text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 21998A0710(01)
 Euroopa Liidu Teataja L 194 , 10/07/1998 Lk 0016 - 0024
 Euroopa Ühenduse, Euroopa Kosmoseagentuuri ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni vahelineLepingEuroopa toetuse kohta globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) arendamiseksEUROOPA ÜHENDUS (edaspidi "ühendus"), keda esindabningEUROOPA KOSMOSEAGENTUUR (edaspidi "ESA"), loodud 30. mail 1975 Pariisis allakirjutamiseks avatud Euroopa Kosmoseagentuuri konventsiooniga, keda esindab peadirektor Antonio Rodotà,ningEUROOPA LENNULIIKLUSE OHUTUSE ORGANISATSIOON (edaspidi "Eurocontrol"), loodud lennuliikluse ohutuse alast koostööd käsitleva 13. detsembri 1960. aasta konventsiooniga, nagu seda on muudetud 12. veebruari 1981. aasta protokolliga, ja keda esindab peadirektor Yves Lambert,(edaspidi "lepinguosalised"),PIDADES SILMAS, et satelliitnavigatsioonialased uuringud on arenemas teadusuuringutest töötava rakendussüsteemi rajamiseni ning jõudnud piisavale küpsusastmele, et Euroopa võiks toetada globaalset navigatsioonisatelliitide süsteemi, suurendades seeläbi Euroopa tööstuse osalust antud valdkonnas;PIDADES SILMAS Euroopa riikide valitsuste huvi Euroopa toetuse vastu satelliitnavigatsioonile, nagu seda väljendati Euroopa tsiviillennunduskonverentsi kohtumisel 10. juunil 1994;VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduste Komisjoni (edaspidi "komisjon") 14. juuni 1994. aasta teadet satelliitnavigatsiooni teenuste kohta, Euroopa Parlamendi 13. novembri 1994. aasta resolutsiooni, Euroopa Liidu Nõukogu 19. detsembri 1994. aasta resolutsiooni Euroopa toetuse kohta globaalsesse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS), Euroopa Liidu Nõukogu 14. märtsi 1995. aasta järeldusi, millega kutsutakse Euroopa Komisjoni toetama globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) väljaarendamist, võttes kõik vajalikud meetmed AOR-E ja IOR Inmarsat III transponderite rentimiseks, ning Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsust nr 1692/96/EÜ ühenduse juhiste kohta üleeuroopalise transpordivõrgu arendamiseks;VÕTTES ARVESSE, et ESA nõukogu kiitis vastavalt Euroopa Kosmoseagentuuri konventsiooni artikli 14 lõikele 1 käesoleva lepingu heaks 24. juunil 1997;VÕTTES ARVESSE Eurocontroli alalise komisjoni 31. jaanuari 1995. aasta meedet 83/22, mis vastab lennuliikluse ohutuse alast koostööd käsitleva konventsiooni (nagu seda on muudetud 12. veebruaril 1981) artiklile 11;TUNNUSTADES vajadust oma tegevust täiendavalt kooskõlastada, et tagada Euroopa osaluse usaldusväärsus ja tõhusus käesolevas valdkonnas, eelkõige Inmarsat III navigatsioonivõimsust kasutava satelliitnavigatsioonisüsteemi arendamise osas, mille kohta lepinguosalised esitasid ettepaneku nimetusega Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem (EGNOS), mille Inmarsati nõukogu kiitis heaks 21. novembril 1994 ning ka 15. novembril 1995,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1EesmärkKäesoleva lepingu eesmärk on seada sisse lepinguosaliste vaheline koostöö, mille eesmärk on anda Euroopa panus globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi arendamisse. Selle ühise jõupingutuse eesmärk on kujundada Euroopas tingimused, mille abi saaks pakkuda satelliitnavigatsiooni teenust, mis muudest raadionavigatsiooni- ja positsioneerimisvahenditest sõltumatult rahuldaks kasutusvõimaluste osas tsiviilkasutajate nõudmisi nii suures ulatuses kui võimalik.Artikkel 2MõistedKäesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid.Globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem (edaspidi "GNSS") — ülemaailmne satelliidipõhine asukoha, kiiruse ja aja kindlaksmääramise süsteem, mis rahuldab alaliselt kasutajate potentsiaalseid tsiviilotstarbelisi nõudmisi.GNSS 1 — GNSSi esialgne rakendus, mis põhineb olemasolevatel Ameerika Ühendriikide ja Vene sõjaväe satelliitnavigatsioonisüsteemidel, täiendatuna tsiviilsüsteemidega, ning mille ülesandeks on võimaldada kasutajale kogu süsteemi piisavalt sõltumatut seiret.GNSS 2 — ülemaailmne rahvusvaheliselt kontrollitav ja hallatav tsiviil-navigatsioonisatelliitide süsteem, mis rahuldab igat liiki kasutajate nõudmisi asukoha, kiiruse ja aja kindlaksmääramisel.Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem (EGNOS) — Euroopa täiendus olemasolevatele satelliitnavigatsiooni ja -positsioneerimissüsteemidele, mis kasutab geostatsionaarseid satelliite tõhustamaks nimetatud süsteemide tööd Euroopa kohal ning funktsioneerib kõikidel geostatsionaarse leviga kaetud aladel. EGNOS on GNSS 1 Euroopa osa.Artikkel 3ReguleerimisalaLepinguosaliste vahelise koostöö ulatust reguleerib käesolev leping ning see on üksikasjalikult sätestatud I ja II lisas. Koostöö hõlmab järgmisi tegevusvaldkondi:a) GNSS 1 Euroopa osa arendamine ja selle töövõime tagamine, kasutades olemasolevaid satelliidisüsteeme ning mis tahes vajalikke täiendusi, et rahuldada kasutajate nõudmised;b) kõikide lepinguosaliste tegevuse kooskõlastamine, et saavutada GNSS 1 täielik töövõime;c) paralleelselt GNSS 1-ga ettevalmistav tegevus GNSS 2 määratlemiseks ja projekteerimiseks.Artikkel 4Lepinguosaliste toetus GNSS 1-leLepinguosalised võtavad kooskõlas oma vastavate eeskirjade ja menetlustega vajalikke meetmeid ning teevad kõik jõupingutused, et anda II lisas määratletud GNSS 1-le aegsasti järgmist toetust:a) ESA toetab oma telekommunikatsioonisüsteemide süvauuringute programmi (ARTES) rakendamise, eelkõige selle 9. osa kaudu, mis hõlmab EGNOSi tehnilist arendamist ja selle töölerakendamist katsetamise ning tehnilise valideerimise eesmärgil;b) Eurocontrol esitab tsiviillennunduse kasutajate nõudmised ning valideerib väljatöötatud süsteemi kõnealuseid nõudmisi arvesse võttes. Eurocontrol toetab ka Euroopa püüdeid tagada, et GNSS 1 on toimivuselt tsiviillennunduse jaoks vastuvõetav;c) ühendus toetab, eelkõige oma üleeuroopaliste võrkude ning teadus- ja arendustegevuse meetmete kaudu kõikide kasutajate nõudmiste koondamist ning tuleneva süsteemi valideerimist lähtuvalt kõnealustest nõudmistest, ilma et see piiraks näiteks õhusõidukite ja lennuliikluse korraldamiseks vajalike seadmetega seotud tehnilise ühtlustamise menetlusi käsitlevate õigusaktide kohaldamist.Ühendus hoolitseb eelkõige ka EGNOSi väljaarendamise eest, võttes kõik vajalikud meetmed, kaasa arvatud geostatsionaarsete transponderite rentimine.Artikkel 5Lepinguosaliste vaheline töökorraldus1. Omavahelise koostöö järjekindla arengu tagamiseks luuakse käesolevaga lepinguosalistest koosnev kolmepoolne ühiskomitee, mille eesmärk on jälgida käesoleva lepingu rakendamist, koostada juhiseid ning kooskõlastada ühiseid seisukohti käesoleva lepingu täitmise osas. Kolmepoolne ühiskomitee tuleb ühe lepinguosalise taotlusel kokku vähemalt kord aastas või vajadusel sagedamini ning võtab vastu oma töökorra.2. Kolmepoolset ühiskomiteed abistab sekretariaat, andes igapäevast haldusabi ja korraldades taotluse korral tehnilist abi. Lepinguosalised kohustuvad oma vastavate normide ja eeskirjade alusel kõnealust haldusabi ühiselt toetama.3. Kolmepoolne ühiskomitee täidab käesolevas lepingus sätestatud ülesanded:a) vahetades teavet edusammude kohta käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluva tegevuse osas ning vahetades asjakohaseid dokumente ja teavitades lepinguosaliste poolt käesoleva lepingu alusel antud toetuse tulemustest;b) kutsudes kõikide lepinguosaliste esindajad osa võtma kohtumistest, mis on seotud käesoleva lepingu aluseks olevate meetmetega;c) vahetades teavet ning teostades võimaluse korral kooskõlastamist enne suhtlemist väljaspool Euroopat asuvate kolmandate pooltega, kui selline suhtlemine on seotud käesoleva lepinguga;d) koostades ettepanekuid meetmete kohta, mis on vajalikud tulevase toimiva positsioneerimis- ja navigatsioonisüsteemi osas;e) tehes ettepanekuid sekretariaadipoolse abi korraldamiseks.4. Kolmepoolne ühiskomitee võib ühehäälse otsusega heaks kiita I ja II lisa tehniliste sätete mis tahes muutmise või ajakohastamise, mis ei mõjuta käesoleva lepingu reguleerimisala, eelkõige selle finants- ja tegevussätteid.Artikkel 6Teabevahetus ja avalikustamine1. Iga lepinguosaline edastab kooskõlas oma teabevahetusalaste nõuetega teistele lepinguosalistele tema käsutuses oleva teabe, mis võib olla vajalik käesoleva lepingu rakendamiseks.2. Kui ei ole sätestatud teisiti, ei avalda ükski lepinguosaline talle seoses käesoleva lepinguga edastatud teavet muudele isikutele kui oma töötajatele või isikutele, kellel on ametlik õigus kõnealust teavet käsitseda (kaasa arvatud organisatsioonide asukohaliikmesriigid), ega kasuta seda kommertseesmärkidel. Kõnealune avaldamine on lubatud üksnes käesoleva lepinguga seoses vajalikul määral ning toimub täiesti konfidentsiaalselt.Artikkel 7Õigused ja vara1. Iga lepinguosaline haldab või valdab vastavalt oma eeskirjadele ja menetlustele selle tarkvara ning nende seadmete ja dokumentidega seotud omandi- ja kaubandusõigusi, mida ta on käesoleva lepingu rakendamisel oma tegevuse raames rahastanud ja välja arendanud.2. Lepinguga seoses läbi viidud ühiste arendusprojektide osas võib vaja olla lepinguosaliste vahelist erikorda.Artikkel 8Rahastamine1. Iga lepinguosaline peab tagama, et asjakohane rahastamine toimub aegsasti ning on kooskõlas tema enda menetlustega, et ta saaks täita käesolevast lepingust ja selle lisadest tulenevad kohustused.2. EGNOSi katsetamise ja tehnilise valideerimise lõppemise ajaks peab olema kehtestatud uus rahastamise kord.Artikkel 9Lepingute sõlmimise õigus ja kordKõik lepingud, mis on käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikud ja mille mõni lepinguosaline sõlmib, sõlmitakse kooskõlas kõnealuse lepinguosalise tavapäraste menetlustega, ilma et see mõjutaks artikli 7 lõike 2 kohaldamist.Artikkel 10Vastutus1. Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu alusel võetud meetmete osas ei esita ükski lepinguosaline ühegi teise lepinguosalise ega tema nimel tegutseva isiku vastu nõudeid seoses oma töötajate vigastuste või surma või teise lepinguosalise poolt põhjustatud mis tahes varalise kahjuga, olenemata sellest, kas kõnealune kehavigastus, surm, kahjum või kahju tekkis hooletuse tõttu või muul põhjusel, välja arvatud raske hooletuse või tahtliku üleastumise korral.2. Kui kolmas isik esitab nõude seoses II lisas sätestatud vastavate toetuste teostamisega lepinguosaliste poolt, vastutab iga lepinguosaline üksnes sel määral, kuivõrd nõue on seotud temapoolse toetusega.3. Lepinguosalised lepivad kokku, et lepinguosaliste II lisas sätestatud toetuste teostamisel on üksnes kolmanda isikuga lepingu sõlminud lepinguosaline vastutav kõnealuse kolmanda isiku nõuete osas, mis tulenevad kõnealusest lepingust.Artikkel 11Vääramatu jõudLepinguosalist ei loeta käesolevat lepingut rikkunuks, kui tal ei olnud võimalik anda omapoolset toetust vääramatu jõu tõttu.Artikkel 12Suhtekorraldus1. Iga lepinguosaline kohustub teistega eelnevalt kooskõlastama oma või ühised suhtekorraldusmeetmed, mis on seotud käesoleva lepinguga hõlmatud küsimustega.2. Kõikide asjakohaste meediameetmete puhul määratletakse ja sätestatakse selgelt ülesanded, mida iga käesoleva lepingu osaline täidab.3. Käesolevas artiklis sätestatud suhtekorraldusmeetmete võtmise üksikasjalik kord võetakse vastu ühiselt.Artikkel 13Muudatused1. Käesolevat lepingut muudetakse üksnes lepinguosaliste üksmeelsel kirjalikul kokkuleppel.2. Kui mõnel lepinguosalisel peaks oma asjaomase toetuse, sealhulgas rahalise toetuse andmisel tekkima probleeme, nõustuvad lepinguosalised kolmepoolses ühiskomitees arutama kavandatud toetuste saavutamise võimalusi ning muudavad vajaduse piires käesoleva lepingu eesmärke ja sisu.Artikkel 14Kolmandate isikute osalusKäesoleva lepingu võib avada osalemiseks kolmandatele isikutele, kes suudavad toetada käesolevast lepingust tulenevate ülesannete täitmist. Selleks tehakse muudatused artikliga 13 ettenähtud korras.Artikkel 15Vaidluste lahendamine1. Lepinguosaliste vahel käesoleva lepingu või selle lisade tõlgendamise või kohaldamise osas tekkida võivad vaidlused antakse lahendamiseks kolmepoolsele ühiskomiteele.2. Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada lõike 1 kohaselt, võib iga lepinguosaline teatada teistele vahekohtuniku määramisest; sel juhul peavad teised lepinguosalised määrama kahe kuu jooksul oma vahekohtuniku.3. Kolmepoolne ühiskomitee määrab ühehäälse otsusega veel kaks vahekohtunikku.4. Vahekohtunike otsused tehakse häälteenamusega.5. Kõik vaidluspooled peavad võtma meetmeid, mis on vajalikud vahekohtunike otsuste täitmiseks.Artikkel 16LisadKäesoleva lepingu I ja II lisa moodustavad selle lahutamatu osa. Lisade täiendamise ja muutmise kord on sätestatud artikli 5 lõikes 4.Artikkel 17Jõustumine ja lõpetamine1. Käesolev leping jõustub päeval, mil lepinguosalised selle allkirjastavad, ning kehtib kuni I ja II lisas sätestatud meetmete lõpuleviimiseni või ajani, mil käesolev leping asendatakse muu koostöölepinguga.2. Olenemata lõikest 1 võib iga lepinguosaline siiski lepingu lõpetada pärast EGNOSi tehnilist ja toimivusega seotud valideerimist, teatades teistele lepinguosalistele oma kavatsusest kuus kuud ette.3. Kui üks lepinguosaline lõpetab lepingu lõike 2 kohaselt, lepivad lepinguosalised kokku asjakohased meetmed.Artikkel 18Autentsed tekstidKäesolev leping on alla kirjutatud kolmes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.En fe de lo cual, los abajo firmantes, debidamente facultados, han firmado el presente Acuerdo.Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.Zu Urkund dessen haben die hierzu gehörig befugten Unterzeichneten dieses Übereinkommen unterzeichnet.Προς πίστωση των ανωτέρω, οι υπογράφοντες, δεόντως εξουσιοδοτημένοι, υπέγραψαν την παρούσα συμφωνία.In witness whereof, the undersigned, duly empowered to that effect, have signed this Agreement.En foi de quoi, les soussignés, dûment habilités, ont signé le présent accord.In fede di che, i sottoscritti, debitamente autorizzati, hanno firmato il presente accordo.Ten blijke waarvan de ondergetekenden, daartoe naar behoren gemachtigd, deze overeenkomst hebben ondertekend.Em fé do que, os abaixo assinados, devidamente autorizados para o efeito, assinam o presente acordo.Tämän vakuudeksi alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.Till bevis härpå har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.Hecho en Luxemburgo, el dieciocho de junio de mil novecientos noventa y ocho.Udfærdiget i Luxembourg, den attende juni nitten hundrede og otteoghalvfems.Geschehen zu Luxemburg am achtzehnten Juni neunzehnhundertachtundneunzig.Έγινε στο Λουξεμβουργο, στις δεκαοκτώ Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα οκτώ.Done at Luxembourg on the eighteenth day of June in the year one thousand nine hundred and ninety-eight.Fait à Luxembourg, le dix-huit juin mil neuf cent quatre-vingt-dix-huit.Fatto a Lussemburgo, addì diciotto giugno millenovecentonovantotto.Gedaan te Luxemburg, de achttiende juni negentienhonderd achtennegentig.Feito no Luxemburgo, em dezoito de Junho de mil novecentos e noventa e oito.Tehty Luxemburgissa kahdeksantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkahdeksan.Som skedde i Luxemburg den artonde juni nittonhundranittioåtta.Por la Comunidad EuropeaFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινóτηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaVoor de Europese GemeenschapPela Comunidade EuropeiaEuroopan yhteisön puolestaFör Europeiska gemenskapen+++++ TIFF +++++Por la Agencia Espacial EuropeaFor Den Europæiske RumorganisationFür die Europäische WeltraumorganisationΓια την Ευρωπαϊκή Υπηρεσία ΔιαστήματοςFor the European Space AgencyPour l'Agence spatiale européennePer l'Agenzia spaziale europeaVoor het Europees RuimteagentschapPela Agência Espacial EuropeiaEuroopan avaruusjärjestön puolestaFör Europeiska rymdorganisationen+++++ TIFF +++++Por la Organización Europea para la Seguridad de la Navegación AéreaFor Den Europæiske Organisation for LuftfartssikkerhedFür die Europäische Organisation zur Sicherung der LuftfahrtΓια τον Ευρωπαϊκό Οργανισμό για την Ασφάλεια τηζ ΑεροναυτιλίαςFor the European Organisation for the Safety of Air NavigationPour l'Organisation européenne pour la sécurité de la navigation aériennePer l'Organizzazione europea per la sicurezza della navigazione aereaVoor de Europese Organisatie voor de veiligheid van de luchtvaartPela Organização Europeia para a Segurança da Navegação AéreaEuroopan lentoturvallisuusjärjestön puolestaFör Europeiska organisationen för luftfartssäkerhet+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------I LISA1. SissejuhatusLepinguosaliste koostöö ulatus, mis on sätestatud artiklis 3, on üksikasjalikult ette nähtud allpool esitatud meetmetega.2. Euroopa toetus GNSS 1-le: artikli 3 punkt aSee toetus hõlmab olemasolevate satelliidipõhiste raadionavigatsiooni- ja positsioneerimissüsteemide lisasüsteemide arendamist, et rahuldada tsiviilkasutajate nõudmisi (maismaa-, mere- ja õhuveonduse ning veondusega mitteseotud kasutajate nõudmised) Euroopas ja kogu geostatsionaarses levialas.See koosneb järgmistest põhimeetmetest:- kasutajate nõudmiste väljaselgitamine,- Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) väljaarendamine, katsetamine, tehniline ja toimivusega seotud valideerimine. EGNOS on olemasolevate satelliidipõhiste raadionavigatsiooni- ja positsioneerimissüsteemide laiaulatuslik täiendus, mis põhineb geostatsionaarsete satelliitide kasutamisel, võimaldades kasutajatele täiendavat satelliitide ülekandevõimsust, töökindlust ning kasutuspiirkonna eristusandmeid (WAD-andmeid),- lisatäiendused (nt kohttäiendused, vastuvõtjast sõltumatu töökindluse järelevalve jne),- kasutajaseadmete väljatöötamine, katsetamine ja valideerimine,- GNSS 1 Euroopa osade sertifitseerimine.Euroopa toetust GNSS 1-le kirjeldatakse üksikasjalikumalt II lisas.3. GNSS 1 täieliku toimivuse saavutamine: artikli 3 punkt bLepinguosalised kohustuvad välja töötama mehhanismid võimalike täiendavate toetuste kaasamiseks, et saavutada GNSS 1 täielik toimivus, milleks on eelkõige vaja täiendavat kosmosevõimsust.4. GNSS 2 ettevalmistustööd: artikli 3 punkt cLepinguosalised teevad ühistööd GNSS 2 määratlemise ja projekteerimise ettevalmistustööde osas, sealhulgas ajavahemikus 1997-2000 orbiidil läbiviidava demonstratsiooni ettevalmistamisega seotud uuringute vallas. Uuritakse ettepandud süsteemikonfiguratsioone, et seejärel määratleda ning algatada hädavajalikud uuringud ja tehnoloogiaarendus ning viia läbi väljavalitud GNSS 2 põhimõtete eelkatsetused.GNSS 2 ettevalmistustöö hõlmab järgmist:- satelliidisüsteemi määratlemine (kasutajate täiendavate nõudmiste kindlakstegemine, nõudmised seoses signaalide väljatöötamisega, näidissüsteemirakenduste määratlemine),- süsteemi määratlemine (süsteemi kasutusvaldkonnad, näidissüsteemi projekteerimine, näidisprogrammi määratlemine),- arenduseelsed meetmed GNSS 2 tehnoloogia ettevalmistamiseks,- katseline navigatsioonikoormuse väljatöötamine ning süsteemi toimivuse simulatsioonkatsed ja lennudemonstratsioonid orbiidil,- GNSS 2 tehniline projekt (täieliku navigatsioonisatelliitide süsteemi projekt, kaasa arvatud logistika ja toimivusega seotu).--------------------------------------------------II LISA1. SissejuhatusKäesolevas lisas on sätestatud artiklis 4 nimetatud lepinguosaliste toetuse jagunemine. Toetused on seotud EGNOSi projekteerimise, väljaarendamise ja rakendamisega kuni esimese rakendusetapi lõpuni, mis hõlmab vähemalt kahe geostatsionaarse navigatsioonitransponderi kasutamist. EGNOSi kirjeldus on esitatud allpool.EGNOS on olemasolevate satelliidipõhiste raadionavigatsiooni- ja positsioneerimissüsteemide täiendus, milles kasutatakse geostatsionaarseid satelliite, mis parandavad kõnealuste süsteemide toimivust Euroopas ning kogu geostatsionaarses levialas üldiselt.Kasutades geostatsionaarsetel satelliitidel asuvaid navigatsioonitranspondereid ning töödeldes maapealsete seirejaamade võrgustikust saadavaid andmeid, võimaldab EGNOS täiendavat satelliitide ülekandevõimsust, teenuse töökindlust ning WAD-veaparandusandmeid. WAD-teenuse eesmärk on parandada olemasolevate satelliidipõhiste raadionavigatsioonisüsteemide täpsust eelkõige Euroopas. EGNOS suurendab satelliitnavigatsiooniteenuse üldist kättesaadavust.EGNOSi infrastruktuuri osadeks on:- satelliitide juhtimiskeskused (MCC),- navigatsioonitransponderid geostatsionaarsetel satelliitidel,- maismaa-navigatsioonijaamad (NLES) sidepidamiseks navigatsioonitransponderitega,- ülekandevõimsuse ja töökindluse seirejaamad (RIMS),- täiustatud RIMS-jaamad navigatsioonitransponderitega varustatud geostatsionaarsete satelliitide täpse orbiidi määratlemiseks,- vahejaamade võrgustik, mille ülesanne on kontrollida EGNOSi arvutatud WAD-veaparanduste õigsust. Vahejaamadena kasutatakse lihtsustatud RIMS-jaamu.2. ESA toetusESA toetab oma programmi ARTES rakendamise, eelkõige selle 9. osa kaudu.Eelkõige täidab ESA järgmisi ülesandeid:- EGNOSi projekti juhtimine,- satelliidilendude analüüs ja süsteemi määratlemine,- eelkatsetused,- katsetamine ja simulatsioon,- ülekandesüsteemi väljatöötamine,- töökindlussüsteemi väljatöötamine,- WAD-süsteemi väljatöötamine,- EGNOSi katsetamine ja tehniline valideerimine, sealhulgas maismaaside ning satelliitide juhtimiskeskuste tegevuskulude katmine katsetus- ja valideerimisperioodil.3. Eurocontroli toetusEurocontrol kohustub oma satelliitnavigatsioonirakenduste alase tegevuse raames ning tihedas koostöös Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooniga (ICAO) täitma järgmisi ülesandeid:- tsiviillennunduse valdkonna kasutajate nõudmiste esitamine,- toimivuse katsetamine ja valideerimine GNSS 1 tsiviillennundusvaldkonna kasutajate jaoks. See hõlmab staatilisi maismaamõõtmisi, eriotstarbelisi katselende ja andmesalvestuskampaaniaid kommertslennukitel,- toetus Euroopa püüetele tagada, et GNSS on toimivuselt tsiviillennunduse jaoks vastuvõetav. Kõnealuse töö teostamisel tehakse tsiviillennundusringkondades võimalikult palju koostööd, milles osalevad Ühinenud Lennuametid (JAA).4. Ühenduse toetusÜhendus kohustub vastavalt oma asjaomastele sätetele üleeuroopalise võrgu ning teadus- ja arendustegevuse raamprogrammide raames toetama järgmiste ülesannete täitmist:- kasutajate GNSS 1-ga seotud nõudmiste koondamine,- GNSS 1 kasutajaseadmete projekteerimine, väljaarendamine ja standardiseerimisprotsessi toetamine kõikide kasutusvaldkondade osas (merendus, tsiviillennundus, maismaaveondus),- tarbesõidukitesse integreerimise võimaluste analüüs, millega valmistatakse ette valideerimiskatseteks,- vähemalt kahe satelliitühenduse tagamine EGNOSi rakendamiseks (eelkõige AOR-E ja IOR Inmarsat III transponderite ning asjaomastes maismaa-navigatsioonijaamades vajalike rajatiste rentimine),- kasutajate nõudmiste ning kasutajaseadmete prototüüpide valideerimiseks vajalik katsetamine töötingimustes.--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
8. říjen je 281. den roku podle gregoriánského kalendáře (282. v přestupném roce). Do konce roku zbývá 84 dní.
 Události
 Česko
 1604 – Supernova nazvaná Keplerova supernova je poprvé spatřena a zaznamenána Janem Keplerem v Praze
 1893
 Na Královských Vinohradech v Praze byla dokončena stavba kostela sv.Ludmily architekta Josefa Mockera
 Na sjezdu mladočeských důvěrníků v Pardubicích informuje Adolf Stránský o svém úmyslu vydávat v Brně deník, který by se stal moravskou obdobou Národních listů.
 1941 – V protektorátním Česku byla zakázána organizace Sokol. Nacisté pozatýkali více než 1500 členů Sokola.
 1950 – Československý hokejový tým odsouzen ve vykonstruovaném dvoudenním procesu za plánovanou imigraci. Bohuslav Modrý a Vlastimil Bubník dostali 14 let, ostatní míň.
 1989 – Občané východního Německa žádají v Praze o vycestování do NSR. V budově velvyslanectví NSR bylo již 4000 lidí
 1999
 Pivovary Prazdroj a Radegast koupil jihoafrický koncern SABMiller
 Klausova ODS poprvé prohlašuje, že nastal čas ke změně vlády, a mluví o konci opoziční smlouvy s ČSSD.
 2008 – Pavel Vrba se stal trenérem fotbalové Viktorie Plzeň
 2012 – Policie v kauze nákupu obrněných vozidel typu Pandur zadržela Marka Dalíka, ale soudce ho odmítl vzít do vazby
 2016 – Po sečtení hlasů v krajských volbách se ukázalo, že ČSSD ztrácí i voličskou podporu víc, než myslela. Oranžoví vyhráli jen ve dvou krajích, vítězné hnutí ANO 2011 v devíti.
 Svět
 314 – V bitvě u Cibalae porazil císař Západořímské říše Constantine císaře východní říše Licinia
 451 – Zahájen Chalkedonský koncil (konec 1. listopadu).
 876 – Ludvík II. Němec mladší porazil v bitvě u Andernachu Karla II.
 1075 – Dmitar Zvonimir je korunován chorvatským králem
 1600 – Přijata psaná ústava San Marina.
 1619 – Mnichovská smlouva. Bavorský vévoda Maxmilián I. se zavázal vojensky podpořit císaře Ferdinanda II. proti českému stavovskému povstání, za což měl dostat Horní Falc a kurfiřtský hlas, odebraný Fridrichu Falckému.
 1808 – Premiéra jediné opery Edvarda Griega Olaf Tryggvason v norské Christianii (Oslo).
 1809 – Hrabě Metternich byl jmenován ministrem zahraničních věcí Rakouska. V této funkci výrazně ovlivňoval dějiny Evropy až do roku 1848.
 1912 – Černá Hora vyhlásila válku Osmanské říši, čímž začala první balkánská válka.
 1939 – Druhá světová válka: Třetí říše přímo anektovala západní Polsko a ve zbytku vytvořila tzv. generální gouvernement.
 1941 – Druhá světová válka: Na východní frontě němečtí vojáci dorazili k Azovskému moři a dobyli přístav Mariupol.
 1945 – Percy Spencer v USA patentoval mikrovlnnou troubu
 1952 – Došlo ke srážce tří vlaků v Harrow, zemřelo 112 lidí.
 1967 – Vůdce levicové guerilly Ernesto Che Guevara byl se svými muži zajat v Bolívii a nazítří bez soudu popraven.
 1991 – Chorvatský parlament zpřetrhal poslední pouta s Jugoslávií.
 2005 – Během zemětřesení v Kašmíru přišlo o život kolem 75 000 lidí.
 Narození
 Česko
 1811 – Antonín Zvěřina, poslanec Českého zemského sněmu, starosta Jičína († 25. dubna 1885)
 1813 – Bedřich z Fürstenberka, arcibiskup olomoucký a kardinál († 20. srpna 1892)
 1828 – František Chalupa, český malíř († 16. dubna 1897)
 1831 – Max Scharschmid von Adlertreu, rakouský a český právník a politik německé národnosti († 27. prosince 1905)
 1837 – František Havelec, poslanec Českého zemského sněmu a Říšské rady († 4. března 1879)
 1838
 Jan Gebauer, bohemista († 25. května 1907)
 Josefa Náprstková, manželka a pomocnice Vojtěcha Náprstka († 13. září 1907)
 1842 – Čeněk Vyhnis, středoškolský profesor, klasický filolog († 23. března 1897)
 1877 – Max Kühn, architekt a pedagog († 14. června 1944)
 1878 – Josef Kahler, československý politik německé národnosti († ?)
 1885 – Vladimír Jiří Rott, pražský obchodník († 22. listopadu 1965)
 1894 – Dionysius Polanský, československý právník, politik († 6. června 1971)
 1896 – Antonín Jemelka, český kněz a malíř († 21. února 1972)
 1911
 Jaroslav Krátký, příslušník výsadkové operace Karas († únor 1945)
 Karel Vlach, kapelník swingového Orchestru Karla Vlacha († 26. února 1986)
 1923 – Andrej Bělocvětov, český malíř a grafik († 19. dubna 1997)
 1925 – Čestmír Vejdělek, český spisovatel († 14. listopadu 2011)
 1927 – Miroslav Kutílek, pedolog a spisovatel († 4. října 2016)
 1928
 Radko Pytlík, literární historik
 Vít Holubec, sportovní komentátor († 8. června 2013)
 1929 – Alois Joneš, spisovatel, novinář a ekonom
 1934 – Richard Jelínek, český histolog, embryolog a anatom († 27. října 2008)
 1938 – Jan J. Novák, český básník († 6. ledna 2017)
 1941 – Petr Uhl, český levicově orientovaný novinář a politik
 1944 – František Beneš, geograf a politik
 1945 – Zdena Herfortová, filmová a divadelní herečka
 1948 – Jan Baxant, biskup litoměřický
 1952 – Miroslav Sabev, český malíř a grafik († 15. února 2011)
 1954 – Stanislav Procházka, český zpěvák, kytarista a hudební skladatel († 29. srpna 2003)
 1958 – Eva Salzmannová, česká herečka a divadelní pedagožka
 1979 – Lada Kozlíková, dráhová a silniční cyklistka
 Svět
 1585 – Heinrich Schütz, německý hudební skladatel († 6. listopadu 1672)
 1676 – Benito Jerónimo Feijoo, galicijský spisovatel a učenec († 26. srpna 1764)
 1692 – Antonio Palella, italský hudební skladatel († 7. března 1761)
 1697 – Cornelis Troost, nizozemský malíř období baroka († 7. března 1750)
 1733 – Jean-Baptiste Royer, francouzský politik a biskup († 11. dubna 1807)
 1753 – Žofie Albertina Švédská, švédská princezna († 17. března 1829)
 1778 – Hyacinthe-Louis de Quélen, pařížský arcibiskup († 31. prosince 1839)
 1787 – Albrecht Besserer von Thalfingen, bavorský generál († 1. února 1839)
 1807 – Harriet Taylor Mill, anglická filosofka († 3. listopadu 1858)
 1810 – Zacharij Zograf, bulharský malíř († 14. června 1853)
 1835 – Christian Otto Mohr, německý stavební inženýr a geolog († 2. října 1918)
 1836 – Leon Abbett, guvernér New Jersey († 4. prosince 1894)
 1850 – Henry Le Chatelier, francouzský chemik († 17. září 1936)
 1863 – Charicléa Hohenlohe, francouzská šlechtična a mecenáška († 22. června 1912)
 1864 – Branislav Nušić, srbský spisovatel († 19. ledna 1938)
 1868 – Max Slevogt, německý malíř († 30. září 1932)
 1870 – Louis Vierne, francouzský varhaník a skladatel († 2. června 1937)
 1873
 Alexej Ščusev, ruský architekt († 24. května 1949)
 Ejnar Hertzsprung, dánský astronom († 1967)
 1874 – István Bethlen, maďarský premiér († 5. října 1946)
 1875 – Lawrence Doherty, anglický tenista († 21. srpna 1919)
 1880
 Fritz Bleyl, německý malíř, grafik a architekt († 19. srpna 1966)
 Nora Bayesová, americká herečka a zpěvačka († 19. června 1928)
 1888 – Ernst Kretschmer, německý neuropsychiatr († 8. února 1964)
 1889 – Ivan Mozžuchin, ruský filmový herec († 18. ledna 1939)
 1890
 Henrich Focke, německý letecký konstruktér († 25. února 1979)
 Karl Harrer, zakládající člen německé dělnické strany (DAP) († 5. září 1926)
 1892 – Marina Cvětajevová, ruská spisovatelka a básnířka († 31. srpna 1941)
 1894 – Tibor Déry, maďarský spisovatel († 18. srpna 1977)
 1895
 Juan Perón, argentinský politik a prezident († 1. července 1974)
 Ahmet Zogu, albánský předseda vlády a prezident († 9. dubna 1961)
 1897
 Franciszek Jop, diecézní biskup opolský († 24. září 1976)
 Marcel Herrand, francouzský filmový a divadelní herec, režisér († 11. června 1953)
 1899 – Ja'akov Dori, náčelník Generálního štábu Izraelských obranných sil († 22. ledna 1973)
 1900 – Geoffrey Jellicoe, zahradní architekt a spisovatel († 17. července 1996)
 1902 – Sergej Petrovič Borodin, ruský spisovatel († 22. června 1974)
 1903 – Ferenc Nagy, maďarský politik, předseda vlády († 12. června 1979)
 1910
 Rudolf Abderhalden, švýcarský fyziolog a patolog († 23. srpna 1965)
 Paulette Dubost, francouzská filmová herečka a zpěvačka († 21. září 2011)
 Gus Hall, předseda Komunistické strany Spojených států amerických († 13. října 2000)
 1915 – Serge Sazonoff, francouzský fotograf († 24. ledna 2012)
 1917 – Rodney Robert Porter, anglický lékař a biochemik, nositel Nobelovy ceny 1972 († 6. září 1985)
 1918
 Amos Manor, ředitel izraelské bezpečnostní služby Šin Bet († 5. srpna 2007)
 Jens Christian Skou, dánský chemik, Nobelova cena za chemii 1997 († 28. května 2018)
 1920 – Frank Herbert, americký spisovatel († 11. února 1986)
 1922 – Nils Liedholm, švédský fotbalista († 5. listopadu 2007)
 1923 – Ján Jakubík, slovenský matematik († 24. listopadu 2015)
 1925 – Andrej Donatovič Siňavskij, ruský literární vědec, spisovatel a literární kritik († 25. února 1997)
 1928
 Alvin Toffler, americký spisovatel, novinář, sociolog a futurolog († 27. června 2016)
 Didi, brazilský fotbalista († 12. května 2001)
 1930
 Pepper Adams, americký jazzový saxofonista a skladatel († 10. září 1986)
 Tóru Takemicu, japonský hudební skladatel († 20. února 1996)
 1931 – Andreas Molterer, rakouský sjezdař
 1932 – Kenneth Appel, americký matematik, († 19. dubna 2013)
 1935 – Hans Joachim Schädlich, německý spisovatel a esejista
 1938 – Bronislovas Lubys, litevský velkopodnikatel, průmyslník a politik († 23. října 2011)
 1939
 Harvey Pekar, americký autor komiksů († 12. července 2010)
 Elvīra Ozoliņa, sovětská atletka lotyšské národnosti, olympijská vítězka v hodu oštěpem
 Paul Hogan, australský herec
 1941
 Peter Debnár, slovenský herec a divadelní režisér († 8. června 2004)
 Jesse Jackson, americký aktivista
 1943 – Chevy Chase, americký filmový herec
 1944 – Jean-Marie Klinkenberg, belgický lingvista a sémiotik
 1947
 Stephen Shore, americký reportážní fotograf,
 Tošija Itó, japonský herec († 12. června 2007)
 1948
 Gottfried Helnwein, rakousko-irský výtvarný umělec
 Johnny Ramone, americký hudebník, kytarista punk rockové skupiny Ramones († 2004)
 Claude Jade, francouzská filmová herečka († 2006)
 1949 – Sigourney Weaver, americká filmová herečka
 1952
 Reijo Kela, finský tanečník
 Anna Javorková, slovenská herečka
 1956
 Rašid Nurgalijev, ruský generál a politik tatarské národnosti, ministr vnitra
 Janice Elaine Vossová, americká astronautka († 7. února 2012)
 1959 – Gavin Friday, irský zpěvák
 1961 – Steven Bernstein, americký trumpetista
 1964 – CeCe Winans, americká gospelová zpěvačka
 1965 – C. J. Ramone, americký hudebník, baskytarista punk rockové skupiny Ramones
 1970 – Matt Damon, americký herec
 1972 – Stanislav Varga, slovenský fotbalista
 1974 – Fredrik Modin, švédský hokejista
 1975 – Taťána Grigorjevová, bývalá australská skokanka o tyči ruského původu a modelka
 1977 – Reese Hoffa, atlet USA
 1979
 Kristanna Loken, americká herečka a modelka (Terminátor 3)
 Noelle Scaggs, americká zpěvačka
 1980 – Branislav Mezei, slovenský hokejista
 1985
 Bruno Mars, americký zpěvák
 Simone Bolelli, italský tenista
 1989 – Armand Traoré, francouzský fotbalista
 1991 – Bakermat, nizozemský hudebník a hudobní producent
 1993
 Angus T. Jones, americký herec
 Garbiñe Muguruzaová, španělská tenistka
 Luka Basi, slovinský zpěvák
 1997 – Bella Thorne, americká herečka, modelka, zpěvačka a tanečnice
 Úmrtí
 Česko
 1822 – Josef Karel Ambrož, operní zpěvák a skladatel (* 6. května 1759)
 1865 – Heinrich Wilhelm Ernst, moravský houslista (* 8. června 1812)
 1868 – Jan Hostivít Pospíšil, královéhradecký nakladatel (* 30. května 1785)
 1874 – Vítězslav Hálek, básník (* 5. dubna 1835)
 1877 – Anton Weber, rakouský a český právník a politik německé národnosti (* 1820)
 1888 – Karl Pickert, rakouský a český novinář a politik (* 17. září 1835)
 1899
 Julius Mařák, malíř – krajinář (* 29. března 1832)
 Alois Bulíř, architekt a stavitel (* 11. března 1838)
 1927 – Ferdinand Maurer, rakousko-uherský státní úředník a spisovatel (* 5. března 1866)
 1934 – Franta Anýž, český řezbář, cizelér a medailér (* 1. února 1876)
 1936 – Bohuš Zakopal, český divadelní herec (* 21. listopadu 1874)
 1938 – Josef Kořenský, český cestovatel a fotograf (* 26. července 1847)
 1941 – Božena Laglerová, první česká pilotka (* 11. prosince 1886)
 1956 – Stanislav Hanzlík, meteorolog (* 11. března 1878)
 1964 – Karel Vik, český malíř (* 4. listopadu 1883)
 1971 – Josef Veverka, politik, oběť komunistického režimu (* 4. února 1903)
 1975 – Vladimír Matula, československý politik a diplomat (* 13. února 1894)
 1982 – Antonín Novák, československý fotbalový reprezentant (* 3. května 1907)
 2008 – Radomír Klein Jánský, profesor lingvistiky a srovnávacích společenských věd (* 11. června 1928)
 Svět
 1286 – Jan I. Bretaňský, vévoda bretaňský a hrabě z Richmondu (* 1217/1218)
 1354 – Cola di Rienzo, italský politik (* 1313/1314)
 1575 – Jan Matsys, vlámský malíř (* 1510)
 1580 – Hieronymus Wolf, německý historik (* 13. srpna 1516)
 1620 – Jindřich Duval Dampierre, generál rakouské armády (* 1580)
 1651 – Anna Kateřina Konstance Vasa, polská princezna a falcká hraběnka (* 7. srpna 1619)
 1656 – Jan Jiří I. Saský, saský kurfiřt (* 5. března 1585)
 1735 – Jung-čeng, čínský císař (* 13. prosince 1678)
 1754 – Henry Fielding, anglický spisovatel (* 22. dubna 1707)
 1768 – Pierre-Joseph Thoulier d'Olivet, francouzský jazykovědec a překladatel (* 1. dubna 1682)
 1772 – Jean-Joseph de Mondonville, francouzský hudební skladatel a houslista (* 1711)
 1793 – John Hancock, americký obchodník a politik (* 12. ledna 1737)
 1803 - Vittorio Alfieri, italský satirický básník a dramatik (* 17. ledna 1749)
 1826 – Marie-Guillemine Benoist, francouzská malířka (* 18. prosince 1768)
 1834 – François Adrien Boieldieu, francouzský skladatel (* 16. prosince 1775)
 1856 – Théodore Chassériau, francouzský malíř (* 20. září 1819)
 1869 – Franklin Pierce, 14. prezident Spojených států (* 23. listopadu 1804)
 1893 – Patrice de Mac-Mahon, třetí prezident Francie (* 13. července 1808)
 1897 – Aleksej Kondraťjevič Savrasov, ruský realistický malíř (* 24. května 1830)
 1907 – Alfréd z Lichtenštejna, česko-rakouský šlechtic (* 11. července 1842)
 1909 – Naftali Herz Imber, židovský básník (* 1856)
 1910 – Maria Konopnicka, polská spisovatelka (* 23. května 1842)
 1917 – Janez Evangelist Krek, slovinský politik, kněz a spisovatel (* 27. listopadu 1865)
 1927 – Marie Terezie Rakousko-Těšínská, rakouská arcivévodkyně (* 15. července 1845)
 1929 – Jacek Malczewski, polský malíř (* 15. července 1854)
 1934 – Grigoris Palagean, arménský biskup (* 1875)
 1936
 Prémčand, hindský spisovatel (* 31. července 1880)
 Ahmet Tevfik Paša, osmanský státník a velkovezír (* 11. února 1845)
 1940 – Josef František, český pilot, stíhací eso polského letectva v Bitvě o Británii (* 7. října 1914)
 1942 – Stanislav Bukovský, vedoucí činovník Sokola, nezávislý ministr Československa (* 2. května 1889)
 1943 – Michel Fingesten, německý malíř a grafik (* 18. dubna 1884)
 1945 – Felix Salten, rakouský spisovatel (* 6. září 1869)
 1946 – Anton Thumann, nacistický válečný zločinec (* 31. října 1912)
 1947 – Leonor Michaelis, německý biochemik (* 16. ledna 1875)
 1958 – Ran Bosilek, bulharský básník, překladatel a spisovatel (* 26. září 1886)
 1961 – Moše Zmoira, izraelský právník a první předseda izraelského Nejvyššího soudu (* 25. října 1888)
 1963 – Remedios Varová, španělsko-mexická surrealistická malířka (* 16. prosince 1908)
 1967 – Clement Attlee, britský politik a předseda vlády (* 3. ledna 1883)
 1970 – Lucien Goldmann, rumunsko-francouzský filosof (* 20. července 1913)
 1971 – Harry Steel, americký zápasník, zlato na OH 1924 (* 8. dubna 1899)
 1973 – Gabriel Marcel, francouzský spisovatel, dramatik a filosof (* 7. prosince 1889)
 1974 – Harry Carney, americký jazzový hudebník (* 1. dubna 1910)
 1975 – Alberto Hemsi, sefardský hudební skladatel a muzikolog (* 27. května 1898)
 1978 – Jacques Brel, belgický písničkář (* 8. dubna 1929)
 1981 – Heinz Kohut, americký psycholog (* 3. května 1923)
 1982 – Philip Noel-Baker, britský politik, Nobelova cena za mír 1959 (* 1. listopadu 1889)
 1987 – Konstantinos Tsatsos, prezident Řecka (* 1. července 1899)
 1990 – Robert F. Murphy, americký antropolog (* 3. června 1924)
 1992 – Willy Brandt, německý kancléř, oceněný Nobelovou cenou míru v 1971 (* 18. prosince 1913)
 2004 – Jacques Derrida, francouzský filosof (* 1930)
 2006 – Pavol Hnilica, slovenský římskokatolický biskup (* 30. března 1921)
 2008 – George Emil Palade, rumunsko-americký cytolog, Nobelova cena za fyziologii a lékařství 1974 (* 19. listopadu 1912)
 2009 – Abu Talib, americký kytarista (* 24. února 1939)
 2012 – John Tchicai, dánský saxofonista (* 28. dubna 1936)
 Svátky
 Česko
 Věra, Věroslava
 Demeter, Dimitrij
 Památný den sokolstva, významný den ČR
 Katolický kalendář
 Svatý Simeon
 Svět
 Jom kipur
 Mezinárodní den boje proti popálení
 USA: Columbus Day (je-li pondělí)
 Kanada: Thanksgiving Day (je-li pondělí)
 Havaj: Discoverer’s Day
 Samoa: Bílá neděle (je-li 2.neděle v měsíci)
 Portoriko, Panenské ostrovy: Friendship Day
 Pranostiky
 Česko
 O svaté Brigitě bývá mlha na úsvitě.
 Brigita svatá na mlhavá rána je bohatá.
 Odkazy
 Reference
 Externí odkazy
 Říjnové dny


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 17.10.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 299/7
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1089/2014
 af 16. oktober 2014
 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 367/2014 om fastsættelse af den nettosaldo, der er til rådighed for udgifter under EGFL
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (1), særlig artikel 16, stk. 2, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 I Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 367/2014 (2) fastsættes den nettosaldo, der er til rådighed for Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL), samt de beløb, der er til rådighed for regnskabsårene 2014-2020 for Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) i medfør af artikel 10c, stk. 2, artikel 136 og artikel 136b i forordning (EF) nr. 73/2009 (3) og artikel 66, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 (4).
 (2)
 I overensstemmelse med artikel 136a, stk. 1, i forordning (EF) nr. 73/2009 og artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1307/2013 underrettede Frankrig, Letland og Det Forenede Kongerige inden den 31. december 2013 Kommissionen om deres beslutning om at overføre en vis procentdel af deres årlige nationale lofter for direkte betalinger for kalenderårene 2014-2019 til landdistriktsudviklingsprogrammer, som ifølge Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 (5) finansieres med midler fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL). De relevante nationale lofter blev tilpasset ved Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 994/2014 (6).
 (3)
 I overensstemmelse med artikel 136a, stk. 2, i forordning (EF) nr. 73/2009 og artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1307/2013 underrettede Kroatien, Malta, Polen og Slovakiet inden den 31. december 2013 Kommissionen om deres beslutning om at overføre en vis procentdel til direkte betalinger af det beløb, der afsættes til støtte for foranstaltninger inden for rammerne af landdistriktsudviklingsprogrammer, som ifølge forordning (EU) nr. 1305/2013 finansieres med midler fra ELFUL i perioden 2015-2020. De relevante nationale lofter blev tilpasset ved delegerede forordning (EU) nr. 994/2014.
 (4)
 I overensstemmelse med artikel 3, stk. 1, i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 (7), bør underloftet for markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger i den flerårige finansielle ramme, der er fastsat i bilag I til nævnte forordning justeres i henhold til den tekniske justering, der er omhandlet i artikel 6, stk. 1, i nævnte forordning efter overførslerne mellem ELFUL og direkte betalinger.
 (5)
 Gennemførelsesforordning (EU) nr. 367/2014 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 I gennemførelsesforordning (EU) nr. 367/2014 foretages følgende ændringer:
 1)
 Artikel 1 affattes således:
 »Artikel 1
 Den nettosaldo, der er til rådighed til udgifter inden for Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL), samt de beløb, der er til rådighed for regnskabsårene 2014-2020 for Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) i medfør af artikel 10c, stk. 2, artikel 136, 136a, artikel 136b og artikel 136b i forordning (EF) nr. 73/2009 og artikel 14 og artikel 66, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1307/2013, er angivet i bilaget til denne forordning.«
 2)
 Bilaget erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 16. oktober 2014.
 På Kommissionens vegne
 José Manuel BARROSO
 Formand
 (1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 549.
 (2) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 367/2014 af 10. april 2014 om fastsættelse af den nettosaldo, der er til rådighed for udgifter under EGFL (EUT L 108 af 11.4.2014, s. 13).
 (3) Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 af 19. januar 2009 om fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte til landbrugere og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere, om ændring af forordning (EF) nr. 1290/2005, (EF) nr. 247/2006, (EF) nr. 378/2007 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1782/2003 (EUT L 30 af 31.1.2009, s. 16).
 (4) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 af 17. december 2013 om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landsbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 637/2008 og Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 608).
 (5) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 487).
 (6) Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 994/2014 af 13. maj 2014 om ændring af bilag VIII og VIIIc til Rådets forordning (EF) nr. 73/2009, bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 og bilag II, III og VI til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 (EUT L 280 af 24.9.2014, s. 1).
 (7) Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884).
 BILAG
 »BILAG 1
 (mio. EUR i løbende priser)
 Regnskabsår
 Beløb til rådighed for ELFUL
 Beløb, der overføres fra ELFUL
 Nettosaldo til rådighed for udgifter under EGFL
 Artikel 10b i forordning (EF) nr. 73/2009
 Artikel 136 i forordning (EF) nr. 73/2009
 Artikel 136b i forordning (EF) nr. 73/2009
 Artikel 66 i forordning (EU) nr. 1307/2013
 Artikel 136a, stk. 1, i forordning (EF) nr. 73/2009 og artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1307/2013
 Artikel 136a, stk. 2, i forordning (EF) nr. 73/2009 og artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1307/2013
 2014
 296,3
 51,6
 4,0
 43 778,1
 2015
 51,600
 4,000
 621,999
 499,384
 44 189,785
 2016
 4,000
 648,733
 498,894
 44 474,161
 2017
 4,000
 650,434
 498,389
 44 706,955
 2018
 4,000
 652,110
 497,873
 44 730,763
 2019
 4,000
 654,405
 497,320
 44 754,915
 2020
 4,000
 656,699
 496,647
 44 776,948«


type: caselaw

text:
 25.9.2004
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 239/12
 ARRÊT DU TRIBUNAL DE PREMIÈRE INSTANCE
 du 8 juillet 2004
 dans l'affaire T-44/00, Mannesmannröhren-Werke AG contre Commission des Communautés européennes (1)
 (Concurrence - Ententes - Marchés des tubes en acier sans soudure - Durée de l'infraction - Amendes)
 (2004/C 239/24)
 Langue de procédure: l'allemand
 Dans l'affaire T-44/00, Mannesmannröhren-Werke AG, établie à Mülheim an der Ruhr (Allemagne), représentée par Me M. Klusmann, avocat, ayant élu domicile à Luxembourg, contre Commission des Communautés européennes (agents: MM. M. Erhart et A. Whelan, ayant élu domicile à Luxembourg), ayant pour objet une demande d'annulation de la décision 2003/382/CE de la Commission, du 8 décembre 1999, relative à une procédure d'application de l'article 81 du traité CE (Affaire IV/E-1/35.860-B — Tubes d'acier sans soudure) (JO 2003, L 140, p. 1), ou, à titre subsidiaire, une demande de réduction du montant de l'amende infligée à la requérante, le Tribunal (deuxième chambre) composé de MM. N. J. Forwood, président, J. Pirrung et A. W. H. Meij, juges; greffier: M. J. Plingers, administrateur, a rendu le 8 juillet 2004 un arrêt dont le dispositif est le suivant:
 1)
 L'article 1er, paragraphe 2, de la décision 2003/382/CE de la Commission, du 8 décembre 1999, relative à une procédure d'application de l'article 81 CE (Affaire IV/E-1/35.860-B – Tubes d'acier sans soudure), est annulé dans la mesure où il retient l'existence de l'infraction reprochée par cette disposition à la requérante avant le 1er janvier 1991.
 2)
 Le montant de l'amende infligée à la requérante à l'article 4 de la décision 2003/382 est fixé à 12 600 000 euros.
 3)
 Le recours est rejeté pour le surplus.
 4)
 La requérante et la Commission supporteront leurs propres dépens.
 (1) JO C 135 du 13.5.2000.


text:
 3.3.2012
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 65/14
 Överklagande ingett den 9 december 2011 av Michael Heath av den dom som personaldomstolen meddelade den 29 september 2011 i mål F-121/10, Heath mot ECB
 (Mål T-645/11 P)
 2012/C 65/28
 Rättegångsspråk: franska
 Parter
 Klagande: Michael Heath (Southampton, Förenade kungariket) (ombud: advokaterna L. Levi och M. Vandenbussche)
 Övrig part i målet: Europeiska centralbanken (ECB)
 Yrkanden
 Klaganden yrkar att tribunalen ska
 —
 upphäva den dom som Europeiska unionens personaldomstol meddelade den 29 september 2011 i mål F-121/10,
 —
 bifalla klagandens talan i första instans, och således
 —
 ogiltigförklara lönebeskeden för januari 2010 och följande månader, i den del klagandens pension enligt dessa ökas med 0,6 procent och istället tillämpa en ökning med 2,1 procent beräknad enligt en korrekt anpassning av lönerna (GSA, General Salary Adjustment),
 —
 i den mån det krävs ogiltigförklara besluten om avslag på klagandens begäran om omprövning och klagomål av den 11 maj 2010 respektive den 9 september 2010, och
 —
 förplikta motparten att utge skillnaden mellan den felaktiga pensionsökningen med 0,6 procent som klaganden beviljades från januari 2010 och den ökning med 2,1 procent som han skulle ha haft rätt till, det vill säga en löneökning med 1,5 procent i månaden från januari 2010. Dessa belopp ska påföras ränta från förfallodagen till dess betalning sker. Räntan ska beräknas på grundval av den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner och som gällde under den aktuella perioden, med tillägg av två procentenheter,
 —
 förplikta motparten att till klaganden betala 5 000 euro såsom ersättning för den ekonomiska skada som klaganden har lidit till följd av minskad köpkraft,
 —
 förplikta motparten att till klaganden betala 5 000 euro, beräknat i överensstämmelse med rätt och billighet (ex aequo et bono) såsom ersättning för ideell skada,
 —
 förplikta motparten att ersätta rättegångskostnaderna, samt
 —
 förplikta motparten att ersätta samtliga rättegångskostnader i båda instanser.
 Grunder och huvudargument
 Till stöd för sitt överklagande åberopar klaganden fem grunder.
 1.
 Första grunden avser felaktig rättstillämpning, felaktig tillämpning av begreppet rättsakt som går någon emot och åsidosättande av rättssäkerhetsprincipen.
 2.
 Andra och tredje grunden avser underlåtenhet att pröva huruvida det har gjorts en uppenbart oriktig bedömning, missuppfattning av handlingarna i målet samt åsidosättande av motiveringsskyldigheten, av artikel 17.7 i bilaga III i anställningsvillkoren och av bestämmelserna om bevisbördan vid personaldomstolens prövning av lagenligheten av aktuariens utlåtande och lagenligheten av innehållet i detta.
 3.
 Fjärde grunden avser missuppfattning av handlingarna i målet samt åsidosättande av motiveringsskyldigheten och rätten till försvar, eftersom personaldomstolen inte prövade huruvida interventionen från ECB:s aktuarie efter den 1 november 2009 och intill den 31 oktober 2009 var lagenlig.
 4.
 Femte grunden avser åsidosättande av artikel 48 i anställningsvillkoren samt av föreningsfriheten och den grundläggande rätten till kollektiva förhandlingar såsom de framgår bland annat i artikel 11 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna (Europakonventionen) och i artikel 28 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, eftersom personaldomstolen fann att ”sökanden inte kan klandra ECB för att inte ha konsulterat personalkommittén före fastställande av pensionsanpassningen för år 2010”.


type: contracts

text:
 Dôležité právne oznámenie
 |
 22006A0816(01)
 Protokol k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej, s cieľom zohľadniť pristúpenie Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej únii
 Protokolk Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na strane a Moldavskou republikou na strane druhej, s cieľom zohľadniť pristúpenie Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej úniiBELGICKÉ KRÁĽOVSTVO,ČESKÁ REPUBLIKA,DÁNSKE KRÁĽOVSTVO,SPOLKOVÁ REPUBLIKA NEMECKO,ESTÓNSKA REPUBLIKA,HELÉNSKA REPUBLIKA,ŠPANIELSKE KRÁĽOVSTVO,FRANCÚZSKA REPUBLIKA,ÍRSKO,TALIANSKA REPUBLIKA,CYPERSKÁ REPUBLIKA,LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,LITOVSKÁ REPUBLIKA,LUXEMBURSKÉ VEĽKOVOJVODSTVO,MAĎARSKÁ REPUBLIKA,MALTSKÁ REPUBLIKA,HOLANDSKÉ KRÁĽOVSTVO,RAKÚSKA REPUBLIKA,POĽSKÁ REPUBLIKA,PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,SLOVINSKÁ REPUBLIKA,SLOVENSKÁ REPUBLIKA,FÍNSKA REPUBLIKA,ŠVÉDSKE KRÁĽOVSTVO,SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO VEĽKEJ BRITÁNIE A SEVERNÉHO ÍRSKA,ďalej len "členské štáty", zastúpené Radou Európskej únie, aEURÓPSKE SPOLOČENSTVO A EURÓPSKE SPOLOČENSTVO PRE ATÓMOVÚ ENERGIU,ďalej len "spoločenstvá", zastúpené Radou Európskej únie a Európskou komisiou,na jednej strane aMOLDAVSKÁ REPUBLIKAna druhej strane,SO ZRETEĽOM NA pristúpenie Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska k Európskej únii 1. mája 2004,SA DOHODLI TAKTO:Článok 1Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovinsko a Slovensko sú zmluvnými stranami Dohody o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na druhej strane, podpísanej 28. novembra 1994 v Bruseli (ďalej len "dohoda") a rovnakým spôsobom ako ostatné členské štáty prijímajú a berú na vedomie znenie dohody, spoločných vyhlásení, výmen listov a vyhlásenia Moldavskej republiky, ktoré sú pripojené k záverečnému aktu podpísanému v ten istý deň a protokolu k dohode z 15. mája 1997, ktorý nadobudol platnosť 12. októbra 2000.Článok 2S cieľom zohľadniť najnovší inštitucionálny vývoj v rámci Európskej únie zmluvné strany súhlasia, aby sa v dôsledku uplynutia platnosti Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele existujúce ustanovenia v dohode odkazujúce na Európske spoločenstvo uhlia a ocele považovali za ustanovenia odkazujúce na Európske spoločenstvo, ktoré prevzalo všetky práva a záväzky vyplývajúce zo zmlúv uzatvorených Európskym spoločenstvom uhlia a ocele.Článok 3Tento protokol je neoddeliteľnou súčasťou dohody.Článok 41. Tento protokol je schválený spoločenstvami, Radou Európskej únie v mene členských štátov a Moldavskou republikou v súlade s ich vlastnými postupmi.2. Zmluvné strany sa navzájom informujú o ukončení príslušných postupov uvedených v predchádzajúcom odseku. Schvaľovacie listiny sa uložia na Generálnom sekretariáte Rady Európskej únie.Článok 51. Tento protokol nadobudne platnosť v rovnaký deň ako Zmluva o pristúpení z roku 2003 za predpokladu, že všetky listiny o schválení tohto protokolu budú uložené pred týmto dňom.2. Ak nebudú všetky listiny o schválení tohto protokolu uložené pred týmto dňom, nadobudne tento protokol platnosť k prvému dňu prvého mesiaca nasledujúceho po dni uloženia poslednej schvaľovacej listiny.3. Ak nebudú všetky listiny o schválení tohto protokolu uložené pred 1. májom 2004, bude sa tento protokol predbežne uplatňovať s účinnosťou od 1. mája 2004.Článok 6Znenia dohody, záverečného aktu a všetkých pripojených dokumentov, ako aj Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci z 15. mája 1997, sú vypracované v českom, estónskom, litovskom, lotyšskom, maďarskom, maltskom, poľskom, slovenskom a slovinskom jazyku.Tieto znenia sú pripojené [1] k tomuto protokolu a sú rovnako autentické ako znenia v iných jazykoch, v ktorých je vypracovaná dohoda, záverečný akt a pripojené dokumenty, ako aj Protokol k Dohode o partnerstve a spolupráci z 15. mája 1997.Článok 7Tento protokol je vypracovaný v dvoch vyhotoveniach v anglickom, českom, dánskom, estónskom, fínskom, francúzskom, gréckom, holandskom, litovskom, lotyšskom, maďarskom, maltskom, nemeckom, poľskom, portugalskom, slovenskom, slovinskom, španielskom, švédskom, talianskom a moldavskom jazyku, pričom všetky znenia sú rovnako autentické.Hecho en Bruselas, el treinta de abril de dos mil cuatro.V Bruselu dne třicátého dubna dva tisíce čtyři.Udfærdiget i Bruxelles den tredivte april to tusind og fire.Geschehen zu Brüssel am dreißigsten April zweitausendundvier.Kahe tuhande neljanda aasta kolmekümnendal aprillil Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Απριλίου δύο χιλιάδες τέσσερα.Done at Brussels on the thirtieth day of April in the year two thousand and four.Fait à Bruxelles, le trente avril deux mille quatre.Fatto a Bruxelles, addì trenta aprile duemilaquattro.Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada trīsdesmitajā aprīlī.Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų balandžio trisdešimtą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év április havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussel fit-tletin jum ta' April tas-sena elfejn u erbgħa.Gedaan te Brussel, de dertigste april tweeduizendvier.Sporządzono w Brukseli, dnia trzynastego kwietnia roku dwa tysiące czwartego.Feito em Bruxelas, em trinta de Abril de dois mil e quatro.V Bruseli tridsiateho apríla dvetisícštyri.V Bruslju, dne tridesetega aprila leta dva tisoč štiri.Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaneljä.Som skedde i Bryssel den trettionde april tjugohundrafyra.Întocmit la Bruxelles în a treizecea zi a lunii aprilie în anul doua mii patru.Por los Estados miembrosZa členské státyFor medlemsstaterneFür die MitgliedstaatenLiikmesriikide nimelΓια τα κράτη μέληFor the Member StatesPour les États membresPer gli Stati membriDalībvalstu vārdāValstybių narių varduA tagállamok részérőlGħall-Istati MembriVoor de lidstatenW imieniu Państw CzłonkowskichPelos Estados-MembrosZa členské štátyZa države članiceJäsenvaltioiden puolestaPå medlemsstaternas vägnarPentru Statele Membre+++++ TIFF +++++Por las Comunidades EuropeasZa Evropská společenstvíFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenEuroopa ühenduste nimelΓια τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeEiropas Kopienu vārdāEuropos Bendrijų varduAz Európai Közösségek részérőlGħall-Komunitajiet EwropejVoor de Europese GemeenschappenW imieniu Wspólnot EuropejskichPelas Comunidades EuropeiasZa Európske spoločenstváZa Evropske skupnostiEuroopan yhteisöjen puolestaPå Europeiska gemenskapernas vägnarPentru Comunitatile Europene+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Por la República de MoldovaZa Moldavskou republikuFor Republikken MoldovaFür die Republik MoldauMoldova Vabariigi nimelΓια τη Δημοκρατία της ΜολδαβίαςFor the Republic of MoldovaPour la République de MoldovaPer la Repubblica di MoldovaMoldovas Republikas vārdāMoldovos Respublikos varduMoldova részérőlGħar-Repubblika tal-MoldavjaVoor de Republiek MoldaviëW imieniu Republiki MołdowyPela República da MoldáviaZa Moldavskú republikuZa Republiko MoldavijoMoldovan tasavallan puolestaPå Republiken Moldaviens vägnarPentru Republica Moldova+++++ TIFF +++++[1] Česká, estónska, litovská, lotyšská, maďarská, maltská, poľská, slovenská a slovinská verzia dohody sa uverejní v osobitnom vydaní úradného vestníka neskôr.--------------------------------------------------


text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 22006A0706(03)
 Protokols? kurš pievienots Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, un ar kuru ņem vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
 Oficiālais Vēstnesis L 185 , 06/07/2006 Lpp. 0003 - 0006
 Protokols,kurš pievienots Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, un ar kuru ņem vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas SavienībaiBEĻĢIJAS KARALISTE,ČEHIJAS REPUBLIKA,DĀNIJAS KARALISTE,VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,IGAUNIJAS REPUBLIKA,GRIEĶIJAS REPUBLIKA,SPĀNIJAS KARALISTE,FRANCIJAS REPUBLIKA,ĪRIJA,ITĀLIJAS REPUBLIKA,KIPRAS REPUBLIKA,LATVIJAS REPUBLIKA,LIETUVAS REPUBLIKA,LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,UNGĀRIJAS REPUBLIKA,MALTAS REPUBLIKA,NĪDERLANDES KARALISTE,AUSTRIJAS REPUBLIKA,POLIJAS REPUBLIKA,PORTUGĀLES REPUBLIKA,SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,SOMIJAS REPUBLIKA,ZVIEDRIJAS KARALISTE,LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,še turpmāk – "dalībvalstis", kuras pārstāv Eiropas Savienības Padome, unEIROPAS KOPIENA UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA,še turpmāk – "Kopienas", kuras pārstāv Eiropas Savienības Padome un Eiropas Komisija,no vienas puses,un AZERBAIDŽĀNAS REPUBLIKA,no otras puses,ŅEMOT VĒRĀ Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanos Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā,IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀK IZKLĀSTĪTO.1. pantsČehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija ir Puses Partnerības un sadarbības nolīgumā, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses (turpmāk – "Nolīgums"), un kas parakstīts Luksemburgā, 1996. gada 22. aprīlī, un attiecīgi tāpat kā citas Kopienas dalībvalstis pieņem un ņem vērā Nolīgumu un tam pievienoto dokumentu tekstus.2. pantsLai ņemtu vērā nesenās institucionālās pārmaiņas Eiropas Savienībā, Puses vienojas par to, ka pēc Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma izbeigšanās Nolīgumā ietvertās norādes uz Eiropas Ogļu un tērauda kopienu uzskata par norādēm uz Eiropas Kopienu, kas ir pārņēmusi visas Eiropas Ogļu un tērauda kopienas līgumiskās tiesības un pienākumus.3. pantsŠis Protokols ir Nolīguma sastāvdaļa.4. pants1. Kopienas, Eiropas Savienības Padome dalībvalstu vārdā un Azerbaidžānas Republika šo Protokolu apstiprina atbilstīgi savām procedūrām.2. Puses viena otrai paziņo par attiecīgo iepriekšējā punktā minēto procedūru pabeigšanu. Apstiprināšanas instrumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam.5. pants1. Šis Protokols stājas spēkā tajā pašā dienā, kad stājas spēkā 2003. gada Pievienošanās līgums, ja visi šā Protokola apstiprināšanas instrumenti ir deponēti pirms minētās dienas.2. Ja pirms minētās dienas nav deponēti visi šā Protokola apstiprināšanas instrumenti, šis Protokols stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad deponēts pēdējais apstiprināšanas instruments.3. Ja pirms 2004. gada 1. maija nav deponēti visi šā Protokola apstiprināšanas instrumenti, šo Protokolu provizoriski piemēro no 2004. gada 1. maija.6. pantsNolīguma, Nobeiguma akta un visu tam pievienoto dokumentu tekstu sastāda čehu, igauņu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, slovāku, slovēņu un ungāru valodā.Tekstus minētajās valodās pievieno [1] šim Protokolam, un tie ir vienlīdz autentiski tekstiem citās valodās, kurās ir sastādīti Nolīguma, Nobeiguma akta un visu tam pievienoto dokumentu teksti.7. pantsŠis Protokols ir sastādīts divos eksemplāros angļu, dāņu, čehu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, spāņu, somu, ungāru, vācu, zviedru un azerbaidžāņu valodā, un tā teksts visās šajās valodās ir vienlīdz autentisks.Hecho en Bruselas, el dieciocho de mayo de dos mil cuatro.V Bruselu dne osmnáctého května dva tisíce čtyři.Udfærdiget i Bruxelles den attende maj to tusind og fire.Geschehen zu Brüssel am achtzehnten Mai zweitausendundvier.Kahe tuhande neljanda aasta maikuu kaheksateistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα οκτώ Μαΐου δύο χιλιάδες τέσσερα.Done at Brussels on the eighteenth day of May in the year two thousand and four.Fait à Bruxelles, le dix‐huit mai deux mille quatre.Fatto a Bruxelles, addì diciotto maggio duemilaquattro.Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada astoņpadsmitajā maijā.Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų gegužės aštuonioliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év május havának tizennyolcadik napján.Maghmul fi Brussel, nhar it-tmintax ta' Mejju, 2004Gedaan te Brussel, de achttiende mei tweeduizend vier.Sporządzono w Brukseli, dnia osiemnastego maja roku dwa tysiące czwartego.Feito em Bruxelas, em dezoito de Maio de dois mil e quatro.V Bruseli dňa osemnásteho mája dvetisícštyri.V Bruslju, dne osemnajstega maja leta dva tisoč štiri.Tehty Brysselissä kahdeksantenatoista päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattaneljä.Som skedde i Bryssel den artonde maj tjugohundrafyra.Brüsseldә iki min dördüncü ilin mayın on sәkkizindә imzalanmışdır.Por los Estados miembrosZa členské státyFor medlemsstaterneFür die MitgliedstaatenLiikmesriikide nimelΓια τα κράτη μέληFor the Member StatesPour les États membresPer gli Stati membriDalībvalstu vārdāValstybių narių varduA tagállamok részérőlGħall-Istati MembriVoor de lidstatenW imieniu Państw CzłonkowskichPelos Estados-MembrosZa členské štátyZa države članiceJäsenvaltioiden puolestaPå medlemsstaternas vägnarÜzv dövlәtlәr adından+++++ TIFF +++++Por las Comunidades EuropeasZa Evropská společenstvíFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenEuroopa ühenduste nimelΓια τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeEiropas Kopienu vārdāEuropos Bendrijų varduAz Európai Közösségek részérőlGħall-Komunitajiet EwropejVoor de Europese GemeenschappenW imieniu Wspólnot EuropejskichPelas Comunidades EuropeiasZa Európske spoločenstváZa Evropske skupnostiEuroopan yhteisöjen puolestaPå Europeiska gemenskapernas vägnarAvropa Birliyi adından+++++ TIFF +++++Por la República de AzerbaiyánZa Ázerbájdžánskou republikuFor Republikken AserbajdsjanFür die Republik AserbaidschanAserbaidžaani Vabariigi nimelΓια τη Δημοκρατία του ΑζερμπαϊτζάνFor the Republic of AzerbaijanPour la République d'AzerbaïdjanPer la Repubblica dell'AzerbaigianAzerbaidžānas Republikas vārdāAzerbaidÞano Respublikos varduAzerbajdzsán részérőlGħar-Repubblika ta' l-AżerbajġanVoor de Republiek AzerbeidzjanW imieniu Republiki AzerbejdżanskiejPela República do AzerbaijãoZa Azerbajdžanskú republikuZa Azerbajdžansko republikoAzerbaidžanin tasavallan puolestaPå Republiken Azerbajdzjans vägnarAzәrbaycan Respublikası adından+++++ TIFF +++++[1] Nolīguma tekstu čehu, igauņu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, poļu, slovāku un slovēņu valodā publicēs vēlāk īpašā Oficiālā Vēstneša izdevumā.--------------------------------------------------


text:
 18.11.2006
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 281/13
 Euroopa Kohtu (teine koda) 14. septembri 2006. aasta otsus (College van Beroep voor het bedrijfsleven'i (Madalmaad) eelotsusetaotlus) — Stichting Zuid-Hollandse Milieufederatie versus Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit
 (Kohtuasi C-138/05) (1)
 (Taimekaitsevahendite ja biotsiidide turuleviimise luba - Direktiiv 91/414/EMÜ - Artikkel 8 - Direktiiv 98/8/EÜ - Artikkel 16 - Liikmesriikide pädevus üleminekuperioodil)
 (2006/C 281/21)
 Kohtumenetluse keel: hollandi
 Eelotsusetaotluse esitanud kohus
 College van Beroep voor het bedrijfsleven
 Põhikohtuasja pooled
 Hageja: Stichting Zuid-Hollandse Milieufederatie
 Kostja: Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit
 Menetlusosaline: LTO Nederland
 Kohtuasja ese
 Eelotsusetaotlus — College van Beroep voor het bedrijfsleven — Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, lk 1; ELT eriväljaanne 03/11, lk 332) artikli 4, artikli 8 lõigete 2 ja 3 ning artikli 23 tõlgendamine — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, lk 1; ELT eriväljaanne 03/23, lk 3), artikli 16 tõlgendamine — Eelnev turuleviimise luba — Möödunud ülevõtmistähtaeg — Kohaldamine siseriikliku kohtu poolt — Pärast direktiivi teatavakstegemist kaks aastat turul olnud toodete turuleviimise luba — Toodete uus läbivaatamine
 Resolutiivosa
 1.
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, artikli 16 lõikel 1 on sama tähendus kui nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta artikli 8 lõikel 2.
 2.
 Direktiivi 91/414 artikli 8 lõige 2 ei kujuta endast standstill-kohustust. Kuid EÜ artikli 10 teine lõik ja artikli 249 kolmas lõik ning direktiiv 91/414 nõuavad, et selle direktiivi artikli 8 lõikes 2 sätestatud üleminekuperioodi jooksul väldiksid liikmesriigid selliste meetmete võtmist, mis võiksid tõsiselt ohustada direktiivis ette nähtud tulemuse saavutamist. Konkreetsemalt ei või liikmesriigid muuta kohaldatavaid õigusnorme nimetatud üleminekuperioodi jooksul selliselt, et nad saaksid anda selle sätte kohaldamisalasse kuuluvale taimekaitsevahendile loa, ilma et nad võtaksid nõuetekohaselt arvesse tagajärgi, mis sellel taimekaitsevahendil võib olla inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale. Loa andmise otsuse võib teha üksnes toimiku põhjal, mis sisaldab kõnealuste tagajärgede tegelikuks hindamiseks vajalikke andmeid.
 3.
 Direktiivi 91/414 artikli 8 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et kui liikmesriik lubab oma territooriumil turule viia selliseid taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad direktiivi I lisas loetlemata toimeaineid ja mis on direktiivi teatavakstegemise järel olnud turul kaks aastat, ei ole ta kohustatud järgima selle direktiivi artikli 4 või artikli 8 lõike 3 sätteid.
 4.
 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on otsustada, kas 1962. aasta pestitsiidiseaduse (Bestrijdingsmiddelenwet), mida on muudetud 6. veebruari 2003. aasta seadusega, artikli 16aa kohaselt toimunud hindamine vastab kõigi oma tunnuste poolest uuesti läbivaatamisele direktiivi 91/414 artikli 8 lõike 3 mõttes ning eelkõige tunnustele, mida on nimetatud käesoleva otsuse punktides 53 ja 54.
 5.
 Direktiivi 91/414 artikli 8 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et see sisaldab üksnes sätteid andmete esitamise kohta enne uuesti läbivaatamist.
 (1) ELT C 143, 11.6.2005.


text:
 20.6.2016
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 222/19
 Rješenje Općeg suda od 26. travnja 2016. – EGBA i RGA protiv Komisije
 (Predmet T-238/14) (1)
 ((„Tužba za poništenje - Državne potpore - Igre na sreću - Potpora koju je Francuska predvidjela u korist društava za utrke - Parafiskalni namet koji se naplaćuje za internetsko klađenje na konjske utrke - Odluka kojom se potpora utvrđuje spojivom s unutarnjim tržištem - Udruživanje - Nepostojanje osobnog utjecaja - Regulatorni akt koji podrazumijeva provedbene mjere - Nedopuštenost”))
 (2016/C 222/23)
 Jezik postupka: engleski
 Stranke
 Tužitelji: European Gaming and Betting Association (EGBA) (Bruxelles, Belgija) i The Remote Gambling Association (RGA) (London, Ujedinjena Kraljevina) (zastupnici: S.-P. Brankin, solicitor, T. De Meese, E. Wijckmans i M. Mudrony, odvjetnici)
 Tuženik: Europska komisija (zastupnici: A. Bouchagiar i P.-J. Loewenthal, agenti)
 Intervenijent u potporu tuženiku: Francuska Republika (zastupnici: D. Colas i J. Bousin, agenti)
 Predmet
 Zahtjev za poništenje Odluke Komisije 2014/19/EU od 19. lipnja 2013., koja se odnosi na državnu potporu SA. 30753 (C 34/10) (ex N 140/10) koju Francuska planira provesti u korist društava za utrke (SL 2014., L 14, str. 17.).
 Izreka
 1.
 Tužba se odbacuje.
 2.
 European Gaming and Betting Association (EGBA) i The Remote Gambling Association (RGA) snose vlastite troškove kao i troškove Europske komisije.
 3.
 Francuska Republika snosi vlastite troškove.
 (1) SL C 212, 7. 7. 2014.