratának tervezete Véleményem szerint az együléses döntés is két üléses döntésnek felel meg. Az első ülés ebben az esetben a vezető tisztségviselő tagokkal való megállapodása, nyilatkozat beszerzése, míg a második ülésnek tekinthető az,,egyetlen ülés. Ezen az ülésen minden olyan döntést meg kell hoznia a társaságnak, melyek a két üléses eljárásban a második döntés alkalmával születnek meg: vagyonmérleg-tervezetek és mellékleteik elfogadása az átalakulás végleges elfogadása a jogutód társaság formája, tulajdonosi szerkezete és tőkeszerkezete a kilépő tagok járandóságairól, a vagyonkiadás módjáról határozni Ezen az ülésen kell a jogutód létesítő okiratát is elfogadni. Együléses átalakulásra csak a Gt-ben, az új Ptk-ban már nincs lehetőség, március 15. napjával ez a lehetőség tehát megszűnt. 1921 A,,kétlépcsős átalakulás folyamata Amint a következő folyamatábra is mutatja, az átalakulás több egymáshoz szorosan kapcsolódó folyamat eredményeként jön létre. Ezt a folyamatot a következő ábrán szeretném bemutatni: Első döntés Meghatározott fordulónapra az átalakuló és átalakulással létrejövő társaság vagyonmérleg-tervezeteinek elkészítése Vagyonmérleg-tervezetek könyvvizsgálata A fordulónapot követő 3 hónapon belül a második döntés 8 napon belül átalakulási közlemény közzétételének kezdeményezése 60 napon belül bejelentés a cégbírósághoz Cégbejegyzést követő 90 napon belül a kötelező dokumentumok elkészítése 6. ábra: Forrás: Saját szerkesztés Adorján Csaba-Gál Judit A gazdasági társaságok átalakulása Budapest HVG- ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft ISBN alapján 2022 Az első, előkészítő ülés Az első ülést a vezető tisztségviselő hívja össze. Az ülésre készített előterjesztést a társaság felügyelőbizottságának (ha működik ilyen szerv) az első ülés előtt be kell mutatni, véleményét be kell szerezni. Az első ülés alkalmával fel kell mérni, hogy a társaság tagjai az átalakulással egyetértenek-e. A társaság átalakulásának elhatározásához és a szükséges döntések meghozatalához cégformától függően más szavazati arányok szükségesek a döntés elfogadásához: A közkereseti társaság és a betéti társaság esetén a tagok gyűlésének egyhangú /Gt. 93. (5) bekezdése és Gt (3) bekezdése/, A korlátolt felelősségű társaság /kft./és az egyesülés taggyűlése legalább háromnegyedes szótöbbséggel /Gt (2) bekezdésének q) pontja, a Gt (1) bekezdése, Gt (2) bekezdésének f) pontja, Gt (2) bekezdése/, A részvénytársaság közgyűlésének szintén legalább háromnegyedes szótöbbséggel /Gt (2) bekezdésének c) pontja, Gt (1) bekezdése/ hozott határozata szükséges az átalakulás megvalósulásáról. Azt is fel kell mérni, hogy a tagok között van-e olyan, aki nem kíván a jogutód társaság tagja lenni. Ezután el kell dönteni, hogy a társaság milyen társasági formában akarja működését folytatni. Meg kell határozni a vagyonmérleg-tervezetek, valamint a vagyonleltár-tervezetek fordulónapját is. Az első döntés alkalmával kell kiválasztani a független könyvvizsgálót is, aki az átalakulás során felügyeli a számviteli munkálatok helyességét. Ezenkívül fel kell hatalmazni a társaság vezető tisztségviselőjét (tisztségviselőit) az átalakulási dokumentumok elkészítésére. Ha ezek a döntések megszülettek, akkor ezek alapján kell elkészíteni a vagyonmérleg és vagyonleltár-tervezeteket, valamint az átalakulási döntés meghozatalához szükséges egyéb dokumentumokat: 2123 létesítő okirat tervezet átalakulási terv a társaságtól megváló tagokkal való elszámolási tervezet jogszabály által előírt egyéb okiratok Átalakulási tervet kell készíteni abban az esetben, ha az átalakuló társaság eszközeit és kötelezettségeit átértékeli. A társaságnak akkor is átalakulási tervet kell készítenie, amennyiben az átalakulással létrejövő társaság vagyonmérleg-tervezete eltér az átalakuló gazdasági társaság vagyonmérleg-tervezetétől. Az eltérés okai lehetnek: belépő új tag(ok) vagyoni hozzájárulása meglévő tagokat terhelő, pótlólagosan teljesítendő befizetések kilépő tagokra jutó vagyonhányad kiadási kötelezettsége jogutód társaság saját tőkéjének átrendezése,,átalakulási terv a jogszabályban előírtakon túl olyan esetekben is készíthető, ha azt a vezető tisztségviselők az átalakulási döntés meghozatalának megkönnyítése, a legfőbb szerv ülésének jobb előkészítése érdekében szükségesnek látják. Az átalakulási tervet az átalakuló társaság vezető tisztségviselője írja alá. 11 A vagyonmérleg-tervezet fordulónapjának meghatározása Ahogy azt az előző fejezetben már leírtam, a vagyonmérleg illetve a vagyonleltár tervezetek fordulónapját az első, előkészítő ülésen a társaság legfőbb szerve határozza meg. A jogelőd és a jogutód társaság vagyonmérleg- és vagyonleltár-tervezetének fordulónapja azonos időpontra kell szólnia. A fordulónap megválasztásánál fontos figyelembe venni azt is, hogy legyen elég idő a szükséges dokumentumok, feladatok (leltározás, könyvvizsgáló megbízása, szerződéskötés) elkészítésére. Ezt a fordulónapot úgy kell megválasztani, hogy a vagyonmérleg-tervezetek fordulónapjától a végleges átalakulási döntésig, második döntésig 3 hónapnál hosszabb idő nem telhet el. Ez a szabályozás azért fontos, hogy a társaság legfőbb szerve a lehető legfrissebb adatok IV. törvény 72. (6) bekezdés 2224 ismeretében tudjon állást foglalni az átalakulás kérdésében. Két olyan eset van, amikor a 3 hónapos időköz megtartására nincs lehetőség:,,a gazdasági társaság legfőbb szerve az átalakulásról - a társasági szerződés eltérő rendelkezése hiányában - két alkalommal határoz. A tagok a társasági szerződésben úgy is rendelkezhetnek, hogy ha a vezető tisztségviselők az átalakuláshoz szükséges okiratokat előkészítik, az átalakulási javaslat érdemi elbírálásáról a legfőbb szerv egy ülésen határoz. Ez utóbbi esetben erre az ülésre el kell készíteni az ülés napját legfeljebb hat hónappal megelőző, a vezető tisztségviselők által meghatározott időpontra mint mérlegfordulónapra - vonatkozó, könyvvizsgáló által elfogadott vagyonmérleg-tervezeteket és vagyonleltár-tervezeteket. 12,,Az átalakuló gazdasági társaság vagyonmérleg-tervezeteként a számviteli törvény szerinti beszámoló mérlege is elfogadható abban az esetben, ha annak fordulónapja az átalakulásról való végleges döntés időpontját legfeljebb hat hónappal előzte meg, és ha a társaság az átértékelés lehetőségével nem él. 13 A második ülés Ebben a fejezetben kitérnék a második, véglegesen döntő ülésen hozandó kérdésekre, határozatokra. A második ülésre rendelkezésre állnak a vagyonmérleg- és vagyonleltár-tervezetek, az átalakulással létrejövő társaság társasági szerződésének tervezete, az átalakuló társaságban részt venni nem kívánó tagokkal való elszámolás tervezete, valamint a független könyvvizsgáló nyilatkozata. Ezen az ülésen kell határozni a vagyonmérleg-tervezetek és mellékleteik elfogadásáról. Emellett döntést kell hozni az átalakulás végleges elfogadásáról. Amennyiben az átalakulást megszavazzák, határozni kell a jogutód társaság formájáról, tulajdonosi szerkezetéről és tőkeszerkezetéről is. Mint azt korábban írtam, ezen az ülésen rendelkezésre áll a jogutód gazdasági társaságban részt venni nem kívánó tagokkal való elszámolás tervezete. Ez alapján kell évi IV. törvény 71. (1) bekezdés évi IV. törvény 73. (2) bekezdés 2325 a kilépő tagok járandóságairól, a vagyonkiadás módjáról határozni. A kilépő tagokat megillető vagyonhányadot a jogutód társaság cégbejegyzését követő 30 napon belül ki kell adni. Kivételes eset, ha a kilépő tagokkal 30 napnál későbbi időpontban állapodtak meg. Ezen az ülésen kell a jogutód létesítő okiratát is elfogadni. Az átalakulás végleges elhatározása után az ügyvezetésnek értesíteni kell a társaságnál működő munkavállalói érdekképviseleti szerveket is. A törvény szerint ezt a tájékoztatást a második döntést követően kell megadni, mivel az átalakulás itt válik véglegessé. Amennyiben a társaságnál ilyen szerv nem működik, célszerű a cégbírósági kérelemhez egy ezzel kapcsolatos nyilatkozatot benyújtani. Ebben az esetben az alkalmazottakat személyre szólóan kell értesíteni. Ki kell térni a jogutódlás időpontjára, okára, valamint a munkavállalókat érintő jogi, gazdasági és szociális következményekre. A második ülésen lehetősége van a társaságnak az átalakulás időpontját meghatározni.,,ha az átalakuló cég az átalakulás időpontját meghatározza, az átalakulás nem a cégbejegyzés napjával, hanem a cég által megadott napon következik be. A cég által meghatározott időpont nem lehet későbbi, mint a kérelem cégbírósághoz történt benyújtását követő kilencvenedik nap, illetve nem lehet korábbi, mint a cégbejegyzés napja. Ha a cég által meghatározott időpont a cégbejegyzés napját megelőzné, a cégbíróság az átalakulás időpontjaként a cégbejegyzés napját tünteti fel. 14 Az átalakulási közlemény A jogutód társasági szerződés aláírását követően, 8 napon belül kerülhet sor a Cégközlönyben való közzétételre, melyben közölni kell az átalakulással kapcsolatos legfontosabb adatokat. Az átalakulási közleménynek két alkalommal, két egymást követő lapszámban kell megjelennie. A közleménynek több kötelező tartalmi elemnek kell megfelelnie: évi V. törvény 57. (2) bekezdés 2426 ,,A közleménynek tartalmaznia kell: a) az átalakuló gazdasági társaság cégnevét, székhelyét és cégjegyzékszámát; b) a létrejövő gazdasági társaság formáját, cégnevét és székhelyét; c) a létrejövő gazdasági társaság társasági szerződése megkötésének napját; d) 64 az átalakuló és a létrejövő gazdasági társaság vagyonmérleg-tervezetének legfontosabb adatait; e) a létrejövő gazdasági társaság főtevékenységét; f) a létrejövő gazdasági társaság vezető tisztségviselőinek nevét és lakóhelyét; g) 65 h) a hitelezőknek szóló felhívást [76. (2) bekezdés]. 15 Az átalakulás bejelentése a cégbíróságnál Az átalakulás bejegyzése iránti kérelmet a jogutód társasági szerződés elfogadását követő 60 napon belül kell bejelenteni a jogelőd társaság székhelye szerint illetékes cégbíróságon. A kérelem benyújtását követően az általános cégeljárás szabályai szerint bírálja el a cégbíróság a kérelmet.,,az átalakulás bejegyzésével kapcsolatos eljárási szabályokat a évi V. törvény (a Ctv.) tartalmazza. [ ], de az átalakulás bejegyzésének részletes előírásai a Ctv aiban nyertek elhelyezést a változásbejegyzés különleges esetkörének szabályozásaként évi IV. törvény 75. (3) bekezdés 16 Adorján Csaba Gál Judit A gazdasági társaságok átalakulása Budapest HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft ISBN p27 3.,,Szepetneki Zöld Mező Szövetkezet bemutatása Ebben a fejezetben szeretném bemutatni az általam kiválasztott átalakuló vállalkozást, ahol szakmai gyakorlatomat töltöttem. A Szövetkezet Kft-vé alakul át. Véleményem szerint a társaság jól döntött azzal, hogy a Kft-t választotta társasági formának. A Kft. számos előnnyel rendelkezik. Nagy előnyének tartom, hogy míg a Betéti Társaság esetében például a beltag felelőssége korlátlan, tehát saját vagyonával is felel a társaság kötelezettségeiért, addig a Kft. esetében a tagok felelőssége korlátozott (saját vagyonukat nem veszélyeztetik). A Kft-re vonatkozó törvényeket az évek során számos alkalommal megváltozatták, módosították előtt a Kft. alapításához 3 millió Ft jegyzett tőke volt szükséges. Ez az összeg 2006-ban 500 ezer Ft-ra csökkent, melyről azt gondolom, hogy ezzel a Kft. alapítása könnyebbé vált, viszont az 500 ezer Ft törzstőkével alapított Kft-k nem biztos, hogy hosszú távon is életképesek március 15. napján életbe lépő törvény a jegyzett tőke értékét visszaemelte 3 millió Ft-ra. A leggyakoribb társasági forma a Kft, amint azt a következő diagram is mutatja Regisztrált gazdasági szervezetek Társas vállalkozások száma Kft-k Száma Bt-k száma 7. ábra: Forrás: Saját szerkesztés a KSH adatai alapján 2628 A Betéti társaság a második leggyakoribban választott társasági forma. A kettő közti eltérés jelentős ben társas vállalkozás volt regisztrálva, ebből 65%, vagyis Kft. A következő években nőtt a regisztrált Kft-k száma, 2013-ra például több, mint 6,5%- kal. Ezzel szemben a szövetkezetek száma igen csekély, melyet a következő táblázatban foglaltam össze: Regisztrált szövetkezetek számának alakulása Szövetkezetek ebből a mezőgazdasági szövetkezetek 6. táblázat: Forrás: Saját készítés a KSH adatai alapján (adatok:db) Amint a táblázat is mutatja, 2011-ben még 936 regisztrált mezőgazdasági szövetkezet működött Magyarországon, addig 2013-ra már egyetlen ilyen szövetkezet sem működött. Az általam vizsgált társaság is ebben a formában működött, 2013-ban döntött az átalakulás mellett. Ennek okait a következő fejezetben fejtem ki Alakulása, a szövetkezet fő célja A,,Szepetneki Zöld mező Szövetkezet május 29-én alakult, a cégbejegyzésre november 10-én került sor. A szövetkezet létrehozásának célja, hogy a felszámolás alatt álló,,egyetértés Gazdaszövetkezet működési területén új termelési egységet hozzon létre, a régi szövetkezet 8. ábra: Zöld Mező Szövetkezet irodaház Forrás: Saját fénykép alapján eszközeinek megvásárlásával. A rendelkezésre álló erőforrások fejlesztésével, bővítésével, a termelés optimalizálásával a piaci részesedést növelje, a jövedelmezőség 2729 megfelelő szintű legyen, a szövetkezet vagyona gyarapodjon. A szövetkezet a gazdálkodás tárgyi feltételeinek biztosítása céljából 1993-ban megvásárolta az Eszteregnye községben lévő mezőgazdasági telepet, majd 1995-ben lehetősége volt a Sormás és Szepetnek községekben lévő telephelyek megvásárlására is, valamint a régi üzem gépi eszközeinek és állatállományának birtokba vételére is. A,,Szepetneki Zöld Mező Szövetkezet működési formáját tekintve mezőgazdasági szövetkezet, melynek jegyzett tőkéje e Ft. A gazdaság székhelye Sormáson található, illetve Eszteregnye és Szepetnek községekben rendelkezik telephelyekkel. A társaság ügyvezetői Csordás Ferenc (38%), valamint Sipos Ferencné (38%). A maradék 24% 13 fő magánszemély kezében van. A szövetkezet éves beszámolót készít, az eredmény megállapításának módja összköltség eljárás. A mérleget,,a, az eredménykimutatást szintén,,a változatban készíti. Az értékcsökkenést időarányosan, lineáris leírási módszerrel állapítják meg. A szövetkezet az értékhelyesbítés lehetőségével nem él. A foglalkoztatottak száma a szövetkezetnél 22 fő, mely már évek óta stabil. A tervek között szerepel új munkavállalók felvétele, valamint a jelenlegi munkavállalók folyamatos szakképzésének segítése Tevékenységi körei A szövetkezet fő profilja a növénytermesztés és az állattenyésztés. A társaság főbb tevékenységi körei: Gabona félék termelése Baromfi tenyésztése Növénytermelési szolgáltatás Állattenyésztési szolgáltatás Betakarítást követő szolgáltatás Gabona, vetőmag, takarmány nagykereskedelme Mezőgazdasági termék ügynöki nagykereskedelme 2830 Raktározás, tárolás Saját tulajdonú ingatlan bérbeadása A cég növénytermesztése 3 fő növénycsoportra épül: kalászos gabonák (őszi búza, őszi árpa, tritikálé) kukorica ipari növények (őszi káposztarepce) 9. ábra: Forrás: Letöltés időpontja: Letöltés időpontja: Letöltés időpontja: Állattenyésztést a gazdaságban 2 fő tevékenységi körre oszthatjuk: brojlercsirke hízlalás (évi 5,5 turnus db/turnus állatlétszámmal) pulyka hízlalás (évi 2 turnus db/turnus állatlétszámmal) 10. ábra: Letöltés időpontja: Letöltés időpontja: Növénytermesztési szolgáltatás: a szövetkezet az általa bérelt területek művelésén kívül családi gazdaságoknak végez teljes körű növénytermesztési szolgáltatást és szaktanácsadást. 2931 4.Az átalakulás folyamata a,,szepetneki Zöld Mező Szövetkezetnél Ebben a fejezetben a,,szepetneki Zöld Mező Szövetkezet példáján keresztül szeretném bemutatni a társasági formaváltást. Emellett kitérek arra is, hogy a Szövetkezet mely indokok miatt döntött az átalakulás szükségessége mellett. 4.1.Átalakulás okai Önkéntes átalakulásra egy vállalkozás életében általában azért kerülhet sor, mivel vagy költségeket szeretnének megtakarítani, vagy át szeretné rendezni saját tőke szerkezetét, vagy a tagok között változásokra (be-és kilépő tagok) kerül sor. Az általam vizsgált társaságnál ezen indokok közül egyik sem játszott döntő szerepet az átalakulás döntésében, kizárólag a törvények (új szövetkezeti-és földtörvény) változásai miatt,,kényszerült az átalakulásra, társasági formaváltásra. Ezt igazolja az is, hogy az átalakulással sem a saját tőke szerkezete nem változott, valamint a társaságnál se kilépő, se belépő tagok nem voltak. Tehát a társaság ugyanúgy működik tovább, mint korábban, a különbség mindössze a társasági forma és a vele változó szabályozás. A következő diagrammal is azt szeretném alátámasztani, hogy a szövetkezet nem anyagi okokból döntött az átalakulás mellett, hisz mint az alábbi ábra is mutatja, a szövetkezet árbevétele az átalakulás előtt is növekvő tendenciát mutat: 3032 Árbevétel alakulása Árbevétel eft 11. ábra: Forrás: Saját szerkesztés az év végi eredmény-kimutatások alapján A társaság 20 évig működött szövetkezetként, de az új szövetkezeti törvény, valamint a tervezett új földtörvény változásai magában hordozzák annak veszélyét, hogy ha a társaság szövetkezet formájában működne tovább, abban az esetben a gazdálkodás veszélybe kerülne. Az átalakulás célja a jelenlegi gazdaság működésének megtartása, mely akként lehetséges, amennyiben a társaság alkalmazkodik a szövetkezeti törvény és a földtörvény várható változásaihoz. Az új szövetkezeti törvény-tervezet a termelő típusú szövetkezeteket nem ismeri el, a szövetkezet tagja csak mezőgazdasági termelő lehet, valamint a szövetkezet nem lenne jogosult közvetlen támogatásra sem. Ezenkívül szintén az átalakulás mellett szól a tervezett új földtörvény változásai is, mely szerint a jelenlegi földbérleti szerződéseket újra kell kötni, ez esetben pedig az eddig bérelt területek vonatkozásában is megnyílnának az elővásárlási jogok, melyek következménye lehet, hogy a szövetkezet földterületeket veszít. 3133 4.2.Első döntés Az első közgyűlésre napján a szövetkezet székhelyén került sor. A közgyűlésen 15 szövetkezeti tagból 13 tag megjelent, így a közgyűlés határozatképes.,,azokat a tagokat, akik az előkészítő közgyűlésen nem voltak jelen, az igazgatóság nyolc napon belül köteles a közgyűlés határozatáról értesíteni és felhívni arra, hogy a tudomásszerzéstől számított tizenöt napon belül írásban nyilatkozzanak arról, részt kívánnak-e venni az átalakulásban, illetőleg az átalakulás eredményeként létrejövő szervezetek közül melyik szervezetben kívánnak taggá válni. Az értesítésnek tartalmaznia kell azt a figyelmeztetést, hogy aki a nyilatkozatot határidőben nem teszi meg, azt a tagot az igazgatóság kizárja a tagok sorából. 17 A közgyűlést a vállalat jogi képviselője vezette le. Csordás László, a szövetkezet elnöke tájékoztatást adott az átalakulással elérni kívánt célokról. Ismertette az átalakulás előnyeit: a szövetkezeti tagok és a munkavállalók helyzetében az átalakulás nem eredményezne lényeges változást a munkahelyek is változatlan feltételek mellett megmaradnak az átalakulással mind a tagok, mind a munkavállalók jövőbeni helyzete is stabilabb lesz. A jelenlévők az átalakulás szükségességéről egyetértettek. Felmérték, a tagok között van-e olyan, aki az átalakulással létrejövő jogutód társaságnak nem kíván tagja lenni. A szövetkezet tagjai között nem volt kilépő tag. Az átalakulás formája: korlátolt felelősségű társaság Sipos Ferencnét, a szövetkezet könyvvezetéséért felelős személyt bízták meg a következő dokumentumok, feladatok elvégzésére: a szövetkezet vagyonmérleg- vagyonleltár-tervezetének elkészítése az átalakulással létrejövő Kft. vagyonmérleg-és vagyonleltár-tervezetének elkészítése évi X. törvény 76. (3) bekezdés 3234 a Kft. társasági szerződés tervezetének összeállítása 90 napon belül a második ülés összehívása szükség esetén átalakulási terv készítése A szövetkezet elnöke tájékoztatta a közgyűlést, hogy független könyvvizsgálót kell választani, mivel a jogszabályi előírások miatt a szövetkezet könyvvizsgálója nem jogosult a könyvvizsgálati feladatokra: vagyonmérleg-tervezet vagyonleltár-tervezet végleges vagyonmérleg végleges vagyonleltár könyvvizsgálatára. Az a könyvvizsgáló sem jogosult ezekre a feladatokra, aki az átalakulási vagyonmérlegtervezet fordulónapját megelőző 2 üzleti évben a társaság számára könyvvizsgálatot végzett. Az új társaságnak nem lehet a könyvvizsgálója 3 éven belül az, aki a vagyonmérleg-tervezeteket hitelesítette. A független könyvvizsgálót egyhangúan megválasztották. A könyvvizsgálói feladatok ellátására Király Gyula független könyvvizsgálót választották meg. 4.3.A fordulónapi dokumentumok elkészítése Mind a vagyonmérleg-, mind a vagyonleltár-tervezetek fordulónapja azonos időpontra kell essen. A fordulónap meghatározásánál figyelembe kell venni, hogy elég idő álljon rendelkezésre a szükséges dokumentumok elkészítéséhez. Ezenkívül figyelembe kell venni azt is, hogy a végleges, második döntésig a fordulónaptól 3 hónapnál hosszabb idő nem telhet el. Ez az miatt fontos, hogy a végső döntés meghatározásához a lehető legfrissebb adatok álljanak rendelkezésre. Mivel a törvény lehetőséget ad arra, hogy az átalakuló társaság vagyonmérleg-tervezetként a számviteli törvény szerinti beszámoló mérlegét is elfogadhatja, ezért az általam vizsgált vállalkozás ezt a lehetőséget megragadva a december 31. fordulónapra készített mérleget fogadta el vagyonmérleg-tervezetnek. A törvény alapján ez csakis abban az esetben fogadható el, 3335 ha annak fordulónapja a végleges döntés időpontját legfeljebb 6 hónappal előzte meg. Másrészt ebben az esetben a társaság az átértékelés lehetőségével nem élhet. Az általam vizsgált társaság mindkét előírásnak megfelel, hisz a fordulónap, ami december 31. és a végleges döntés, melynek időpontja február 26. között nem telt el 6 hónapnál hosszabb idő. A társaság a vagyonát nem értékelte át, így ennek az előírásnak is eleget tett. Tehát a számviteli törvény szerinti beszámoló a vagyonmérlegtervezet. A társaság nem élt az átértékelés lehetőségével, tehát vagyon könyv szerinti értéken szerepel a vagyonmérleg-tervezetekben. A tervezeteket 1. és 2. számú melléklet tartalmazza. Az átalakuló társaság vagyonmérleg-tervezete 3 oszlopos, míg az átalakulással létrejövő társaság vagyonmérleg-tervezete 4 oszlopos. Az általam vizsgált társaság ezt a sémát nem alkalmazta, mivel a számviteli törvény szerinti beszámolót fogadták el vagyonmérleg-tervezetként. Minden mérleg alapbizonylata a leltár. Ebből kiindulva a vagyonmérleg-tervezetet is leltárral kell alátámasztani. A vagyonleltárakra is ugyanazon szabályok vonatkoznak, mint a beszámoló leltárának összeállítására. Mivel nincsenek kilépő tagok, akik a jogutód társaságban nem kívánnak részt venni, elszámolási tervezetet értelemszerűen a társaságnak nem kellett készítenie. 4.4.Vagyonmérleg-tervezetek könyvvizsgálata A szövetkezet átadta Király Gyula független könyvvizsgálónak a vagyonmérleg és vagyonleltár-tervezetet. Elvégezte ezen dokumentumok könyvvizsgálatát, ez alapján február 26-án kiadta a szövetkezet számára a független könyvvizsgálói jelentést. Eszerint az átalakulási vagyonmérleg-tervezet megbízható és valós képet ad a szövetkezet átalakuláskori vagyoni és pénzügyi helyzetéről. Az átalakulás előtti eszközök és források végösszege eft (1. melléklet), az átalakulás utáni eszközök és források végösszege eft (2. melléklet), miszerint az átalakulási különbözet -4 eft. Ez az átalakulási különbözet tulajdonképpen kerekítési 3436 különbözet, mivel a szövetkezet részjegy tulajdona nem kerek 10 ezer Ft, míg a Kft-nél a jegyzett tőke 10 ezer Ft-ra kell, hogy végződjön. Ez, hogy Kft. esetében a jegyzett tőke összegének 10 ezerrel oszthatónak kell lennie, az új Ptk. hatályba lépésével (2014. március 15.) megszűnt. 4.5.Második döntés A második közgyűlésre február 26-án került sor. A közgyűlésen 15 tagból 11 tag volt jelen, így a közgyűlés határozatképes volt. A közgyűlést a vállalat jogi képviselője vezette le. Ezen az ülésen már rendelkezésre álltak a vagyonmérleg-és vagyonleltár-tervezetek, a társasági szerződés tervezete, valamint a független könyvvizsgáló nyilatkozata is. Ezen az ülésen kellett a végleges döntést meghozni az átalakulás elfogadásáról, melyet a szövetkezet tagjai második alkalommal is egyhangúan megszavazták. Eldöntötték, hogy az átalakulással létrejövő jogutód társaság formája: Korlátolt Felelősségű Társaság Cégneve: Zöld Mező Agro Mezőgazdasági, Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság Rövidített cégneve: Zöld Mező Agro Kft. Székhelye: Sormás, Fő út 6. Az ülés alkalmával kellett a jogutód társaság létesítő okiratát is elfogadni. A jogutód társaság társasági szerződésének módosítása án történt meg. A második ülés alkalmával lehetőség van az átalakulás napjának meghatározására. Amennyiben a társaság az átalakulás időpontját meghatározza, abban az esetben az átalakulás napja nem a cégbejegyzés napja lesz, hanem a cég által meghatározott nap. Ez az időpont nem lehet későbbi, mint a cégbírósághoz a kérelem benyújtását követő 90. nap, illetve nem lehet korábbi a cégbejegyzés napjánál. Ezzel a lehetőséggel a társaság nem élt, tehát az átalakulás időpontja az átalakulás bejegyzésének napja. 3537 4.6.Átalakulási közlemény, az átalakulás bejelentése, cégbejegyzés A Cégközlönyben közölni kell az átalakulással kapcsolatos legfontosabb adatokat, információkat, melyre a jogutód társaság társasági szerződésének aláírását követően 8 napon belül kerülhet sor. A közleménynek 2 alkalommal kell megjelennie a 2 egymást követő lapszámban. A Szepetneki Zöld Mező Szövetkezet átalakulási hirdetményének első közzétételi időpontja 2013.március 14. a Cégközlöny 11. számában, a második közzététel március 21. napján a cégközlöny 12. számában történt. A közleménynek több kötelező tartalmi elemnek is szerepelnie kell:,,a közleménynek tartalmaznia kell: a) az átalakuló gazdasági társaság cégnevét, székhelyét és cégjegyzékszámát; b) a létrejövő gazdasági társaság formáját, cégnevét és székhelyét; c) a létrejövő gazdasági társaság társasági szerződése megkötésének napját; d) 64 az átalakuló és a létrejövő gazdasági társaság vagyonmérleg-tervezetének legfontosabb adatait; e) a létrejövő gazdasági társaság főtevékenységét; f) a létrejövő gazdasági társaság vezető tisztségviselőinek nevét és lakóhelyét; g) 65 h) a hitelezőknek szóló felhívást [76. (2) bekezdés] évi IV. törvény 75. (3) bekezdés 3638 Miután a jogutód társasági szerződését elfogadták, 60 napon belül be kell jelenteni a jogelőd társaság székhelye szerint illetékes cégbíróságon. Az általam vizsgált társaság esetében mind a jogelőd, mind a jogutód társaság székhelye Sormás (Zala megye), tehát az illetékes cégbíróság a Zala Megyei Cégbíróság. A Zala Megyei Cégbíróság a leadott átalakulás 12. ábra: Zala Megyei Cégbíróság Forrás: -megyei-cegbirosag Letöltés időpontja: bejegyzése iránti kérelmet elbírálta, április 30. napjával a társaság átalakult. 4.7.Cégbejegyzés után elkészítendő dokumentumok A cégbejegyzést követő 90 napon belül több dokumentumot is el kell készíteni: mind a jogelőd, mind a jogutód társaságra vonatkozóan végleges vagyonmérleget, végleges vagyonleltárt az átalakulás napjával a számviteli törvény szerinti beszámolót adóbevallást o 15 napon belül értesíteni kell az adóhatóságot a változásokról o 30 napon belül a megszűnt társaság adóbevallását be kell nyújtani Az elkészítésnél az átalakulás napját tekintjük fordulónapnak. Tehát az átalakulás napjának gazdasági eseményeit még rögzíteni kell, de a jegyzett tőke változásokat csak a jogutód társaság vagyonmérlegében vesszük figyelembe. A Szepetneki Zöld Mező Szövetkezet ezen a napon (2013. április 30.) fejezi be, míg a Zöld Mező Agro Kft. az ezt követő napon kezdte meg tevékenységét. Ezen a napon nyitja meg nyilvántartásait. Ahhoz, hogy a Zöld Mező Agro Kft. meg tudja nyitni, a Zöld Mező Szövetkezet pedig zárni tudja a nyilvántartásait, mindkét társaság vagyonát fel kell mérni. Ehhez kell elkészíteni mindkét társaságnál a végleges vagyonmérleget és vagyonleltárt. A végleges vagyonmérleg összeállításakor is ugyanazokat a szabályokat kell figyelembe venni, mint a vagyonmérleg tervezet összeállításánál. Ahogy a tervezetben sem, úgy ebben sem szerepelhet: 3739 értékhelyesbítés értékelési különbözet értékelési tartalék sem. A bejegyzést követő 90 napon belül letétbe kell helyezni: végleges vagyonmérleget végleges vagyonleltárt könyvvizsgálói záradékot. A számviteli törvénynek megfelelő végleges vagyonmérlegeket a társaság elkészítette. A jogelőd társaság végleges vagyonmérlegét a 3. melléklet, a jogutód társaság vagyonmérlegét a 4. melléklet tartalmazza. A jogelőd társaság vagyonmérlege és a jogutód társaság vagyonmérlege között -4eFt csupán az eltérés. Ez az eltérés, mint arra már az előzőekben kitértem, kerekítési különbözet a Kft. üzletrészének 10 ezerrel való oszthatóságának feltételeként. Az eszközök és források összege megegyezik, eft. A jogutód végleges vagyonmérlegének összetétele a következő: adatok ezer Ft Vagyonmérleg összetétele A. Befektetett eszközök B. Forgóeszközök C. Aktív időbeli elhatárolások D. Saját tőke F. Kötelezettségek 13. ábra: Forrás: Saját szerkesztés a végleges vagyonmérleg alapján (4. melléklet) A végleges vagyonmérleg az előírásoknak megfelelően a saját tőkén belül csak jegyzett tőkét, tőketartalékot, eredménytartalékot és lekötött tartalékot tartalmazhat. A társaság 3840 vagyonmérlege ennek az előírásnak megfelel. Mint azt az alábbi ábra is mutatja, a társaság vagyonának legnagyobb részét a saját tőke teszi ki, melynek összetétele a következő: Jegyzett tőke: eft Tőketartalék: eft Lekötött tartalék: eft Eredménytartalék: eft A saját tőke több, mint felét a lekötött tartalék teszi ki, melynek értéke eft. A lekötött tartalék értéke azért ilyen magas a társaságnál, mivel fejlesztési céllal az eredménytartalékból átvezette lekötött tartalékba, a jövőbeni beruházások megvalósításához.,,az adózó a fejlesztési tartalékot a lekötése adóévét követő négy adóévben megvalósított beruházás bekerülési értékének megfelelően oldhatja fel 19 Jövőbeni beruházások a társaságnál az állattartó telepek korszerűsítése, a gazdálkodásuk területén lévő önkormányzati tulajdonú utak felújítása, a mezőgazdasági utak rendszeres karbantartása, gépberuházások. Az aktív időbeli elhatárolások összege kicsi, mindössze 271 eft. A vállalkozásnál passzív időbeli elhatárolások értéke és a céltartalékok értéke évi LXXXI. törvény a társasági adóról és az osztalékadóról 7. (15) bekezdés 3941 5. Az átalakulások társasági adó hatásai,,a társasági adóról és osztalékadóról szóló évi LXXXI. törvény (Tao-tv.) 26. (3) bekezdése szerint az átalakulás napjától számított 30 napon belül a jogutód köteles a jogelőd által bevallott adóelőlegből számított (az átalakulás formájától függően azzal egyező, összesített, megosztott) adóelőleget bevallani, és ennek alapján köteles a bevallás esedékességének napjától az adóévet követő hatodik hónap utolsó napjáig adóelőleget fizetni. A társasági adó területén az átalakulással kapcsolatosan vizsgálni szükséges, hogy az átalakulás megfelel-e a kedvezményezett átalakulás fogalmának vagy sem. A Tao-tv pontja nevesíti a kedvezményezett átalakulást, a 4. 32/a pontjában a társaság fogalmát határozza meg. 20 Az átalakulások a társasági adó szempontjából 2 csoportba tartozhatnak: kedvezményezett átalakulás nem kedvezményezett átalakulás,,a társasági adóról és az osztalékadóról szóló évi LXXXI. törvény (Tao. tv.) 4. 23/a. pontja szerint kedvezményezett átalakulásnak minősül az olyan átalakulás társasági formaváltás, egyesülés (összeolvadás, beolvadás), szétválás (különválás, kiválás), amelyben jogelődként és jogutódként is csak társaság vesz részt, de csak abban az esetben, ha a) a jogügylet révén a jogelőd tagja, részvényese a jogutód által az átalakulás keretében újonnan kibocsátott részvényt, üzletrészt szerez, továbbá azok megszerzése mellett legfeljebb az újonnan kibocsátott részvények, üzletrészek együttes névértéke (névérték hiányában a jegyzett tőke arányában meghatározott értéke) 10%-ának megfelelő pénzeszközt szerez, valamint b) szétválás esetén a jogelőd tagjai, részvényesei arányos részesedést szereznek a jogutódokban, 20 Letöltés időpontja:42 c) az egyszemélyes társaság egyedüli tagjába, részvényesébe olvad be. 21,,Nem kedvezményezett átalakulás esetén a jogelődnél az átalakulás napjára készített adóbevallásban, kiválás és részleges átalakulás esetén a jogutódnál az első adóévben, az adózás előtti eredményt módosítja a végleges vagyonmérlegben kimutatott összevont átértékelési különbözetek a követelések leértékelésével és a céltartalék felértékelésével növelt, valamint a céltartalék leértékelésével csökkentett összege. 22 A Szepetneki Zöld Mező Szövetkezet átalakulása nem kedvezményezett átalakulás volt. 21 Letöltés időpontja: Róth-Adorján-Lukács-Veit: Számviteli esettanulmányok Budapest Magyar Könyvvizsgálói Kamara Oktatási Központ Kft ISBN p43 től életbe lépő Polgári Törvénykönyv fontosabb változásai,,olyan történelmi pillanatban élünk, amelyben a változások annyira felgyorsultak, hogy a jelent lassan már csak akkor vesszük észre, amikor eltűnőben van. R.D. Laing Mint minden más, a törvények, szabályok is folyamatosan változnak. Ebben a fejezetben az új Polgári Törvénykönyvvel (későbbiekben Ptk.) foglalkozom, ezen belül a gazdasági társaságokra, valamint az átalakulásokra fektetem a hangsúlyt, mivel szakdolgozatom fő témája is ez volt. Az általam bemutatott társaság 2013-ban alakult át, ezért erre az átalakulásra még az új Ptk. nem vonatkozott. Szakdolgozatomat még a régi szabályokat figyelembe véve, a évi IV. törvény alapján írtam, ellenben fontosnak tartottam kitérni az új Ptk-ra is, hiszen mind az átalakulásra, mind a gazdasági társaságokra nézve több pontban módosult. A évi V. törvény a Polgári Törvénykönyv előkészítő munkálatai már 1998-ban elkezdődtek, az országgyűlés február 11-én fogadta el és március 15. napjával lépett hatályba. Az évi IV. törvényt váltotta fel.,,e törvény a mellérendeltség és egyenjogúság elve szerint szabályozza a személyek alapvető vagyoni és személyi viszonyait. 23 Az új Ptk. bevezetését követően a főbb törvények a következők: évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről évi CLXXVII. törvény az átmeneti rendelkezésekről évi CLXXVI. törvény az egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról évi V. törvény a cégnyilvánosságról, bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról évi C. törvény a számvitelről évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről 1:1 4244 6.1.Gazdasági társaságokra vonatkozó fontosabb változások Az új Ptk. tartalmazza a gazdasági társaságokról szóló szabályokat, így ennek következményeként a évi IV. törvény a gazdasági társaságokról ezzel a nappal hatályát vesztette. Az új Ptk. 8 részből áll: 1. Bevezető rendelkezések 2. Az ember, mint jogalany 3. A jogi személy 4. Családjog 5. Dologi jog 6. Kötelmi jog 7. Öröklési jog 8. Záró rendelkezések 14. ábra: Forrás: Letöltés időpontja: A bevezető rendelkezések között találjuk az alapvető szabályokat: a törvény hatályát, értelmezési alapelvét, a jóhiszeműség és tisztesség elvét, az elvárható magatartás elvét, a joggal való visszaélés tilalmát, valamint a bírói út meghatározását. A második rész magában foglalja a jogképességre, cselekvőképességre, személyiségi jogokra és a szerzői jog és iparjogvédelemre vonatkozó előírásokat. A harmadik rész a jogi személyekre vonatkozó szabályokat tartalmazza. Mivel a Bt. és a Kkt. jogi személyiség nélküli társasági formák, ez a rész nem vonatkozna rájuk. Ezért mind a Bt., mind a Kkt. jogi személyiséget kaptak, így ezek is jogi személyiséggel rendelkező társasági formák. Nemcsak ez a két társasági forma, hanem a Kft. esetében is következtek be változások. Megszűnik az a követelmény, miszerint az üzletrésznek 10 ezerrel oszthatónak kell lennie. A törzstőke összegét 500 ezer Ft-ról 3 millió Ft-ra emelték. Tehát március 15-től aki Kft-t szeretne alapítani, már 3 millió Ft alaptőkére lesz szüksége. Azoknak a Kft-nak, akik még 500 ezer Ft törzstőkével alakultak, 3 millió Ft-ra kell ezt az összeget felemelniük. Természetesen erre az átmeneti törvény meghatároz egy 4345 időintervallumot, ameddig a tőkét kötelezően fel kell emelni. Az átmeneti törvény által meghatározott időpont március 15-ig tart. Eddig az időpontig a társaság 500 ezer Ft tőkével működhet, viszont eddig meg kell hozni a végső döntést, hogy a társaság vagy megemeli a tőkét, esetlegesen átalakul olyan gazdasági társasággá, amely esetében a minimális tőke összegét eléri. Lehetőség van az átmeneti időszak kitolására is. Míg a Gt. előírta, hogy tőkeemelés esetén a pénzbeli hozzájárulás legalább felét be kellett fizetnie a társaságnak a cégbejegyzési kérelem beadásáig, valamint a fennálló összeget legkésőbb a tőkeemelésről szóló döntést követően 1 éven belül kellett befizetnie a társaságnak. A Ptk. alapján lehetőség van arra, hogy a tagok ettől eltérő módon emeljenek tőkét.,,a létesítő okirat rendelkezhet úgy, hogy a nyilvántartásba vételi kérelem benyújtásáig a tag a pénzbetétének felénél kisebb összeget köteles befizetni, vagy a változásbejegyzési kérelem benyújtásáig be nem fizetett pénzbeli hozzájárulás szolgáltatására egy évnél hosszabb határidőt állapíthat meg. Erre a rendelkezésre tekintettel a társaság hitelezőinek védelmére a Ptk. előírja azt, hogy a tagok a még nem teljesített pénzbeli vagyoni hozzájárulásuk összegének erejéig kötelesek helytállni a társaság tartozásaiért. Emellett további korlátozás érvényesül a törzstőke befizetésének kitolása esetén, miszerint a társaság mindaddig nem fizethet osztalékot, amíg a ki nem fizetett és a tagok törzsbetétére elszámolt nyereség a tagok által teljesített pénzbeli vagyoni hozzájárulással együtt el nem éri a törzstőke mértékét. 24 Ezek ismeretében megállapítható, hogy az új Ptk. szabályaira való átállásra véleményem szerint elég sok, 2 éves határidő áll rendelkezésre, emellett lehetőség van még arra, hogy a törzstőke befizetését még későbbi időpontban kelljen befizetni, ám ebben az esetben a tartozásaikért a tagok kötelesek helytállni. Az általam vizsgált társaság esetében ez a változás nem jelent gondot, hiszen a Kft. jegyzett tőkéje eft, ami tehát a 3 millió Ft jegyzett tőke minimumot meghaladja, törzstőke emelésre tehát nincs szükség. 24 Letöltés időpontja:46 Minden gazdasági társaság esetében az átmeneti törvény meghatározza, hogy mely időpontig kell eldöntenie a társaságoknak, hogy az új Ptk. szabályozásával tovább működnek-e. Ezt az átmeneti törvény 12.. szabályozza:,,(1) A Ptk. hatálybalépésekor a cégjegyzékbe bejegyzett, valamint a 9. (1) bekezdése szerint bejegyzés alatt álló gazdasági társaság a Ptk. hatálybalépését követő első létesítő okirat módosítással egyidejűleg köteles a Ptk. rendelkezéseivel összhangban álló továbbműködéséről dönteni, és a legfőbb szervi határozatot a cégbírósághoz benyújtani. (2) A gazdasági társaságnak a Ptk. rendelkezéseit a) az (1) bekezdés szerinti döntés időpontjától, ennek hiányában b) közkereseti társaság és betéti társaság esetén március 15-étől, korlátolt felelősségű társaság, részvénytársaság és egyesülés esetén március 15-étől kell alkalmaznia [az a) és a b) pontban megjelölt időpont ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban együtt: a Ptk. rendelkezéseivel összhangban álló továbbműködés időpontja], és ezt követően létesítő okirata nem tartalmazhat a Ptk. rendelkezéseivel összhangban nem álló rendelkezést. 25 A Ptk. 3:249.. alapján nyilvánosan működő részvénytársaságok alapítani tilos:,,tilos a részvénytársaság alapítása során a részvénytársaság részvényeseit és alaptőkéjét nyilvános felhívás útján gyűjteni. 26 Nyrt.-nek olyan Rt. minősül, melynek részvényei tőzsdére be vannak vezetve. Azok az Nyrt.-k, melyek részvényei tőzsdére még nincsenek bevezetve, március 15-ig kötelesek bevezetni, vagy dönteniük kell: működési formájuk megváltoztatásáról átalakulásról egyesülésről megszűnésről. Eddig az időpontig a Gt. szabályai szerint működik évi CLXXVII. törvény 12. (1) (2) bekezdés évi CLXXVII. törvény 3:47 A Ptk. megszüntette a nonprofit társaságot, mint önálló kategóriát, de azt a szabályt, miszerint alapítványt és egyesületet gazdasági tevékenység céljára nem lehet létrehozni, nem változtatta meg. 6.2.Átalakulásokra vonatkozó fontosabb változások Az új Ptk. tartalmazza az alapvető, főbb szabályokat a gazdasági társaságokkal kapcsolatban. Az átalakulást, egyesülést, szétválást egy külön törvény, a évi CLXXVI. törvény egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról szabályozza. Emellett a Gt-ről az új törvényre való áttérést a évi CLXXVII. törvény az átmeneti rendelkezésekről tartalmazza. Ezek a törvények március 15. napjával lettek hatályosak, míg a Gt. ezzel a nappal hatályát vesztette. Az új Ptk. szabályait az átalakuló társaságoknak is figyelembe kell venni, alkalmazni kell. 2 esetet különbözetünk meg. Abban az esetben, ha az átalakulás első ülése március 15. után van megtartva, tehát az új törvény már hatályos, az új szabályok alkalmazásával kell az átalakulási folyamatot végrehajtani. A másik eset, amikor az átalakulás még a törvény hatályba lépése előtt megkezdődött, azonban a cégbírósági kérelmet csak március 15-e után adja be a társaság. Ebben az esetben is az új Ptk. szabályait figyelembe véve kell az iratokat elkészíteni. Mindkét esetben csak a jogutódok létesítő okiratait kell összhangba hozni az új Ptk. szabályaival, a jogelődöknél ez változatlan marad. Az új Ptk. az átalakulás fogalmát szűkebb értelemben veszi figyelembe, tehát az átalakulás kizárólag társasági formaváltást jelent. Az átalakuló társaság megszűnik, jogai és kötelezettségei átszállnak az átalakulással keletkező társaságra, mint jogutódra. 4648 Régi Gt. alapján 1. Társasági forma váltása 2. Egyesülés 2.1. Beolvadás 2.2. Összeolvadás 3. Szétválás 3.1. Kiválás 3.2. Különválás Átalakulás fajtái Új Ptk. alapján 1. Átalakulás 2. Egyesülés 2.1. Beolvadás 2.2. Összeolvadás 3. Szétválás 3.1. Kiválás 3.2. Különválás 7. táblázat: Forrás: Saját szerkesztés a évi IV. törvény és a évi V. törvény alapján Egy újabb változás a Gt.-hez képest, miszerint a társaság szövetkezetté és egyesüléssé is átalakulhat, valamint szövetkezet és egyesülés is átalakulhat gazdasági társasággá. Míg a Gt. lehetőséget adott arra, hogy az átalakulásról a társaság egyetlen alkalommal döntsön, addig a Ptk.-ban erre már nincs lehetőség, a társaságnak az átalakulásról kötelezően két alkalommal kell döntenie. Az átalakulás napjának meghatározását illetően nincs változás. Lehetősége van a társaságnak meghatározni az időpontot, vagy amennyiben a társaság nem határozza meg, abba az esetben a cégbírósági bejegyzés napja lesz az átalakulás napja. A 90 napos határidőt eltörlik. Ami az átalakulási tervet illeti, minden esetben kötelezően el kell készíteni. A Gt. szerint az átalakulási terv elkészítését csak bizonyos esetek fennállása esetén kellett elkészíteni. (Átalakulási tervet kell készíteni abban az esetben, ha az átalakuló társaság eszközeit és kötelezettségeit átértékeli. A társaságnak akkor is átalakulási tervet kell készítenie, amennyiben az átalakulással létrejövő társaság vagyonmérleg-tervezete eltér az átalakuló gazdasági társaság vagyonmérleg-tervezetétől.) Tehát a vagyonmérleg- és vagyonleltár-tervezet, valamint a végleges vagyonleltár és vagyonmérleg mellett ez is az átalakulás alapdokumentumai közé sorolandó. Az átalakulás alapdokumentumai: vagyonmérleg tervezet 4749 vagyonleltár tervezet végleges vagyonmérleg végleges vagyonleltár átalakulási terv Az átalakulási vagyonmérleg-tervezeteket is az átalakulási terv tartalmazza az új Ptk. szerint. Ebből következik, hogy mivel a vagyonmérleget vagyonleltárral kell alátámasztani, az átalakulási terv a vagyonleltár-tervezeteket is tartalmazza. Az átalakulási tervet írásban a társaság tagjaival közölni kell, akik eldönthetik ez alapján, hogy a jogutód társaságban részt kívánnak-e venni. Ezt 30 napon belül kell eldönteniük. Amennyiben a társaságnál kilépő tag, esetleg tagok vannak, az elszámolást a cégbejegyzést követő 60 napon belül kell kiadni, hacsak másként nem állapodtak meg a felek. Az átalakulási tervet az átalakulásról szóló döntéssel együtt szintén közzé kell tenni.,,(1) Az átalakulási terv magában foglalja az átalakuló jogi személy vagyonmérlegtervezetét és az azt alátámasztó vagyonleltár-tervezetét, a jogutód jogi személy (nyitó) vagyonmérleg-tervezetét és vagyonleltár-tervezetét, a jogutód jogi személy létesítő okiratának tervezetét, illetve a jogutód jogi személyben tagként részt venni nem kívánó személyekkel való elszámolás módjáról szóló tervezetet. Az átalakulási terv továbbá tartalmazhatja mindazon körülményeket, szempontokat, amelyek az átalakulási döntés meghozatalának megkönnyítése, a döntéshozó szerv ülésének jobb előkészítése érdekében szükségesek. (2) Az átalakulási tervben fel kell tüntetni a tőkeszerkezet átrendezésének okait és megvalósításának módját is. (3) Az átalakulási terv szükség szerint tartalmazza: a) az átalakulással egyidejűleg belépő új tagok vagyoni hozzájárulását; b) az átalakulás feltételeként meghatározott, a meglévő tagokat terhelő, pótlólagosan teljesítendő vagyoni hozzájárulást; c) a jogutód jogi személyben részt venni nem kívánó tagnak a számviteli törvény előírásai alapján meghatározott vagyonhányadot. 4850 (4) Az átalakulási tervben kell bemutatni továbbá, ha az átalakuló jogi személy számviteli törvény szerinti beszámolójának mérlegében kimutatott eszközeit és kötelezettségeit átértékeli. (5) Az átalakulási tervet az átalakuló jogi személy vezető tisztségviselője írja alá. 27 Az átalakulási tervet egyesülés és szétválás esetén is másként nevezzük. Egyesülés esetén egyesülési tervnek, míg szétválás esetén szétválási tervnek. Mind egyesülés, mind szétválás esetén az egyesülési vagy szétválási szerződés a tervnek a része. Rt. esetében arra is van lehetőség, hogy az átalakulási közlemény közzétételét a honlapukon tegyék meg. Ez csakis Rt. esetében lehetséges, a többi társaságnak a Cégközlönyben kell ezt megtennie. Amennyiben az általam vizsgált társaság március 15. után, az új Ptk. hatályba lépését követően alakult volna át, több dologban is eltért volna. Az általam vizsgált szövetkezet a régi Gt. szerint társasági formát váltott, míg az új Ptk. alapján átalakult. Az új Ptk. az átalakulást társasági formaváltásként értelmezi. A szövetkezet a Kft. társasági forma mellett döntött. Az új Ptk. hatályba lépése a Kft-t, mint társasági formát is több pontban érinti. Az a változás, miszerint Kft. e dátum után már 3 millió Ft tőkével lehet alapítani, a társaság szempontjából nem jelentett változást, mivel eft jegyzett tőkével rendelkezik, tehát jegyzett tőke emelésre sincs szükség a társaságnál. Egy másik változás a Kft-t illetően, hogy eltörölték azt a követelményt, miszerint a Kft-k üzletrészének 10 ezerrel oszthatónak kell lennie. Ez az általam vizsgált társaság átalakulását is érintené, mivel szövetkezetként működött, a szövetkezet részjegy tulajdona esetén nem volt előírva a 10 ezerrel való oszthatóság. Mivel a régi Gt. szerint a Kft. üzletrészének viszont 10 ezerrel oszthatónak kellett lennie, kerekítési különbözetként megjelent -4 eft. Ha az új Ptk. szabályai szerint ment volna végbe az átalakulás, ezt a kerekítési különbözetet nem kellett volna elszámolni. A szövetkezet átalakulása során nem készített átalakulási tervet, mivel a Gt. szerint az átalakulási tervet csak bizonyos esetek fennállásakor kellett elkészíteni. (Átalakulási tervet kell készíteni abban az esetben, ha az átalakuló társaság eszközeit és kötelezettségeit átértékeli. A társaságnak akkor is átalakulási tervet kell készítenie, amennyiben az átalakulással létrejövő társaság vagyonmérleg-tervezete eltér az évi CLXXVI. törvény 3. 4951 átalakuló gazdasági társaság vagyonmérleg-tervezetétől.) Ezen esetek közül a szövetkezetnél egyik sem állt fenn, ezért mentesült az átalakulási terv készítése alól. Ha a szövetkezet március 15. után alakult volna át, kötelezően átalakulási tervet kellett volna készítenie. 5052 7. Összefoglalás Szakdolgozatom témája az átalakulás, azon belül a társasági formaváltás volt. Az általam vizsgált társaság a Szepetneki Zöld Mező Szövetkezet, melynél szakmai gyakorlatomat is töltöttem április 30-án váltott társasági formát, szövetkezetből Kft-vé alakult. Erre a társasági formaváltásra még a Gt. vonatkozott. Ezt mindenképpen fontos megemlítenem, hisz amennyiben erre az átalakulásra már az új Ptk. vonatkozott volna, az első mondatom helytelen lenne, mivel az új Ptk. szerint az átalakulás fogalma társasági formaváltást jelent. Régi Gt. alapján 4. Társasági forma váltása 5. Egyesülés 5.1. Beolvadás 5.2. Összeolvadás 6. Szétválás 6.1. Kiválás 6.2. Különválás Átalakulás fajtái Új Ptk. alapján 4. Átalakulás 5. Egyesülés 5.1. Beolvadás 5.2. Összeolvadás 6. Szétválás 6.1. Kiválás 6.2. Különválás 8. táblázat: Forrás: Saját szerkesztés a évi IV. törvény és a évi V. törvény alapján Dolgozatom első felében az átalakulásokat elméleti szempontból közelítettem meg, kitértem a fajtáira, számviteli dokumentumaira, valamint folyamatára is. Ezután az általam vizsgált szövetkezetet mutattam be, majd részleteztem, miért döntött a szövetkezet az átalakulás szükségessége mellett. Ezután a társaság átalakulásán végigvezetve, gyakorlati szempontból vezettem végig az átalakulás folyamatát az első döntéstől egészen a cégbejegyzésig. Mindenképpen fontosnak tartottam kitérni az új Ptk. bevezetésével életbe lépő fontosabb változásokra, mind a gazdasági társaságokra, mind az átalakulásokra nézve. Ezeket fejtettem ki dolgozatom utolsó fejezetében. Véleményem szerint a vállalkozás jól döntött, hogy átalakult, valamint az is jó döntés volt, hogy a Kft-t, mint jogutód társasági formát választották. Úgy tartom, a Kft-nek van,,tekintélye a társasági formák között. A Kft. több előnnyel is rendelkezik. Legnagyobb 5153 előnyének én azt tartom, hogy míg például Bt. esetében a beltag felelőssége korlátlan, tehát saját vagyonával is felel a társaság kötelezettségeiért, addig Kft. esetében a tagok felelőssége korlátozott (saját vagyonukat nem veszélyeztetik). A Kft-re vonatkozó szabályokat, előírásokat gyakran változtatják. Úgy gondolom, ez annak oka is lehet, hogy a Kft. a leggyakrabban választott társasági forma. Az új Ptk. bevezetésével ismét változott a Kft. alapításához szükséges tőkeminimum (500 ezer Ftról 3 millió Ft-ra emelkedett). Ezt a tőkeminimumot nem tartom magas összegnek, mivel szerintem aki társaságot alapít, vélhetően hosszú távra tervez, akkor pedig mindenképpen érdemes ezt az összeget befizetni. Szerintem így mind a bankok, hitelezők, mind az ügyfelek nagyon bizalommal viszonyulnak a nagyobb tőkével rendelkező cégekhez. Míg a legtöbb vállalkozás költségmegtakarítás, tőkeátrendezés céljából dönt az átalakulás mellett, addig az általam vizsgált társaság kizárólag a törvényi változások miatt,,kényszerült az átalakulásra. Az új szövetkezeti törvény-tervezet a termelő típusú szövetkezeteket nem ismeri el, a szövetkezet tagja csak mezőgazdasági termelő lehet, valamint a szövetkezet nem lenne jogosult közvetlen támogatásra sem. Ezenkívül szintén az átalakulás mellett szól a tervezett új földtörvény változásai is, mely szerint a jelenlegi földbérleti szerződéseket újra kell kötni, ez esetben pedig az eddig bérelt területek vonatkozásában is megnyílnának az elővásárlási jogok, melyek következménye lehet, hogy a szövetkezet földterületeket veszít. A társaságnak mindenképpen érdemes volt átalakulni, hiszen ha szövetkezeti formában működött volna tovább, az földterületeik elvesztéséhez, a gazdálkodás veszélybe kerüléséhez vezetett volna. Így, hogy Kft-vé alakultak át, megőrizték földterületeiket, emellett a gazdálkodás is biztonságosan végezhető. 5254 8. Irodalomjegyzék Könyvek Dr. Adorján Csaba-Dr. Gál Judit: A gazdasági társaságok átalakulása Budapest HVG- ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft ISBN Róth-Adorján-Lukács-Veit: Számviteli esettanulmányok Budapest Magyar Könyvvizsgálói Kamara Oktatási Központ Kft ISBN Herich György: Adótan Pécs Penta Unió ISBN Céges dokumentumok Simonné Romsics Erika: Sajátos számviteli előadások Jogszabályok évi C. törvény a számvitelről évi IV. törvény a gazdasági társaságokról évi V. törvény a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról évi X. törvény a szövetkezetekről évi LXXXI. törvény a társasági adóról és az osztalékadóról évi CXV. törvény az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről évi CLXXVII. törvény az átmeneti rendelkezésekről évi CLXXVI. törvény az egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról 5355 Elektronikus források Az átalakulás folyamatának bemutatása a Stern Bt. példáján keresztül [elektronikus dok.] / Kálmán Heléna [Szakdolgozat], 2012 (SZD) Letöltés időpontja: Letöltés időpontja: ozas_2014_tol.pdf Letöltés időpontja: Letöltés időpontja: komarom.mkvk.hu/letolthetoanyagok/ _i.atalakulas.pdf Letöltés időpontja: Letöltés időpontja: Letöltés időpontja: Letöltés időpontja: l.jpg Letöltés időpontja:56 Letöltés időpontja: Jr8/s400/PB jpg Letöltés időpontja: Letöltés időpontja: Letöltés időpontja: Letöltés időpontja: Letöltés időpontja:57 9. Mellékletek Átalakulási vagyonmérleg-tervezet jogelőd társaságnál Eszközök: adatok ezer Ft A. Befektetett eszközök I.IMMATERIÁLIS JAVAK II.TÁRGYI ESZKÖZÖK Ingatlanok és kapcsolódó vagyoni értékű jogok Műszaki berendezések, gépek, járművek Egyéb berendezések, felszerelések, járművek III.BEFEKTETETT PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK B.Forgóeszközök I.KÉSZLETEK Anyagok Befejezetlen termelés, és félkész termékek Növendék és hízó állatok Késztermékek II.KÖVETELÉSEK Követelések áruszállításból és szolgáltatásból Egyéb követelések III.ÉRTÉKPAPÍROK IV.PÉNZESZKÖZÖK Pénztár 231 Bankbetétek C. Aktív időbeli elhatárolások 271 Költségek aktív időbeli elhatárolása 271 ESZKÖZÖK (AKTÍVÁK) ÖSSZESEN58 Források: adatok ezer Ft D. Saját tőke I.JEGYZETT TŐKE II.JEGYZETT,DE BE NEM FIZETETT TŐKE III.TŐKETARTALÉK IV.EREDMÉNYTARTALÉK V.LEKÖTÖTT TARTALÉK VI.ÉRTÉKELÉSI TARTALÉK VII.MÉRLEG SZERINTI EREDMÉNY E. Céltartalékok F. Kötelezettségek I.HÁTRASOROLT KÖTELEZETTSÉGEK II.HOSSZÚLEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Beruházási és fejlesztési hitelek III.RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Rövid lejáratú hitelek Szállítók Egyéb rövid lejáratú kötelezettség G. Passzív időbeli elhatárolások FORRÁSOK (PASSZÍVÁK) ÖSSZESEN számú melléklet Saját szerkesztés az átalakulási vagyonmérleg-tervezet alapján 5759 Átalakulási vagyonmérleg-tervezet jogutód társaságnál Eszközök: adatok ezer Ft A. Befektetett eszközök I.IMMATERIÁLIS JAVAK II.TÁRGYI ESZKÖZÖK Ingatlanok és kapcsolódó vagyoni értékű jogok Műszaki berendezések, gépek, járművek Egyéb berendezések, felszerelések, járművek III.BEFEKTETETT PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK B.Forgóeszközök I.KÉSZLETEK Anyagok Befejezetlen termelés, és félkész termékek Növendék és hízó állatok Késztermékek II.KÖVETELÉSEK Követelések áruszállításból és szolgáltatásból Egyéb követelések III.ÉRTÉKPAPÍROK IV.PÉNZESZKÖZÖK Pénztár 227 Bankbetétek C. Aktív időbeli elhatárolások 271 Költségek aktív időbeli elhatárolása 271 ESZKÖZÖK (AKTÍVÁK) ÖSSZESEN60 Források: adatok ezer Ft D. Saját tőke I.JEGYZETT TŐKE II.JEGYZETT,DE BE NEM FIZETETT TŐKE III.TŐKETARTALÉK IV.EREDMÉNYTARTALÉK V.LEKÖTÖTT TARTALÉK VI.ÉRTÉKELÉSI TARTALÉK VII.MÉRLEG SZERINTI EREDMÉNY E. Céltartalékok F. Kötelezettségek I.HÁTRASOROLT KÖTELEZETTSÉGEK II.HOSSZÚLEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Beruházási és fejlesztési hitelek III.RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Rövid lejáratú hitelek Szállítók Egyéb rövid lejáratú kötelezettség G. Passzív időbeli elhatárolások FORRÁSOK (PASSZÍVÁK) ÖSSZESEN számú melléklet Saját szerkesztés az átalakulási vagyonmérleg-tervezet alapján 5961 Átalakulási végleges vagyonmérleg jogelőd társaságnál Eszközök: adatok ezer Ft A. Befektetett eszközök I.IMMATERIÁLIS JAVAK II.TÁRGYI ESZKÖZÖK Ingatlanok és kapcsolódó vagyoni értékű jogok Műszaki berendezések, gépek, járművek Egyéb berendezések, felszerelések, járművek III.BEFEKTETETT PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK B.Forgóeszközök I.KÉSZLETEK Anyagok Befejezetlen termelés, és félkész termékek Növendék és hízó állatok Késztermékek II.KÖVETELÉSEK Követelések áruszállításból és szolgáltatásból Egyéb követelések III.ÉRTÉKPAPÍROK IV.PÉNZESZKÖZÖK Pénztár 231 Bankbetétek C. Aktív időbeli elhatárolások 271 Költségek aktív időbeli elhatárolása 271 ESZKÖZÖK (AKTÍVÁK) ÖSSZESEN62 Források: adatok ezer Ft D. Saját tőke I.JEGYZETT TŐKE II.JEGYZETT,DE BE NEM FIZETETT TŐKE III.TŐKETARTALÉK IV.EREDMÉNYTARTALÉK V.LEKÖTÖTT TARTALÉK VI.ÉRTÉKELÉSI TARTALÉK VII.MÉRLEG SZERINTI EREDMÉNY E. Céltartalékok F. Kötelezettségek I.HÁTRASOROLT KÖTELEZETTSÉGEK II.HOSSZÚLEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Beruházási és fejlesztési hitelek III.RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Rövid lejáratú hitelek Szállítók Egyéb rövid lejáratú kötelezettség G. Passzív időbeli elhatárolások FORRÁSOK (PASSZÍVÁK) ÖSSZESEN számú melléklet Saját szerkesztés az átalakulási végleges vagyonmérleg alapján 6163 Átalakulási végleges vagyonmérleg jogutód társaságnál Eszközök: adatok ezer Ft A. Befektetett eszközök I.IMMATERIÁLIS JAVAK II.TÁRGYI ESZKÖZÖK Ingatlanok és kapcsolódó vagyoni értékű jogok Műszaki berendezések, gépek, járművek Egyéb berendezések, felszerelések, járművek III.BEFEKTETETT PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK B.Forgóeszközök I.KÉSZLETEK Anyagok Befejezetlen termelés, és félkész termékek Növendék és hízó állatok Késztermékek II.KÖVETELÉSEK Követelések áruszállításból és szolgáltatásból Egyéb követelések III.ÉRTÉKPAPÍROK IV.PÉNZESZKÖZÖK Pénztár 227 Bankbetétek C. Aktív időbeli elhatárolások 271 Költségek aktív időbeli elhatárolása 271 ESZKÖZÖK (AKTÍVÁK) ÖSSZESEN64 Források: adatok ezer Ft D. Saját tőke I.JEGYZETT TŐKE II.JEGYZETT,DE BE NEM FIZETETT TŐKE III.TŐKETARTALÉK IV.EREDMÉNYTARTALÉK V.LEKÖTÖTT TARTALÉK VI.ÉRTÉKELÉSI TARTALÉK VII.MÉRLEG SZERINTI EREDMÉNY E. Céltartalékok F. Kötelezettségek I.HÁTRASOROLT KÖTELEZETTSÉGEK II.HOSSZÚLEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Beruházási és fejlesztési hitelek III.RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Rövid lejáratú hitelek Szállítók Egyéb rövid lejáratú kötelezettség G. Passzív időbeli elhatárolások FORRÁSOK (PASSZÍVÁK) ÖSSZESEN számú melléklet Saját szerkesztés a végleges vagyonmérleg alapján 6365 SZERZŐI NYILATKOZAT Alulírott, Bedő Viktória büntetőjogi felelősségem tudatában nyilatkozom, hogy a szakdolgozatomban foglalt tények és adatok a valóságnak megfelelnek, és az abban leírtak a saját, önálló munkám eredményei. A szakdolgozatban felhasznált adatokat a szerzői jogvédelem figyelembevételével alkalmaztam. Ezen szakdolgozat semmilyen része nem került felhasználásra korábban oktatási intézmény más képzésén diplomaszerzés során. Zalaegerszeg, Bedő Viktória sk. hallgató aláírása 6466 ÖSSZEFOGLALÁS (benyújtandó két példányban) Társasági formaváltás számviteli feladati a Szepetneki Zöld Mező Szövetkezet példáján keresztül szakdolgozat címe Bedő Viktória Hallgató neve Nappali tagozat/pénzügy-számvitel szak/számvitel szakirány Szakdolgozatom témájának a gazdasági társaságok átalakulásának egyik altípusát a társasági formaváltást választottam. Azért esett a választásom erre a területre, mivel eléggé speciális, valamint véleményem szerint ez a téma mindig időszerű. Az általam vizsgált társaság a Szepetneki Zöld Mező Szövetkezet, melynél szakmai gyakorlatomat is töltöttem április 30-án váltott társasági formát, szövetkezetből Kft-vé alakult. Erre a társasági formaváltásra még a évi IV. törvény a gazdasági társaságokról vonatkozott, dolgozatomat e szabályok figyelembe vételével írtam. Ezt mindenképpen fontos megemlítenem, hisz amennyiben erre az átalakulásra már az új Polgári Törvénykönyv vonatkozott volna, az első mondatom helytelen lenne, mivel az új Ptk. szerint az átalakulás fogalma jelenti a társasági formaváltást. 65 Több megjelenítése
 XVI. évfolyam SZÖVETKEZETI KÜLÖNSZÁM 2012. március 20. A szövetkezeti formában működő tagszervezetek figyelmébe!
 MOSZ HÍRLEVÉL XVI. évfolyam SZÖVETKEZETI KÜLÖNSZÁM 2012. március 20. A szövetkezeti formában működő tagszervezetek figyelmébe! Az országos szövetség az elmúlt két évtizedben több alkalommal adott ki a Részletesebben A HITELINTÉZETEK EGYESÜLÉSÉNEK JOGI, SZÁMVITELI ÉS VÁLLALATÉRTÉKELÉSI VONATKOZÁSAI
 2002. ELSÕ ÉVFOLYAM 5. SZÁM 77 ROSZIK GÁBOR A HITELINTÉZETEK EGYESÜLÉSÉNEK JOGI, SZÁMVITELI ÉS VÁLLALATÉRTÉKELÉSI VONATKOZÁSAI A tanulmány a hitelintézetek egyesülését a tranzakció és annak lebonyolítása Részletesebben A saját tőke elhelyezkedése a mérleg két típusában. Eszközök A típusú mérleg Források B típusú mérleg
 Pénzügyi számvitel Saját tőke 1 Saját tőke, céltartalékok Egy cég stabilitását, likviditását, erejét, biztonságát, komolyságát elsősorban a saját tőke nagysága jelzi. A saját tőke elhelyezkedése a mérlegben Részletesebben GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK ALAPÍTÁSÁNAK GAZDASÁGI ÉS JOGI KÖVETELMÉNYRENDSZERE
 15. A gazdasági társaságok alapításának gazdasági és jogi követelményrendszere. A gazdasági társaságok megszüntetésének estei, különös tekintettel a fizetésképtelenség esetére vonatkozó jogi eljárásokra. Részletesebben E-számvitel. Tartalom. Tisztelt Előfizetőnk! 2014.szeptember VI. évfolyam 9. szám. A hónap témája. Olvasói kérdések. elektronikus Szakmai folyóirat
 E-számvitel elektronikus Szakmai folyóirat 2014.szeptember VI. évfolyam 9. szám Tartalom A hónap témája Az új Ptk. számviteli összefüggései IV. rész Olvasói kérdések Kis értékű tárgyi eszköz könyvelése Részletesebben Kell e félnünk egy vállalati átalakulástól?
 Kell e félnünk egy vállalati átalakulástól? Dr. Fekete Zsuzsa Molnár Andrea Palotai Kinga 2011. január 26. Tartalom Általános bemutatkozás Mazars kik vagyunk? Átalakulások közös szabályai Mi az átalakulás? Részletesebben Gazdálkodási Kar Zalaegerszeg 8900 Zalaegerszeg, Gasparich Márk u. 18/A Telefon: +36-92-509-900
 Gazdálkodási Kar Zalaegerszeg 8900 Zalaegerszeg, Gasparich Márk u. 18/A Telefon: +36-92-509-900 FELHASZNÁLÁSI FELTÉTELEK (felhasználási engedély) Ez a dokumentum a Budapesti Gazdasági Főiskola Gazdálkodási Részletesebben Magyar Könyvvizsgálói Kamara Pénz- és Tőkepiaci Tagozat konferenciája
 Magyar Könyvvizsgálói Kamara Pénz- és Tőkepiaci Tagozat konferenciája A Gt., Ctv., Szöv.tv., Hpt., Tpt. és a kapcsolódó jogszabályok (tervezett) módosításai és azok hatása. Budapest, 2006. december 11. Részletesebben MUNKAANYAG. Nagyné Bauman Anita. Vállalkozások működése során szükséges átszervezések, a vállalkozás felszámolása, megszüntetése
 Nagyné Bauman Anita Vállalkozások működése során szükséges átszervezések, a vállalkozás felszámolása, megszüntetése A követelménymodul megnevezése: Vállalkozási és kereskedelmi ismeretek A követelménymodul Részletesebben Gazdálkodási Kar Zalaegerszeg 8900 Zalaegerszeg, Gasparich Márk u. 18/A Telefon: +36-92-509-900
 Gazdálkodási Kar Zalaegerszeg 8900 Zalaegerszeg, Gasparich Márk u. 18/A Telefon: +36-92-509-900 FELHASZNÁLÁSI FELTÉTELEK (felhasználási engedély) Ez a dokumentum a Budapesti Gazdasági Főiskola Gazdálkodási Részletesebben A végelszámolási eljárás
 A végelszámolással kapcsolatos legfontosabb eljárásjogi, számviteli és adózási kérdések Munkácsi Márta okleveles adószakértő kamarai tag könyvvizsgáló A végelszámolási eljárás I. rész KSH adatok 2013. Részletesebben Jogi alapismeretek, a szerződéskötés szabályai
 Kaló Szilvia Jogi alapismeretek, a szerződéskötés szabályai A követelménymodul megnevezése: Gazdálkodási feladatok A követelménymodul száma: 1968-06 A tartalomelem azonosító száma és célcsoportja: SzT-004-50 Részletesebben 1. Fejezet: AZ ÚJ POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYVRŐL ÁLTALÁNOSSÁGBAN
 AZ ÚJ PTK.-val KAPCSOLATOS VÁLTOZÁSOK 1. Fejezet: AZ ÚJ POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYVRŐL ÁLTALÁNOSSÁGBAN 2014. március 15. napján lép hatályba az új Polgári törvénykönyv (2013. évi V. törvény MK 2013/31), amely Részletesebben Az ESETFELVETÉS MUNKAHELYZET Egy jól frekventált helyen, kedvező bérleti díjjal lehetősége nyílik egy üzlethelyiség kibérlésére és kialakítására.
 1. VÁLLALKOZÁSI FORMÁK KÖZÖS ÉS SAJÁTOS JELLEMZŐI, A KÖZÖTTÜK VALÓ VÁLASZTÁS SZEMPONTJAI 2. A VÁLLALKOZÁSI FORMÁK ALAPÍTÁSÁNAK ÉS MEGSZÜNTETÉSÉNEK GYAKORLATI TEENDŐI ESETFELVETÉS MUNKAHELYZET Az ESETFELVETÉS Részletesebben ELŐTERJESZTÉS AZ AVE ZÖLDFOK ZRT. 2013. JANUÁR 31-I RENDKÍVÜLI KÖZGYŰLÉSÉRE
 AVE ZÖLDFOK ZRT. S I Ó F O K BAJCSY-ZS. U. 220. MELLÉKLET AZ 1. SZ. NAPIRENDI PONTHOZ ELŐTERJESZTÉS AZ AVE ZÖLDFOK ZRT. 2013. JANUÁR 31-I RENDKÍVÜLI KÖZGYŰLÉSÉRE TÁRGY: AZ AVE ZÖLDFOK ZRT. ÁTALAKULÁSÁNAK Részletesebben EKF-GTK Gazdálkodás és menedzsment Záróvizsgatételek 2010
 15. A gazdasági társaságok alapításának gazdasági és jogi követelményrendszere. A gazdasági társaságok megszüntetésének esetei, különös tekintettel a fizetésképtelenség esetére vonatkozó jogi eljárásokra. Részletesebben Nyugat-magyarországi Egyetem. Simonyi Károly Faanyagtudományi, Műszaki és Művészeti Kar 2014/2015-es tanév Gazdasági jog c. előadás hallgatói anyaga
 Nyugat-magyarországi Egyetem Simonyi Károly Faanyagtudományi, Műszaki és Művészeti Kar 2014/2015-es tanév Gazdasági jog c. előadás hallgatói anyaga Készítette: Dr. Alpár Erzsébet LL.M (München) Informatikai Részletesebben Társaságok mûködtetése (szemelvények) Dr. Lehoczky Judit egyetemi docens (2007)
 Társaságok mûködtetése (szemelvények) Dr. Lehoczky Judit egyetemi docens (2007) 1. oldal Bevezetõ helyett A tanfolyam hallgatói, a pénzügyi stúdium alapjaival már megismerkedtek, tanulmányozták a piacgazdaság Részletesebben dosította:2013. évi CXXX. 39. -44.
 A gazdasági gi társast rsaságok az új Ptk.-ban 2013.évi V. törvt rvény (módos dosította:2013. évi CXXX. 39. -44. 44. - pl. az átváltozó kötvény) Az új Ptk. egyik legfontosabb változása, hogy a gazdasági Részletesebben Az átalakulás eredmény hatásai
 Az átalakulás eredmény hatásai I. ÁTALAKULÓ TÁRSASÁGOKNÁL (SZT tv.) KÖZVETLEN átalakuláskori eredményhatás nincs, nem lehet! VAGYONMÉRLEG(EK)-ben (különbözeteknél rendezendő az eltérés) KÖZVETETT átalakulást Részletesebben MUNKAANYAG. Homoky Viktor. Elemi pénzügyi és vállalkozási ismeretek. A követelménymodul megnevezése: Zenész alapmodul
 Homoky Viktor Elemi pénzügyi és vállalkozási ismeretek A követelménymodul megnevezése: Zenész alapmodul A követelménymodul száma: 1436-06 A tartalomelem azonosító száma és célcsoportja: SzT-034-50 ELEMI Részletesebben Vállalkozás alapítása
 gyakorlati tanácsok kezdőknek ingyenes e-book a Vállalkozás-online.hu-tól 2006, Vállalkozás-online.hu Jogi nyilatkozat Ezen e-book tulajdonosát a kiadó felhatalmazza, hogy ingyenesen, változatlan formában Részletesebben Diplomamunka. Az átalakulás két formájának, a beolvadás és kiválás vizsgálata a FUN Szórakoztató Központ Korlátolt Felelısségő Társaságnál
 Debreceni Egyetem Közgazdaságtudományi Kar Diplomamunka Az átalakulás két formájának, a beolvadás és kiválás vizsgálata a FUN Szórakoztató Központ Korlátolt Felelısségő Társaságnál Gál Anita Fruzsina Konzulensek: Részletesebben MUNKAANYAG. Váradi Istvánné. Gazdasági társaságok közös jellemzői. A követelménymodul megnevezése:
 Váradi Istvánné Gazdasági társaságok közös jellemzői A követelménymodul megnevezése: A vállalkozások alapítása, működtetése, átszervezése, megszüntetése A követelménymodul száma: 0001-06 A tartalomelem Részletesebben A KEDVEZMÉNYEZETT ÁTALAKULÁS, A KEDVEZMÉNYEZETT RÉSZESEDÉSCSERE ÉS A KEDVEZMÉNYEZETT ESZKÖZÁTRUHÁZÁS
 A KEDVEZMÉNYEZETT ÁTALAKULÁS, A KEDVEZMÉNYEZETT RÉSZESEDÉSCSERE ÉS A KEDVEZMÉNYEZETT ESZKÖZÁTRUHÁZÁS TANULMÁNY 2010 Készítette: dr. Csörgei Zsuzsa 2. oldal, összesen: 45 TARTALOMJEGYZÉK TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben Alattyányi István Üzleti ismeretek szak- és felõttképzõknek II.
 Alattyányi István Üzleti ismeretek szak- és felõttképzõknek II. Alattyányi István ÜZLETI ISMERETEK SZAK- ÉS FELNÕTTKÉPZÕKNEK II. A magyarországi gazdálkodó és civil szervezetek, valamint költségvetési Részletesebben Dr. Horváth Katalin KIEGÉSZÍTÉS. Számvitel a gyakorlatban 2004. c. könyvéhez
 Dr. Horváth Katalin KIEGÉSZÍTÉS Számvitel a gyakorlatban 2004. c. könyvéhez Budapest, 2009 A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 2005 2009. évi változásai (kiemelve a 2009. I. 1-étől hatályos változások) Részletesebben AZ UV ZRT. ALAPÍTÓ OKIRATÁNAK MÓDOSÍTÁSA
 AZ UV ZRT. ALAPÍTÓ OKIRATÁNAK MÓDOSÍTÁSA (Budapest IV. kerület Újpest Önkormányzata 2012. december 20-i Képviselő-testületi ülésére) Az UV Újpesti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaságot a Fővárosi Részletesebben 2006/2. szám TURISZTIKAI ÉRTESÍTÕ 25 AZ ÖNKORMÁNYZATI ÉS TERÜLETFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM HIVATALOS ÉRTESÍTÕJE T A R T A L O M
 XII. ÉVFOLYAM 9. SZÁM 2006. SZEPTEMBER 29. 2006/2. szám TURISZTIKAI ÉRTESÍTÕ 25 AZ ÖNKORMÁNYZATI ÉS TERÜLETFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM HIVATALOS ÉRTESÍTÕJE A Turisz ti kai Ér te sí tõ Szer kesz tõ sé ge 1012 Részletesebben Előszó. Lépjen be velünk egy új világba! Kovács Mátyás a Körös-Völgye Alapítvány ügyvezető igazgatója
 Előszó Tisztelt partnerünk/leendő partnerünk! Az alábbi kiadvány eredeti terveinktől eltérően azért nem könyv formájában készült, hogy ne a könyvespolcon landoljon, hanem a napi gyakorlatban, mintegy munkafüzetként Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés