type: legislation

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52006PC0576
 Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus ühenduse kontoriseadmete energiatõhususemärgistuse programmi kohta (uuesti sõnastatud) /* KOM/2006/0576 lõplik - COD 2006/0187 */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 4.10.2006KOM(2006) 576 lõplik2006/0187 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSühenduse kontoriseadmete energiatõhususemärgistuse programmi kohta (uuesti sõnastatud)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEttepaneku eesmärkTuginedes Ameerika Ühendriikide valitsusega sõlmitud lepingule kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise kohta, on määruses (EÜ) nr 2422/2001 sätestatud eeskirjad Energy Stari programmi rakendamiseks kontoriseadmete (arvutite, arvutimonitoride, printerite, koopiamasinate, skannerite, faksiaparaatide) suhtes ühenduses. Määruse (EÜ) nr 2422/2001 uuesti sõnastamise ettepaneku eesmärk on kohandada Energy Stari programmi rakendamist Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahel sõlmitud uue lepinguga kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise kohta. Kõnealuse uue lepingu alusel on võimalik kohaldada Energy Stari programmi ühenduses ka teise viieaastase perioodi jooksul. Samaaegselt käesoleva ettepanekuga sõnastada uuesti määrus (EÜ) nr 2422/2001 esitatakse nõukogule ettepanek seoses nõukogu otsusega Energy Stari uue lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta.Uut lepingut ja määruse (EÜ) nr 2422/2001 uuesti sõnastamist käsitlevates ettepanekutes võetakse arvesse Energy Stari programmi esimesel rakendusperioodil, s.o aastatel 2001–2006 ühenduses saadud kogemusi ning Euroopa Ühenduse Energy Stari Komisjoniga peetud nõupidamiste tulemusi. Eesmärk on parandada veelgi Energy Stari programmi rakendamist, et muuta see tõhusamaks ja suurendada võimalikku energiasäästu.Energy Stari programmi jätkamise põhjusedÜksikasjalikud põhjused jätkata Energy Stari programmi kohaldamist järgmised viis aastat on esitatud teatises Energy Stari programmi rakendamise kohta Euroopa Ühenduses ajavahemikus 2001–2005[1] ja komisjoni soovituses nõukogule Energy Stari teist lepingut käsitlevate läbirääkimiste alustamise kohta.[2] Peamised põhjused on kokkuvõtlikult järgmised.- Tõhus energiakasutus on üks EÜ säästva energiapoliitika peamisi tugisambaid. Komisjoni rohelises raamatus energiatõhususe kohta[3] määrati kindlaks tõhusast energiakasutusest saadav põhiline kasu: Euroopa majanduse konkurentsivõime kindlustamine tänu vähenenud energiatarbimisele, tõhusam keskkonnakaitse tänu energiakasutusest tingitud süsinikdioksiidi heitkoguste vähenemisele, energiavarustuse tagamine tänu energiavajaduse vähenemisele ja sellest tulenev väiksem sõltuvus energiaimpordist.- Kontoriseadmetel on oluline osa EÜ elektritarbimises. Kui meetmeid ei võeta, võib tarbimine suureneda, arvestades funktsioonide lisandumist ning seadmete arvu suurenemist kontorites ja kodumajapidamistes. Et saavutada energiatõhusust käsitlevas rohelises raamatus sätestatud eesmärgid, tuleb kontoriseadmete energiatõhusust rohkem optimeerida.- Euroopa Ühenduse Energy Stari programmiga luuakse raamistik kontoriseadmete energiatõhususe parandamiseks liikmesriikides ja ühenduses tehtud jõupingutuste kooskõlastamiseks. Kooskõlastatud lähenemine on vajalik tööstusele ja kaubandusele avalduva kahjuliku mõju minimeerimiseks, sest riiklikud kooskõlastamata nõuded tekitaksid kontoriseadmete tootjatele, müüjatele ning järelikult ka nende ostjatele ja kasutajatele lisakulusid.- Kuna kontoriseadmetega kaubeldakse kogu maailmas, tuleks seadmete energiatõhususe optimeerimise meetmeid rakendada koos kõikjal maailmas tegutsevate partnerite ja otsustajatega. Ühtlustatud lähenemisviis vähendab programmi rakenduskulusid ja hoiab ära tarbijate eksitamise. Energy Stari programmi raames on võimalik kooskõlastada kontoriseadmete energiatõhususe parandamiseks võetud meetmeid USA, Jaapani ja teiste olulisemate turul tegutsejatega. Seetõttu on Ameerika Ühendriikide Keskkonnakaitse Agentuuri (USEPA) Energy Stari programm, mida EÜ ja EMP nimel haldab Euroopa Komisjon, loomulik platvorm meetmetele, mille eesmärk on parandada kontoriseadmete energiatõhusust märgistamise kaudu.- Tootjad vabatahtlikku Energy Stari programmi on laialdaselt tunnustanud. Lisaks sellele on see tähtis USA riigihangete puhul, kuna nendes tuleb järgida tehnilisi spetsifikatsioone. See stimuleerib tootjaid tooma turule programmi nõuetele vastavaid tooteid. Sellele tulemusena võtab turg suuna energiatõhusatele toodetele ja märkimisväärset energiasäästu oleks võimalik saavutada, kui tehnilised spetsifikatsioonid on kriteeriumide kehtestamise ajal ranged (nt hõlmavad 25% turul olevatest mudelitest). Komisjon on seisukohal, et EÜ ekspertide panus aitab oluliselt kaasa ühetaoliste ning rangete tehniliste spetsifikatsioonide väljatöötamisele.- Kuigi energiasäästu ei ole võimalik mõõta, on komisjon ja sidusrühmad arvamusel, et kontoriseadmeid käsitlev Energy Stari programm on aidanud parandada ELis müüdud kontoriseadmete energiatõhusust. Samas on veelgi võimalik märkimisväärselt parandada kontoriseadmete energiatõhusust kulutasuval viisil. Kiire uuendustegevuse ja lühikeste tootearendustsüklite jaoks on vaja siiski eriti paindlikke vahendeid, nt vabatahtlikke märgistussüsteeme, mida on võimalik sujuvamalt kohandada tehnoloogia ja turu arenguga.- Programm suurendab kontoriseadmete turu läbipaistvust, eriti seoses kontoriseadmete energiatõhususega. See on eeltingimus sellele, et motiveerida tarbijad, teenindussektorit ja riigihankeasutusi lähtuma ostuotsuste tegemisel energiatõhususest ja seadme omamisega kaasnevatest kogukuludest, sh elektriarvest. Komisjoni hallatavat Energy Stari andmebaasi võivad kasutada riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused eelkõige energiatõhusate kontoriseadmete edendamise alusena.UUS ENERGY STARI LEPINGEsimene leping Ameerika Ühendriikidega kaotas kehtivuse 2006. aasta juunis. Komisjon tegi ettepaneku uuendada lepingut teiseks viieaastaseks perioodiks. 5. mail 2006 volitati teda pidama läbirääkimisi uue lepingu üle. Euroopa Parlamenti teavitati Energy Stari käsitleva uue lepinguga seotud läbirääkimistest tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni istungil 30. mail 2006.Ettepanek uue lepingu kohta sisaldab selgesõnalist nõuet, et ühised tehnilised spetsifikatsioonid peavad energiatõhususe kriteeriumide kehtestamise ajal olema ranged. See on kontoriseadmete energiatõhususe eduka edendamise eeltingimus. Lisaks peavad energiatõhususe kriteeriumid käsitlema energiatarbimist mitte ainult ooteolekus, vaid ka muudes asjakohastes olekutes, eelkõige sisselülitatud olekus.Sellest tulenevalt sisaldab kavandatava uue lepingu C lisa rangeid ja uuenduslikke ühiseid tehnilisi spetsifikatsioone monitoride ja kujutusseadmete (koopiamasinate, printerite, skannerite, faksiaparaatide) kohta, hõlmates energiatarbimist nii oote- kui ka sisselülitatud olekus. Prognooside kohaselt säästetakse tänu kujutusseadmeid käsitlevatele uutele tehnilistele spetsifikatsioonidele, mille Euroopa Ühenduse Energy Stari Komisjon (liikmesriikidest, töötussektorist ning keskkonna- ja tarbijaalastest valitsusvälistest organisatsioonidest koosnev nõuandefoorum) jõustas 24. mail 2006. aastal, EL 25s järgmisel kolmel aastal 17 TWh energiat. Üksikasjalik arvutus on kättesaadav veebilehel www.eu-energystar.org. Uued arvuteid käsitlevad ühised tehnilised spetsifikatsioonid on praegu väljatöötamisel ja need peaksid jõustuma 2007. aastal.Kavandatavad muudatused määruses (EÜ) nr 2422/2001Energy Stari lepingu uuendamise põhjusi käsitlevate nõupidamiste käigus nõudis Euroopa Ühenduse Energy Stari Komisjon (ECESB) lepingu uuendamise korral Energy Stari programmi tõhusamat rakendamist ELis. Seepärast pandi ette teha mitu lihtsustust nii käesolevas määruse (EÜ) nr 2422/2001 uuesti sõnastatud versioonis kui ka uue lepingu sõlmimist käsitlevas nõukogu otsuse eelnõus, nt eelkõige täiustada energiatõhususe kriteeriumide ajakohastamise protsessi, et muuta programm paindlikumaks ning lihtsamini kohandatavaks tehnoloogia ja turu kiire arenguga.Määruse (EÜ) nr 2422/2001 uuesti sõnastatud versiooni puhul on kavandatavate muudatuste eesmärk vähendada rakenduskulusid ühenduse institutsioonide ja liikmesriikide jaoks, arvestades programmi vabatahtlikkust. Kavandatavad muudatused kajastavad ECESBs peetud uurimuslike arutelude tulemusi.Artikkel 6: Logo tuntuse edendamineTehakse ettepanek loobuda liikmesriikide ja komisjoni kohustusest edendada logo tuntust, kuna tootjate jaoks on Energy Stari programm vabatahtlik märgistussüsteem. Seetõttu on toote registreerimine ja müügi edendamine tootjate ülesanne. Sellegipoolest esitab komisjon edaspidigi programmis osalevate tootjate ja registreeritud toodete loetelud ning haldab Interneti-portaali, mis sisaldab muu hulgas registreeritud toodete andmebaasi, teavet kontoriseadmete ostjate/kasutajate kohta jne.Artikkel 8: Euroopa Ühenduse Energy Stari KomisjonTehakse ettepanek loobuda ECESB kohustusest esitada aruanne Energy Stari toodete leviku kohta turul ja olemasoleva tehnoloogia kohta. Kogemused on näidanud, et ECESB ei ole võimeline kõnealuseid ülesandeid täitma (nt ressursside puudumise tõttu). Selle asemel kavatseb komisjon kuulutada välja pakkumise kontoriseadmeid käsitleva turu-uuringu kohta, et toetada energiatõhususe kriteeriumide edasist täiustamist.Tehakse ettepanek loobuda nõudest, et komisjon peaks teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu ECESB tegevusest. Seda peetakse tarbetuks, kuna komisjoni Energy Stari Interneti-portaal sisaldab programmi rakendamiseks vajalikku täielikku teavet, sh teavet ECESB tegevuse kohta, nt koosolekute protokolle, töödokumente, tööplaane jne.Artikkel 10: TööplaanArtikkel on sõnastatud teisiti, et see oleks kooskõlas programmi praeguse rakendusetapiga (2006. aasta tööplaan on välja antud) ning et viia see vastavusse artiklite 6 ja 8 kavandatavate muudatustega.Lisaks tehakse ettepanek, et komisjon annab ECESB ga konsulteerides välja ja avaldab iga-aastase tööplaani. Sellist tegutsemiskorda on kasutatud viimase paari aasta jooksul ja seda peetakse asjakohaseks, kuna sellega tagatakse täielik läbipaistvus.Artikkel 11: Ettevalmistused tehniliste kriteeriumide läbivaatamiseksMuudatusega selgitatakse, et ECESB ja komisjon võivad algatada lepingu ning eelkõige ühiste tehniliste spetsifikatsioonide muutmise.Lisaks on vähendatud ECESB kohustusi seoses tehniliste spetsifikatsioonide läbivaatamisega, sest praktika on näidanud, et ECESB ressursid on piiratud ja ta ei suuda kõnealuseid sätteid järgida.Määruse (EÜ) nr 2422/2001 artikkel 13: RakendamineSee artikkel tunnistatakse kehtetuks, kuna liikmesriikidele ei anta ühtki ülesannet, millest tuleks aru anda.Määruse (EÜ) nr 2422/2001 artikkel 14 – Uuesti sõnastatud versiooni artikkel 13: LäbivaatamineSee artikkel on uuesti sõnastatud, et kergendada komisjoni koormat seoses programmi rakendamisega ja tagada kooskõla Energy Stari süsteemi vabatahtlikkuse põhimõttega.LisaLogo kujutav lisa on välja jäetud, sest Energy Stari märgid sisalduvad juba lepingus ja puudub vajadus neid korrata. Peale selle ei peaks Ameerika Ühendriikide Keskkonnakaitse Agentuurile kuuluva logo kujundust muutma ühenduse kaasotsustamismenetluse kohaselt.Uuesti sõnastamineKäesoleva ettepanekuga sõnastatakse uuesti määrus (EÜ) nr 2422/2001 vastavalt institutsioonidevahelisele kokkuleppele õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika kohta.[4] See tähendab, et käesolev tekst koosneb nii määrusesse (EÜ) nr 2422/2001 tehtavatest sisulistest muudatustest kui ka selle muutmata sätetest. Käesoleva ettepanekuga asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2422/2001. See peaks aitama muuta ühenduse õigusakte kättesaadavamaks ja läbipaistvamaks.⎢2422/2001/EMÜ (kohandatud)2006/0187 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSühenduse kontoriseadmete energiatõhususemärgistuse programmi kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[5]võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[6]olles nõu pidanud regioonide komiteega √ võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust ∏,[7]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[8]ning arvestades järgmist:∫uus(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta määrusesse (EÜ) nr 2422/2001[9] tuleb teha mitmeid olulisi muudatusi. Selguse huvides tuleks nimetatud määrus uuesti sõnastada.⎢2422/2001 põhjendus 1 (kohandatud)?uus(2) Kontoriseadmed moodustavad märkimisväärse osa elektrienergia kogutarbimisest. Kõige tõhusam abinõu vähendada kontoriseadmete elektritarbimist on ooteseisundis tarbimise vähendamine kooskõlas nõukogu 1999. aasta mai otsustega ooteseisundis olmeelektroonika elektrikadude kohta. Ühenduse turul pakutavate eri mudelite voolu √ energia ∏tarbimine ooteseisundis erineb väga suurel määral ð samaväärsete funktsioonide puhul ja nende energiakasutuse optimeerimiseks on märkimisväärseid võimalusi ï .⎢2422/2001 põhjendus 2?uus(3) Siiski on selleks, et nimetatud inventari voolutarbimist vähendada, olemas ka muid abinõusid, näiteks väljalülitamine ajaks, mil seda ei vajata, kahjustamata seejuures funktsionaalsust. Komisjon peaks välja selgitama, millised abinõud on veel kohased energiasäästu potentsiaali ärakasutamiseks ð Kontoriseadmete energiakasutuse tõhustamisega aidatakse parandada ühenduse konkurentsivõimet ja energiavarustuse kindlust ning kaitsta keskkonda ï.⎢2422/2001 põhjendus 3(4) On oluline edendada meetmeid siseturu tõrgeteta toimimiseks.⎢2422/2001 põhjendus 4 (kohandatud)(5) Soovitav on kooskõlastada siseriiklikke algatusi energiamärgistuse valdkonnas, et minimeerida √ nende rakendamiseks võetud meetmete ∏ kahjulikku mõju tööstusele ja kaubandusele.⎢2422/2001 põhjendus 5(5) On asjakohane liikmesriikide tervisekaitset, ohutust, keskkonna- ja tarbijakaitset reguleerivate õigusaktide ühtlustamisettepanekute aluseks võtta kaitstuse kõrge tase. Käesolev määrus soodustab nii keskkonna kui tarbija kaitstust kõrgel tasemel, seades eesmärgiks märkimisväärselt parandada nimetatud liiki inventari energiasäästlikkust.⎢2422/2001 põhjendus 6(6) Kuna liikmesriigid ei saa kavandatavate meetmete eesmärke täielikult täita ning seda saaks paremini täita ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.⎢2422/2001 põhjendus 7 (kohandatud)(7) Lisaks kutsutakse asutamislepingu artikliga 174 üles kaitsma ja parandama keskkonda ning kaalutletult ja mõistlikult kasutama loodusvarasid ning need kaks eesmärki kuuluvad ühenduse keskkonnapoliitika eesmärkide hulka. Elektrienergia tootmine ja tarbimine moodustavad 30 % inimtekkelistest süsinikdioksiidi (CO2) heitkogusest ning umbes 35 % ühenduse primaarenergia tarbimisest. Need protsendimäärad on kasvamas ning elektriseadmete voolukaod ooteseisundis moodustavad nimetatud tarbimisest ligikaudu 10 %.⎢2422/2001 põhjendus 8 (kohandatud)(8) Lisaks on nõukogu 5. juuni 1989. aasta otsuses 89/364/EMÜ ühenduse elektrienergia kasutusefektiivsuse parandamise meetmeprogrammi kohta[10] sätestatud kaks eesmärki - julgustada tarbijaid kasutama suure elektrilise kasuteguriga seadmeid ja varustust ning suurendada seadmete ja varustuse elektrilist kasutegurit. Tarvis on täiendavaid samme tarbijate teavitamiseks.⎢2422/2001 põhjendus 9(7) Kyotos 10. detsembril 1997 kokkulepitud UNFCCC Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni protokolliga kutsutakse üles vähendama ühenduses kasvuhoonegaaside heitkoguseid 8% võrra hiljemalt ajavahemikul 2008–2012. Nimetatud eesmärgi saavutamiseks on tarvis otsustavamaid meetmeid CO2 süsinikdioksiidi heitkoguse vähendamiseks ühenduses.⎢2422/2001 põhjendus 10(8) Lisaks nimetatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 1998. aasta otsuses nr 2179/98/EÜ Euroopa Ühenduse keskkonna- ja säästva arengu alase tegevusprogrammi „Säästvuse suunas“ läbivaatamise kohta[11] energiaga seotud keskkonnanõuetes prioriteetseks seadmete energiatõhususe märgistamist.⎢2422/2001 põhjendus 11(9) Nõukogu 7. detsembri 1998. aasta resolutsioonis Euroopa Ühenduse energiatõhususe kohta[12] kutsutakse üles senisest enam kasutama seadmete ja varustuse märgistamist.⎢2422/2001 põhjendus 12(10) Soovitav on igal võimalusel energiatõhususe nõudeid, märgistust ja testimisviise kooskõlastada.⎢2422/2001 põhjendus 13(11) Suurema osa energiatõhusate kontoriseadmete hind on tavapärane või pisut kõrgem ning paljudel juhtudel võivad need lisakulu küllalt lühikese aja jooksul elektrisäästu kaudu tasa teha. Energiasäästu ning CO2 süsinikdioksiidi heitkoguse vähendamise eesmärke on seepärast selles valdkonnas võimalik saavutada majanduslikult tasuval viisil, tarbijaid ja tööstust kahjustamata.⎢2422/2001 põhjendus 14 (kohandatud)?uus(12) Kontoriseadmetega kaubeldakse kogu maailmas. Kõnealuste seadmetegaNimetatud inventariga rahvusvahelist kauplemist ja nendegasellega seotud keskkonnakaitset soodustab Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse √ vahel ... 2006. aastal sõlmitud ∏ leping kontoriseadmete energiatõhususemärgistuse programmide kooskõlastamise kohta.[13] Käesoleva määruse eesmärk on nimetatud √ Kõnealust lepingut ∏ lepingu rakendamine √ tuleks rakendada ∏ ühenduses.⎢2422/2001 põhjendus 15 (kohandatud)?uus(13) Kogu maailmas kasutatava Energy Stari märgistust kasutatakse kogu maailmas.e nõuete mõjutamiseks √Energy Stari märgistussüsteemi nõuete mõjutamiseks ∏ peaks ühendus osalema nimetatud märgistussüsteemisosalema ning koostama vajalikud tehnilised spetsifikatsioonid. Ühendus peab siiski teostama korrapärast läbivaatust, et kontrollida, kas kehtestatud tehnilised kriteeriumid on küllalt nõudlikud ning võtavad piisavalt arvesse ühenduse muresid. ð Kehtestades koos Ameerika Ühendriikide Keskkonnakaitse Agentuuriga tehnilised kriteeriumid, peaks komisjon seadma eesmärgiks saavutada nõudlikud energiatõhususe tasemed. ï⎢2422/2001 põhjendus 16(14) Kontoriseadmete energiatõhususemärgistuse programmi nõuetekohaseks rakendamiseks, tootjatele ausate konkurentsitingimuste tagamiseks ning tarbijate õiguste kaitseks on tarvis tõhusat järelevalvesüsteemi.⎢2422/2001 põhjendus 17 (kohandatud)(15) Käesolevat määruste reguleerimisala piirdub √ kohaldatakse ainult ∏ kontoriseadmetega suhtes.⎢2422/2001 põhjendus 18(16) Nõukogu 22. septembri 1992. aasta direktiiv 92/75/EMÜ kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses[14] ei ole kõige sobilikum õigusakt kontoriseadmete jaoks. Kontoriseadmete energiatõhususe edendamise majanduslikult kõige tulusam viis on vabatahtlik märgistusprogramm.⎢2422/2001 põhjendus 19 (kohandatud)?uus(17) Süsteemi tõhusaks ja erapooletuks rakendamiseks tuleb asjakohasele organile, milleks on Euroopa Ühenduse Energy Stari Komisjon (ECESB), anda ülesanne osaleda √ ühiste ∏ tehniliste spetsifikatsioonide kindlaksmääramisel ja läbivaatamisel. ECESBsse peaksid kuuluma liikmesriikidelikud esindajad ð ja huvitatud isikute esindajad ï .⎢2422/2001 põhjendus (20)(18) On vaja tagada, et kontoriseadmete energiatõhususemärgistuse programm oleks järjepidev ja kooskõlas ühenduse poliitika ning ühenduse teiste märgistus- ja kvaliteedi sertifitseerimise süsteemidega, mis on kehtestatud näiteks direktiiviga 92/75/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1980/2000 ühenduse muudetud ökomärgise andmise süsteemi kohta.[15]∫uus(19) Energiatõhususmärgistuse programm peaks täiendama meetmeid, mis on võetud seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiiviga 2005/32/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/42/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 96/57/EÜ ja 2000/55/EÜ.[16] On vaja tagada Energy Stari ja ökodisaini süsteemide järjepidevus ja kooskõlastatus.⎢2422/2001 põhjendus (21) (kohandatud)(20) Soovitav on kooskõlastada √ [...] 2006. aasta lepingul põhinev ∏ ühenduse Energy Stari programm ja teised kontoriseadmete vabatahtlikud energiamärgistuse süsteemid kooskõlla viia, et vältida tarbijate eksitamist ja võimalikkue turumoonutusti.⎢2422/2001 põhjendus (22) (kohandatud)(21) Tuleb tagada √ Energy Stari ∏ süsteemi rakendamise läbipaistvus ja kooskõla vastavate rahvusvaheliste standarditega, et kergendada ühenduseväliste tootjate ja eksportijate juurdepääsu süsteemile ja selles osalemist,.∫uus(22) Käesolevas määruses võetakse arvesse ühenduses Energy Stari programmi esialgsel rakendamisajal omandatud kogemusi,⎢ 2422/2001ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1 Eesmärgid⎢2422/2001/EMÜ (kohandatud)Käesoleva määrusega kehtestatakse ühenduse kontoriseadmete energiatõhususemärgistuse programmi (edaspidi „Energy Stari programm“) eeskirjad, nagu need on ette nähtud Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise lepinguga kontoriseadmete energiatõhususemärgistuse programmide kooskõlastamise kohta (edaspidi „leping“). Osavõtt Energy Star'i programmist on vabatahtlik.⎢ 2422/2001Artikkel 2 RakendusalaKäesolevat määrust kohaldatakse kontoriseadmetele suhtes, mis kuuluvad lepingu C lisas nimetatud tooterühmadesse, ilma et see mõjutaks nimetatud lisa muutmist kooskõlas lepingu X artikligakui lepingu X artikli kohastest muudatustest ei tulene teisiti.Artikkel 3MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:⎢2422/2001/EMÜ (kohandatud)a) ühine logo – √ lepingu I ∏ lisas esitatud märk;⎢ 2422/2001 (kohandatud)b) programmis osalejad – tootjad, koostajad, eksportijad, importijad, jaemüüjad ja üksused, kes soovivad edendada Energy Stari programmi √ ühistele ∏ spetsifikatsioonidele vastavaid kindlaksmääratud energiatõhusaid kontoriseadmeid ning on otsustanud osaleda Energy Stari programmis, end selleks komisjoni juures registreerides;⎢2422/2001/EMÜ (kohandatud)ð uusc) √ ühised ∏ spetsifikatsioonid – energiatõhususe ja talitlusega seotud nõuded, sealhulgas testimisviisid, mida kasutatakse, et kindlaks määrata, kas energiatõhusad kontoriseadmed on kõlblikud, et neil kasutada ühist logo.Artikkel 4Üldpõhimõtted1. Energy Stari programm kooskõlastatakse vajaduse korral ühenduse teiste märgistus- või kvaliteedi sertifitseerimise süsteemidega ning selliste süsteemidega nagu on eelkõige määrusega (EMÜ) nr 880/92 kehtestatud ühenduse ökomärgise andmise süsteem, ning direktiiviga 92/75/EMÜ kehtestatud kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamine märgistuses ja ühtses tootekirjelduses ð ning direktiivi 2005/32/EÜ rakendusmeetmed. ï⎢ 2422/20012. Ühist logo võivad programmis osalejad ning teised üksused kasutada oma kontoriseadmetel ning nendega seotud reklaamides.⎢2422/2001/EMÜ (kohandatud)√ 3. Osavõtt Energy Stari programmist on vabatahtlik. ∏3. 4. Kontoriseadmed, millel Ameerika Ühendriikide Keskkonnakaitse Agentuur keskkonnakaitseamet ( United States Environmental Protection Agency ) on lubanud kasutada ühist logo, loetakse käesolevale määrusele vastavaks, kui ei pole tõendatud vastupidist.⎢ 2422/20014. 5. Ilma et see piiraksmõjutaks vastavushindamismenetlust ja vastavusmärgistust käsitlevate ühenduse eeskirjadenormide ja/või ühenduse ning kolmandate riikide vahel ühenduse turule juurdepääsu kohta sõlmitud rahvusvaheliste lepingute kohaldamist, võivad komisjon või liikmesriigid ühenduse turule toodavaid käesoleva määrusega hõlmatud tooteid kontrollida, et teha kindlaks nende vastavus määruse nõuetele.Artikkel 5Programmis osalejate registreerimine1. Programmis osalemise taotlused esitatakse komisjonile.⎢2422/2001/EMÜ (kohandatud)?uus2. Otsuse taotleja programmis osalejaks lubamise kohta teeb komisjon pärast kontrollimist, kas taotleja on nõustunud täitma lepingu B lisas sisalduvaid juhiseid √ ühise ∏ logo kasutajale. Komisjon avaldab korrapäraselt programmis osalejate ajakohastatud loetelunimekirja ð Internetis ï ning edastab selle liikmesriikidele.Artikkel 6 Müügiedendus ja teave1. Komisjon koostöös liikmesriikide ja ECESB liikmetega soodustab igati ühise logo kasutamist teadlikkuse tõstmise ja teabekampaaniate korraldamisega tarbijatele, tootjatele, hulgimüüjatele, jaemüüjatele ja üldsusele.2. Iga liikmesriik püüab kõiki võimalikke ühenduse vahendeid kasutades tagada, et tarbijad ja teised huvitatud isikud oleksid Energy Star'i programmist teadlikud ning et neil oleks juurdepääs sellega seotud üksikasjalikule teabele.3. Et soodustada ühise logoga √ energiatõhusate ∏ kontoriseadmete soetamist, näitavad komisjon ja teised ühenduse institutsioonid ning siseriikliku tasandi ametiasutused eeskuju, soodustades kontoriseadmetele √ hankimisele ∏ esitatavate tingimuste kehtestamiselga energiatõhususe nõudeid, mis on vähemalt samaväärsed Energy Stari √ ühiste ∏ spetsifikatsioonidega, ilma et see mõjutaks ühenduse ja siseriiklikuliikmesriigi õiguse või majanduslike kriteeriumide kohaldamist.⎢ 2422/2001Artikkel 7Teised vabatahtlikud märgistussüsteemid1. Liikmesriikide olemasolevad ja uued vabatahtlikud kontoriseadmete energiamärgistuse süsteemid võib Energy Stari programmi kõrval kasutusse jätta.2. Komisjon ja liikmesriigid astuvad samme, et tagada Energy Stari programmi ja siseriiklike süsteemide ning teiste ühenduse või liikmesriikide märgistussüsteemide vajalik kooskõlastamine.⎢2422/2001/EMÜ (kohandatud) (uus)Artikkel 8Euroopa Ühenduse Energy Stari Komisjon1. Komisjon loob Euroopa Ühenduse Energy Stari Komisjoni (ECESB), millesse kuuluvad artiklis 9 nimetatud siseriiklikud esindajad ning asjassepuutuvad huvitatud isikudpooled. ECESB jälgib Energy Stari programmi rakendamist ühenduses ning vajaduse korral nõustab ja abistab komisjoni tema juhtimisfunktsiooni täitmisel.2. Pärast ühe aasta möödumist käesoleva määruse jõustumisest ning edaspidi iga aasta järel koostab ECESB aruande ühist logo kandvate toodete turuhõlvamise ning energiatarbimist vähendada võimaldava tehnoloogia kohta.3. 2. Komisjon tagab, et ECESB järgib oma tegevuses võimaluste piires iga kontoriseadmete rühma suhtes põhimõtet, et kõik, kelle huvid on teatava tooterühmaga seotud, näiteks tootjad, jaemüüjad, importijad, keskkonnakaitsjate rühmad ja tarbijaorganisatsioonid, osalevad tasakaalustatult.⎢ 2422/20014. 3. Komisjon kehtestab ECESB töökorra, võttes arvesse liikmesriikide esindajate arvamust ECESBs.⎢2422/2001/EMÜ (uus)Komisjon teavitab ECESB tegevusest Euroopa Parlamenti ja nõukogu.⎢2422/2001/EMÜ (kohandatud)Artikkel 9 SiserRiiklikud esindajadIga liikmesriik määrab vastavalt vajadusele siseriikliku energiapoliitika eksperdid, asutused või isikud (edaspidi „siseriiklikud esindajad“), kes vastutavad käesoleva määrusega ettenähtud ülesannete täitmise eest. Kui on määratud rohkem kui üks siseriiklik esindaja, määrab liikmesriik kindlaks nende esindajate vastavad volitused ning nende suhtes kehtivad kooskõlastamisnõuded.⎢2422/2001 (kohandatud)Artikkel 10TööplaanVastavalt artiklis 1 sätestatud eesmärkidele kehtestab komisjon kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest tööplaani ning esitab selle pärast ECESBga konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Tööplaani kuulub Energy Stari programmi arengustrateegia, milles kinnitatakse järgmiseks kolmeks aastaks:⎢ 2422/2001a) energiatõhususe parandamise eesmärgid, pidades silmas tarbija ja keskkonna võimalikult täieliku kaitstuse vajadust ning turu hõlvamist, mida Energy Stari programm peaks püüdma ühenduse tasandil saavutada,;b) mittetäielik loetelu kontoriseadmetest, mis tuleks esmajärjekorras kaasata Energy Stari programmi,;⎢2422/2001/EMÜ (uus)üldettepanekud õppe- ja müügiedenduskampaaniate ning muude vajalike meetmete kohta,⎢ 2422/2001c) ettepanekud Energy Stari programmi ning liikmesriikide muude vabatahtlike energiamärgistussüsteemide kooskõlastamise ja koostoimimise kohta.⎢2422/2001 (kohandatud)?uusTööplaani vaadatakse läbi korrapäraselt.ð vähemalt kord aastas. See tehakse avalikult kättesaadavaks. ïEsimest korda vaadatakse see läbi hiljemalt 12 kuud pärast selle esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning sellest alates iga 12 kuu järel.Artikkel 11 Ettevalmistused tehniliste kriteeriumide läbivaatamiseks1. Lepingu C lisaga hõlmatud kontoriseadmete gruppide ja √ ühiste ∏ spetsifikatsioonide läbivaatuse ettevalmistamiseks ning enne esialgse ettepaneku projekti esitamist või USEPAle vastamist kooskõlas lepinguga ning nõukogu 14. mai 2001. aasta otsusega [...] 2001/469/EÜ, mis käsitleb Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse kontoriseadmete energiatõhususe märgistusprogrammide kooskõlastamise lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel,[17] tuleb astuda järgmised sammud võtta lõigetes 2, 3 ja 4 kehtestatud meetmed.1. 2. Komisjon võib taotleda ECESBlt lepingu ð või toote ühiste spetsifikatsioonide läbivaatamise ï muutmise ettepanekute tegemist. ð Komisjon võib teha ECESBile ettepaneku vaadata läbi toote ühised spetsifikatsioonid või leping ï. ECESB võib komisjonile soovitusi anda ð ettepaneku teha ï ka omal algatusel.⎢ 2422/20012. 3. Komisjon konsulteerib ECESBga, kui ta on USEPAlt saanud lepingu muutmise ettepaneku.⎢2422/2001 (kohandatud)?uus3. Kui ECESB esitab komisjonile arvamuse, võtab ta arvesse otstarbekus- ja turu-uuringute tulemusi ning olemasolevaid energiatarbimise vähendamise tehnoloogiaid.4. Komisjon võtab eelkõige arvesse sihti kehtestada kõrgetasemelised √ nõudlikud ∏ tehnilised √ ühised ∏ spetsifikatsioonid, ð nagu on ette nähtud lepingu I artikli lõikega 4, ï pidades silmas √ et vähendada ∏ energiatarbimiste vähendamiseks olemasolevat tehnoloogiat ja kaasnevaid kulusid √ nõuetekohaselt arvesse võttes ∏ , mida on analüüsitud artikli 8 lõikes 2 nimetatud ECESB aruandes.Artikkel 12 Turujärelevalve ja kuritarvituste vältimine⎢ 2422/20011. Ühist logo võib kasutada üksnes lepinguga hõlmatud toodetel ning kooskõlas lepingu B lisas sisalduvate juhistega logo kasutajale.⎢2422/2001 (kohandatud)2. Käesolevaga Kkeelatakse vale või eksitav reklaam või sellise märgise või logo kasutamine, mida võib segi ajada käesoleva määrusega kehtestatava ühise logoga.3. Komisjon tagab ühise logo nõuetekohase kasutamise, võttes või kooskõlastades lepingu VIII artikli lõigetes 2, 3 ja 4 kirjeldatud meetmeid. Liikmesriigid võtavad vajaduse korral meetmeid, et tagada oma territooriumil käesoleva määruse järgimine, ning teavitavad komisjoni. Liikmesriigid võivad edastada komisjonile tõendid programmis osalejate ning muude isikute rikkumiste kohta, et komisjon saaks ise meetmeid võtta.Artikkel 13 RakendamineLiikmesriigid teatavad komisjonile 12 kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest, milliseid meetmeid nad on võtnud, et tagada selle järgimine.Artikkel 14 13 LäbiÜlevaatamineEnne kui lepinguosalised hakkavad arutavadma lepingu uuendamist vastavalt selle XII artiklile, hindab komisjon Energy Stari programmi selle toimimise käigus saadud kogemustest lähtuvalt.Komisjon esitab 15. jaanuariks 2005 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ühenduse kontoriseadmete turu energiatõhususe kohta, andes hinnangu Energy Star'i programmi tõhususele ning tehes vajaduse korral ettepanekuid programmi täiendamiseks. Aruandes vaadeldakse ka EL ja USA dialoogi tulemust ning eelkõige küsimust, kas Energy Star'i spetsifikatsioonid on piisavalt tõhusad.⎢Artikkel 14 Kehtetuks tunnistamineMäärus (EÜ) nr 2422/2001 tunnistatakse kehtetukson kehtetuks tunnistatud.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid tuleb lugeda vastavalt lisas esitatud vastavustabelile.⎢2422/2001 (kohandatud)Artikkel 15 LõppsättedKäesolev määrus jõustub 30. √ 20. ∏ päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja⎢2422/2001 (kohandatud)LisaENERGY STAR'I LOGOLISA [tuleb täiendada]Määrus 2422/2001 | Käesolev määrus |Artikli 6 lõige 1 | – |Artikli 6 lõige 2 | – |Artikli 6 lõige 3 | Artikkel 6 |Artikli 8 lõige 2 | – |Artikli 8 lõige 3 | Artikli 8 lõige 2 |Artikli 8 lõige 4 | Artikli 8 lõige 3 |Artikli 8 lõige 5 | – |Artikli 10 kolmas taane | – |Artikli 10 neljas taane | Artikli 10 punkt c |Artikli 10 teise lõigu viimane lause | – |– | Artikli 10 teise lõigu viimane lause |Artikli 11 punkt 3 | – |– | Artikli 11 lõige 3 |Artikkel 13 | – |Artikli 14 esimene lõik | Artikkel 13 |Artikli 14 teine lõik | – |– | Artikkel 14 |Lisa | – |________________[1] KOM(2006) 140 lõplik.[2] SEC(2006) 381 lõplik.[3] KOM(2005) 265 lõplik.[4] Institutsioonidevaheline kokkulepe, 28. märts 2001, õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta, EÜT C 77, 28.3.2002.[5] EÜT C 150 E, 30.5.2000, p. 73 and EÜT C 180 E, 26.6.2001, p. 262 [...].[6] EÜT C 204, 18.7.2000, p. 18[...].[7] EÜT C [...].[8] Euroopa Parlamendi 1. veebruari 2001. aasta arvamus (EÜT C 267, 21.9.2001, lk 49), nõukogu 31. mai 2001. aasta ühine seisukoht (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2001. aasta otsus ELT C [...].[9] EÜT L 332, 15.12.2001, lk 1.[10] ELT L 157, 9.6.1989, lk 32.[11] EÜT L 275, 10.10.1998, lk 1.[12] EÜT C 394, 17.12.1998, lk 1.[13] ELT [...].[14] EÜT L 297, 13.10.1992, lk 16.[15] EÜT L 237, 21.9.2000, lk 1.[16] ELT L 191, 22.7.2005, lk 29.[17] EÜT 172, 26.6.2001, lk. 1 ELT [...].


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 |
 22010A0825(01)
 Protocol de modificare a Acordului privind transportul aerian între Statele Unite ale Americii și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, semnat la 25 și 30 aprilie 2007
 Jurnalul Oficial L 223 , 25/08/2010 p. 3 - 19
 Protocolde modificare a Acordului privind transportul aerian între Statele Unite ale Americii și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, semnat la 25 și 30 aprilie 2007STATELE UNITE ALE AMERICII (denumite în continuare "Statele Unite"),pe de o parte, șiREGATUL BELGIEI,REPUBLICA BULGARIA,REPUBLICA CEHĂ,REGATUL DANEMARCEI,REPUBLICA FEDERALĂ GERMANIA,REPUBLICA ESTONIA,IRLANDA,REPUBLICA ELENĂ,REGATUL SPANIEI,REPUBLICA FRANCEZĂ,REPUBLICA ITALIANĂ,REPUBLICA CIPRU,REPUBLICA LETONIA,REPUBLICA LITUANIA,MARELE DUCAT AL LUXEMBURGULUI,REPUBLICA UNGARĂ,MALTA,REGATUL ȚĂRILOR DE JOS,REPUBLICA AUSTRIA,REPUBLICA POLONĂ,REPUBLICA PORTUGHEZĂ,ROMÂNIA,REPUBLICA SLOVENIA,REPUBLICA SLOVACĂ,REPUBLICA FINLANDA,REGATUL SUEDIEI,REGATUL UNIT AL MARII BRITANII ȘI IRLANDEI DE NORD,fiind părți la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și state membre ale Uniunii Europene (denumite în cele ce urmează "statele membre"),și UNIUNEA EUROPEANĂ,pe de altă parte,INTENȚIONÂND să dezvolte cadrul stabilit prin Acordul privind transportul aerian între Statele Unite ale Americii și Comunitatea Europeană și statele sale membre, semnat la 25 și 30 aprilie 2007 (denumit în continuare "acordul"), cu obiectivul de a deschide accesul la piețe și de a optimiza beneficiile consumatorilor, ale companiilor aeriene, ale angajaților și ale comunităților de ambele părți ale Atlanticului;ÎNDEPLININDU-ȘI mandatul prevăzut la articolul 21 din acord de a negocia cu promptitudine un acord în a doua etapă, care să aducă progrese în sensul îndeplinirii acestui obiectiv;RECUNOSCÂND că Uniunea Europeană a înlocuit Comunitatea Europeană și i-a succedat acesteia în urma intrării în vigoare, la 1 decembrie 2009, a Tratatului de la Lisabona de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului de instituire a Comunității Europene și că, de la acea dată, toate drepturile și obligațiile Comunității Europene, precum și toate referirile la aceasta din cadrul acordului se aplică Uniunii Europene,CONVIN SĂ MODIFICE ACORDUL DUPĂ CUM URMEAZĂ:Articolul 1DefinițiiArticolul 1 din acord se modifică după cum urmează:1. După alineatul (2), se introduce următoarea definiție:"(2a) "constatarea naționalității" înseamnă constatarea că un transportator aerian care propune furnizarea de servicii în temeiul prezentului acord îndeplinește cerințele articolului 4 cu privire la proprietatea, controlul efectiv și sediul principal ale acestuia;".2. După alineatul (3), se introduce următoarea definiție:"(3a) "constatarea capacității" înseamnă constatarea că un transportator aerian care propune furnizarea de servicii în temeiul prezentului acord are capacitate financiară suficientă și expertiză managerială corespunzătoare pentru furnizarea serviciilor respective și este dispus să respecte actele cu putere de lege, actele administrative și cerințele care reglementează furnizarea acestor servicii;".Articolul 2Recunoașterea reciprocă a constatărilor în temeiul legii referitoare la capacitatea și naționalitatea companiilor aerieneDupă articolul 6, se inserează un nou articol 6a, după cum urmează:"Articolul 6aRecunoașterea reciprocă a constatărilor în temeiul legii referitoare la capacitatea și naționalitatea companiilor aeriene(1) La primirea unei cereri pentru obținerea autorizației de operare de la un transportator aerian al uneia dintre părți, în temeiul articolului 4, autoritățile aeronautice ale celeilalte părți recunosc orice constatare în temeiul legii referitoare la capacitate și/sau la naționalitate făcută de autoritățile aeronautice ale primei părți cu privire la transportatorul aerian în cauză ca și cum constatarea respectivă ar fi fost făcută de propriile sale autorități aeronautice și nu solicită informații suplimentare în acest sens, cu excepția situațiilor menționate la litera (a) de mai jos:(a) în cazul în care, după primirea unei cereri pentru obținerea unei autorizații de operare din partea unui transportator aerian sau după acordarea unei astfel de autorizații, autoritățile aeronautice ale părții care primește cererea au un motiv întemeiat să creadă că, în ciuda constatării făcute de autoritățile aeronautice ale celeilalte părți, nu au fost respectate condițiile prevăzute la articolul 4 din prezentul acord pentru acordarea autorizațiilor sau permiselor corespunzătoare, acestea informează de îndată autoritățile respective, justificându-și în mod corespunzător alegațiile. În această situație, fiecare dintre părți poate solicita consultări, la care ar trebui să participe și reprezentanți ai autorităților aeronautice relevante, și/sau informații suplimentare cu privire la situația în cauză; aceste solicitări trebuie satisfăcute cât de curând posibil. Dacă situația rămâne nesoluționată, oricare dintre părți poate sesiza Comitetul mixt cu privire la această situație;(b) prezentul articol nu se aplică constatărilor în temeiul legii referitoare la certificatele sau licențele de siguranță, la măsurile de securitate sau la asigurări.(2) Fiecare parte informează cealaltă parte în prealabil, dacă este posibil, sau ulterior, dar cât mai curând posibil, prin intermediul Comitetului mixt, cu privire la orice modificare substanțială a criteriilor pe care le aplică atunci când face constatările menționate la alineatul (1). În cazul în care partea care primește cererea solicită consultări cu privire la modificările respective, consultările se desfășoară în cadrul Comitetului mixt în termen de 30 de zile de la data cererii, cu excepția cazului în care părțile hotărăsc altfel. Dacă, în urma acestor consultări, partea care a primit cererea consideră că criteriile revizuite ale celeilalte părți nu sunt satisfăcătoare pentru recunoașterea reciprocă a constatărilor în temeiul legii, partea care a primit cererea poate notifica celeilalte părți suspendarea aplicării alineatului (1). Suspendarea poate fi revocată în orice moment de către partea care a primit cererea. Comitetul mixt este informat în consecință."Articolul 3MediulArticolul 15 din acord se elimină integral și se înlocuiește cu următorul text:"Articolul 15Mediul(1) Părțile recunosc importanța protejării mediului în contextul dezvoltării și punerii în aplicare a politicii aeronautice internaționale, prin evaluarea atentă a raportului dintre costurile și beneficiile măsurilor de protecție a mediului în procesul de elaborare a politicii respective și, dacă este cazul, prin propunerea de comun acord a unor soluții globale eficiente. Prin urmare, părțile intenționează să conlucreze pentru a limita sau a reduce, în mod rezonabil din punct de vedere economic, impactul aviației internaționale asupra mediului.(2) Atunci când o parte analizează măsuri propuse de mediu la nivel regional, național sau local, aceasta ar trebui să estimeze posibilele efecte negative asupra exercitării drepturilor prevăzute în prezentul acord și, dacă măsurile respective sunt adoptate, ar trebui să ia măsuri adecvate pentru a atenua orice astfel de efecte negative. La cererea uneia dintre părți, cealaltă parte furnizează o descriere a măsurilor de evaluare și de atenuare.(3) În cazul adoptării unor măsuri de protecție a mediului, trebuie respectate standardele de protecție a mediului în aviație adoptate de Organizația Aviației Civile Internaționale în anexele la convenție, în afara cazurilor în care au fost făcute notificări privind diferențe față de aceste norme. Părțile aplică orice măsură de protecție a mediului care influențează serviciile aeriene prevăzute în prezentul acord, în conformitate cu articolul 2 și cu articolul 3 alineatul (4) din prezentul acord.(4) Părțile reiterează angajamentul statelor membre și al Statelor Unite de a aplica principiul abordării echilibrate.(5) Următoarele dispoziții se aplică în cazul impunerii de noi restricții obligatorii de operare referitoare la zgomot pe aeroporturile cu mai mult de 50000 de mișcări de aeronave civile subsonice cu reacție pe an calendaristic:(a) autoritățile competente ale unei părți oferă părților interesate posibilitatea ca opiniile lor să fie luate în considerare în cadrul procesului decizional;(b) introducerea oricărei noi restricții de operare de către una dintre părți se comunică celeilalte părți cu cel puțin 150 de zile înainte de intrarea în vigoare a restricției respective. La cererea celeilalte părți, acesteia i se va pune neîntârziat la dispoziție un raport scris în care se precizează motivele pentru care a fost introdusă restricția de operare, obiectivul de mediu stabilit pentru aeroportul respectiv și măsurile avute în vedere pentru îndeplinirea acestuia. Raportul include de asemenea evaluarea relevantă a costurilor și beneficiilor probabile aferente diverselor măsuri avute în vedere;(c) restricțiile de operare nu trebuie să fie: (i) discriminatorii, (ii) mai restrictive decât este necesar pentru atingerea obiectivului de mediu stabilit pentru un anumit aeroport și (iii) arbitrare.(6) Părțile acceptă și încurajează schimbul de informații și dialogul periodic între experți, în special prin canalele de comunicare existente, cu scopul de a consolida cooperarea, în conformitate cu actele cu putere de lege și actele administrative aplicabile, cu privire la reducerea impactului aviației internaționale asupra mediului și la soluțiile de atenuare, inclusiv:(a) cercetarea și dezvoltarea unor tehnologii ecologice în domeniul aviației;(b) îmbunătățirea cunoștințelor științifice referitoare la impactul emisiilor din sectorul aviatic în vederea luării unor decizii politice mai avizate;(c) introducerea de inovații în domeniul managementului traficului aerian în vederea reducerii impactului aviației asupra mediului;(d) cercetarea și crearea de combustibili alternativi durabili pentru aviație; și(e) schimbul de opinii cu privire la probleme și opțiuni în cadrul forurilor internaționale care abordează efectele aviației asupra mediului, inclusiv coordonarea pozițiilor, dacă este necesar.(7) La solicitarea părților, Comitetul mixt, asistat de experți, depune eforturi pentru a elabora recomandări care să abordeze eventualele suprapuneri sau problemele de coerență apărute între măsurile bazate pe piață referitoare la emisiile din sectorul aviatic, puse în aplicare de către părți pentru a evita dublarea măsurilor și a costurilor și pentru a reduce cât mai mult posibil sarcinile administrative ale companiilor aeriene. Recomandările respective se pun în aplicare sub rezerva aprobării sau a ratificării la nivel intern, după cum este necesar în fiecare dintre părți.(8) În cazul în care una dintre părți consideră că un aspect care implică protecția mediului în aviație, inclusiv noi măsuri propuse, ar putea pune probleme aplicării sau punerii în aplicare a prezentului acord, partea respectivă poate solicita o reuniune a Comitetului mixt, astfel cum se prevede la articolul 18, pentru a analiza aspectul respectiv și a găsi soluții adecvate la preocupările considerate legitime."Articolul 4Dimensiunea socialăDupă articolul 17, se introduce un nou articol 17a, după cum urmează:"Articolul 17aDimensiunea socială(1) Părțile recunosc importanța dimensiunii sociale a acordului și beneficiile care decurg din deschiderea piețelor însoțită de menținerea unor standarde ridicate în domeniul muncii. Oportunitățile create prin prezentul acord nu sunt menite să submineze standardele în domeniul muncii sau drepturile și principiile legate de muncă prevăzute în legislația părților.(2) Principiile stipulate la alineatul (1) ghidează părțile în punerea în aplicare a acordului, inclusiv analizarea periodică a efectelor sociale ale acestuia de către Comitetul mixt, în conformitate cu articolul 18, și găsirea unor soluții adecvate la preocupările considerate legitime."Articolul 5Comitetul mixtLa articolul 18 din acord se elimină integral alineatele (3), (4) și (5) și se înlocuiesc cu următorul text:"(3) Comitetul mixt examinează, după caz, punerea în aplicare globală a acordului, inclusiv eventualele efecte ale obligațiilor privind infrastructurile aeroportuare asupra exercitării drepturilor prevăzute la articolul 3, efectele măsurilor de securitate luate în temeiul articolului 9, efectele asupra condițiilor concurențiale, inclusiv în domeniul sistemelor informatizate de rezervare, și eventualele efecte sociale ale punerii în aplicare a acordului. De asemenea, comitetul mixt analizează în permanență aspectele sau propunerile individuale care, în opinia oricăreia dintre părți, afectează sau ar putea afecta operațiunile efectuate în temeiul acordului, cum ar fi cerințele de reglementare contradictorii.(4) Comitetul mixt dezvoltă cooperarea și prin:(a) luarea în considerare a domeniilor susceptibile a fi incluse în acord, inclusiv recomandările pentru introducerea unor eventuale modificări în textul acordului;(b) luarea în considerare a efectelor sociale ale punerii în aplicare a acordului și elaborarea unor soluții adecvate la preocupările considerate legitime;(c) inventarierea aspectelor legate de subvențiile sau ajutoarele de stat ridicate de cele două părți în cadrul Comitetului mixt;(d) adoptarea de comun acord a deciziilor referitoare la orice aspect legat de aplicarea articolului 11 alineatul (6);(e) elaborarea, la cererea părților, a unor măsuri privind recunoașterea reciprocă a constatărilor în temeiul legii;(f) încurajarea cooperării între autoritățile competente ale părților în eforturile depuse pentru dezvoltarea sistemelor lor de management al traficului aerian, în vederea optimizării interoperabilității și compatibilității sistemelor respective, reducând costurile și sporind siguranța, capacitatea și performanțele de mediu ale acestora;(g) promovarea elaborării de propuneri de proiecte și inițiative comune în domeniul siguranței aviației, inclusiv cu țările terțe;(h) încurajarea cooperării strânse și permanente între autoritățile competente ale părților din domeniul securității aviației, inclusiv a inițiativelor de a dezvolta proceduri de securitate care facilitează transportul de pasageri și de marfă fără a compromite securitatea;(i) analizarea modului în care actele cu putere de lege, actele administrative și practicile părților în domeniile menționate în anexa 9 la convenție (Facilitarea) pot afecta exercitarea drepturilor prevăzute în prezentul acord;(j) încurajarea schimburilor la nivel de specialiști privind noile inițiative și progrese legislative și de reglementare, inclusiv în materie de securitate, siguranță, mediu, infrastructură în domeniul aviației (inclusiv sloturile orare) și protecția consumatorilor;(k) încurajarea consultărilor, atunci când este cazul, cu privire la aspectele legate de transportul aerian care fac obiectul dezbaterilor din cadrul organizațiilor internaționale și al discuțiilor cu țările terțe, inclusiv discutarea posibilității de a adopta o poziție comună; și(l) adoptarea de comun acord a deciziilor menționate la articolul 1 alineatul (3) și la articolul 2 alineatul (3) din anexa 4.(5) Părțile au obiectivul comun de a optimiza beneficiile consumatorilor, ale companiilor aeriene, ale angajaților și ale comunităților de ambele părți ale Atlanticului prin extinderea prezentului acord astfel încât să includă și țări terțe. În acest scop, Comitetul mixt examinează, în funcție de necesități, condițiile și procedurile necesare, inclusiv eventualele modificări care ar trebui aduse prezentului acord, pentru a permite aderarea țărilor terțe la acesta."Articolul 6Extinderea în continuare a oportunitățilorArticolul 21 se elimină integral și se înlocuiește cu următorul text:"Articolul 21Extinderea oportunităților(1) Părțile se angajează să susțină obiectivul comun de a continua eliminarea barierelor din calea accesului la piață, pentru a optimiza beneficiile consumatorilor, ale companiilor aeriene, ale angajaților și ale comunităților de ambele părți ale Atlanticului, inclusiv lărgirea accesului companiilor aeriene ale acestora la piețele mondiale de capital, astfel încât să reflecte mai bine realitățile unei industrii aeronautice globale, consolidarea sistemului de transport aerian transatlantic și constituirea unui cadru care va încuraja alte țări să-și deschidă propriile piețe de servicii de transport aerian.(2) Având în vedere obiectivul comun menționat la alineatul (1) și pentru îndeplinirea responsabilităților care-i revin în temeiul articolului 18, de a supraveghea punerea în aplicare a prezentului acord, Comitetul mixt analizează anual progresele realizate, inclusiv în ceea ce privește modificările legislative menționate în prezentul articol. Comitetul mixt dezvoltă în acest sens un proces de cooperare cuprinzând recomandări adecvate adresate părților. Uniunea Europeană și statele sale membre vor permite ca Statele Unite sau resortisanții acestora să dețină o parte majoritară și controlul efectiv asupra companiilor lor aeriene, în baza principiului reciprocității, în cazul în care Comitetul mixt confirmă faptul că actele cu putere de lege și actele administrative ale Statelor Unite permit, la rândul lor, statelor membre sau resortisanților acestora să dețină o parte majoritară și controlul efectiv asupra companiilor aeriene americane.(3) În cazul în care Comitetul mixt confirmă în scris, în conformitate cu articolul 18 alineatul (6), că actele cu putere de lege și actele administrative ale fiecărei părți permit celeilalte părți sau resortisanților acesteia să dețină o parte majoritară și controlul efectiv asupra companiilor aeriene ale sale:(a) secțiunea 3 din anexa 1 la acord încetează să mai producă efecte;(b) companiile aeriene ale Statelor Unite au dreptul să furnizeze servicii de transport combinat de pasageri pe curse regulate, între puncte din Uniunea Europeană și statele sale membre și alte cinci țări, fără a deservi un punct de pe teritoriul Statelor Unite. Țările respective sunt stabilite de Comitetul mixt în termen de 1 an de la data semnării prezentului protocol. Comitetul mixt poate modifica lista sau poate mări numărul acestor țări; și(c) dispozițiile articolului 2 din anexa 4 la acord ("Proprietatea și controlul asupra companiilor aeriene din țările terțe") încetează să mai producă efecte, fiind înlocuite cu dispozițiile anexei 6 la acord cu privire la companiile aeriene din țările terțe deținute și controlate de către Statele Unite sau resortisanții acestora.(4) În cazul în care Comitetul mixt confirmă în scris, în conformitate cu articolul 18 alineatul (6), că actele cu putere de lege și actele administrative ale Uniunii Europene și ale statelor membre ale acesteia privind impunerea de restricții de operare referitoare la zgomot pe aeroporturile cu mai mult de 50000 de mișcări anuale ale avioanelor civile subsonice cu reacție stipulează că Comisia Europeană are autoritatea de a analiza procesul înainte de impunerea acestor măsuri și, în cazul în care nu este convinsă că au fost urmate procedurile corespunzătoare, în conformitate cu obligațiile aplicabile, de a întreprinde, înainte de impunerea măsurilor, acțiuni juridice adecvate privind măsurile în cauză:(a) companiile aeriene ale Uniunii Europene au dreptul de a furniza servicii de transport combinat de pasageri pe curse regulate între puncte din Statele Unite și alte cinci țări, fără a deservi un punct de pe teritoriul Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia. Țările respective sunt stabilite de Comitetul mixt în termen de un an de la data semnării prezentului protocol. Comitetul mixt poate modifica lista sau poate mări numărul acestor țări; și(b) dispozițiile articolului 2 din anexa 4 la acord ("Proprietatea și controlul asupra companiilor aeriene din țările terțe") încetează să mai producă efecte, fiind înlocuite cu dispozițiile anexei 6 la acord, cu privire la companiile aeriene din țările terțe deținute și controlate de către statele membre sau resortisanții acestora.(5) După ce Comitetul mixt confirmă în scris că una dintre părți a îndeplinit condițiile care i se aplică, stipulate la alineatele (3) și (4), partea respectivă poate solicita consultări la nivel înalt cu privire la punerea în aplicare a dispozițiilor prezentului articol. Consultările încep în termen de 60 de zile de la data formulării cererii, cu excepția cazului în care părțile hotărăsc altfel. Părțile depun toate eforturile pentru a soluționa problemele care fac obiectul consultărilor. În cazul în care partea care a solicitat consultările nu este satisfăcută de rezultatul obținut, aceasta poate comunica în scris, pe canale diplomatice, decizia sa de a nu permite niciunei companii aeriene a celeilalte părți să opereze pe frecvențe suplimentare sau să intre pe alte piețe în temeiul prezentului acord. Decizia respectivă intră în vigoare în termen de 60 de zile de la data notificării. În acest termen, cealaltă parte poate decide, la rândul său, să interzică companiilor aeriene ale primei părți să opereze pe frecvențe suplimentare sau să pătrundă pe piețe noi în temeiul acordului. Decizia intră în vigoare în aceeași zi ca și decizia primei părți. O astfel de decizie a uneia dintre părți poate fi revocată cu acordul părților, care trebuie confirmat în scris de către Comitetul mixt."Articolul 7Serviciile de transport achiziționate de Guvernul Statelor Unite prin procedură publicăAnexa 3 la acord se elimină integral și se înlocuiește cu următorul text:""ANEXA 3Cu privire la serviciile de transport achiziționate de Guvernul Statelor Unite prin procedură publicăCompaniile aeriene ale Comunității au dreptul să transporte pasageri și marfă cu zboruri regulate și charter, pentru care un serviciu, o agenție sau un organism civil al Statelor Unite:1. obține dreptul de transport pentru el însuși sau în cadrul unui acord conform căruia plata se face de către guvern sau din sume puse la dispoziția guvernului; sau2. furnizează serviciul de transport către sau în numele unei țări străine sau al unei organizații internaționale sau al unei organizații de alt fel fără rambursare,și serviciul de transport respectiv este:(a) între oricare punct din Statele Unite și oricare punct din afara Statelor Unite, în măsura în care serviciul de transport respectiv este autorizat în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (c), cu excepția între punctele pentru care tarifele sunt stabilite în baza unui contract de parteneriat între orașe – în ceea ce privește pasagerii eligibili să beneficieze de tarife stabilite în baza contractului de parteneriat între orașe; sau(b) între oricare două puncte din afara Statelor Unite.Dispozițiile prezentei anexe nu se aplică serviciilor de transport achiziționate sau finanțate de secretarul apărării sau de către un secretar de stat dintr-un departament militar.""Articolul 8AnexeTextul documentului atașat la prezentul protocol se anexează la acord cu titlul de anexa 6.Articolul 9Aplicarea cu titlu provizoriu(1) Până la intrarea sa în vigoare, părțile au convenit să aplice prezentul protocol cu titlu provizoriu, în măsura în care legislația națională aplicabilă permite acest lucru, începând cu data semnării.(2) Oricare dintre părți poate în orice moment să înainteze celeilalte părți pe căi diplomatice o notificare scrisă privind decizia sa de a nu mai aplica prezentul protocol. În acest caz, aplicarea protocolului încetează la ora 00.00 GMT la sfârșitul sezonului de trafic al Asociației Internaționale pentru Transport Aerian (IATA), aflat în curs la un an de la data notificării scrise, în afara cazului în care notificarea este retrasă prin acordul părților înainte de încheierea acestei perioade. În cazul în care aplicarea cu titlu provizoriu a acordului încetează în temeiul articolului 25 alineatul (2) din acord, aplicarea cu titlu provizoriu a prezentului protocol încetează în același timp.Articolul 10Intrarea în vigoarePrezentul protocol intră în vigoare la ultima dintre datele de mai jos:1. data la care intră în vigoare acordul;2. în termen de o lună de la data ultimei note din schimbul de note diplomatice dintre părți care confirmă că toate procedurile necesare pentru intrarea în vigoare a prezentului protocol au fost încheiate.În sensul schimbului de note diplomatice, notele diplomatice către sau din partea Uniunii Europene și a statelor membre ale acesteia sunt trimise către sau din partea Uniunii Europene, după caz. Nota sau notele diplomatice din partea Uniunii Europene și a statelor membre ale acesteia conțin comunicări din partea fiecărui stat membru prin care se confirmă că procedurile necesare pentru intrarea în vigoare a prezentului protocol au fost încheiate.DREPT CARE subsemnații, pe deplin autorizați, au semnat prezentul acord.Съставено в Люксембург на двадесет и четвърти юни две хиляди и десета година.Hecho en Luxemburgo, el veinticuatro de junio de dos mil diez.V Lucemburku dne dvacátého čtvrtého června dva tisíce deset.Udfærdiget i Luxembourg den fireogtyvende juni to tusind og ti.Geschehen zu Luxemburg am vierundzwanzigsten Juni zweitausendzehn.Kahe tuhande kümnenda aasta juunikuu kahekümne neljandal päeval Luxembourgis.'Εγινε στo Λουξεμβούργο, στις είκοσι τέσσερις Ιουνίου δύο χιλιάδες δέκα.Done at Luxembourg on the twenty-fourth day of June in the year two thousand and ten.Fait à Luxembourg, le vingt-quatre juin deux mille dix.Fatto a Lussemburgo, addì ventiquattro giugno duemiladieci.Luksemburgā, divi tūkstoši desmitā gada divdesmit ceturtajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dešimtų metų birželio dvidešimt ketvirtą dieną Liuksemburge.Kelt Luxembourgban, a kétezer-tizedik év június havának huszonnegyedik napjánMagħmul fil-Lussemburgu, fl- erbgħa u għoxrin jum ta' Ġunju tas-sena elfejn u għaxra.Gedaan te Luxemburg, de vierentwintigste juni tweeduizend tien.Sporządzono w Luksemburgu dnia dwudziestego czwartego czerwca roku dwa tysiące dziesiątego.Feito no Luxemburgo, em vinte e quatro de Junho de dois mil e dez.Întocmit la Luxemburg, la douăzeci și patru iunie două mii zece.V Luxemburgu dňa dvadsiateho štvrtého júna dvetisícdesať.V Luxembourgu, dne štiriindvajsetega junija leta dva tisoč deset.Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäneljäntenä päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakymmenen.Som skedde i Luxemburg den tjugofjärde juni tjugohundratio.За Репyблика Бългaрия+++++ TIFF +++++Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich Belgien+++++ TIFF +++++Deze handtekening verbindt eveneens het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.Za Českou republiku+++++ TIFF +++++På Kongeriget Danmarks vegne+++++ TIFF +++++Für die Bundesrepublik Deutschland+++++ TIFF +++++Eesti Vabariigi nimel+++++ TIFF +++++Για την Ελληνική Δημοκρατία+++++ TIFF +++++Por el Reino de España+++++ TIFF +++++Pour la République française+++++ TIFF +++++Thar cheann Na hÉireannFor Ireland+++++ TIFF +++++Per la Repubblica italiana+++++ TIFF +++++Για την Κυπριακή Δημοκρατία+++++ TIFF +++++Latvijas Republikas vārdā+++++ TIFF +++++Lietuvos Respublikos vardu+++++ TIFF +++++Pour le Grand-Duché de Luxembourg+++++ TIFF +++++A Magyar Köztársaság részéről+++++ TIFF +++++Għal Malta+++++ TIFF +++++Voor het Koninkrijk der Nederlanden+++++ TIFF +++++Für die Republik Österreich+++++ TIFF +++++W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej+++++ TIFF +++++Pela República Portuguesa+++++ TIFF +++++Pentru România+++++ TIFF +++++Za Republiko Slovenijo+++++ TIFF +++++Za Slovenskύ republiku+++++ TIFF +++++Suomen tasavallan puolesta+++++ TIFF +++++För Konungariket Sverige+++++ TIFF +++++For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland+++++ TIFF +++++За Европейския съюзPor la Unión EuropeaZa Evropskou uniiFor Den Europæiske UnionFür die Europäische UnionEuroopa Liidu nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΈνωσηFor the European UnionPour l’Union européennePer l’Unione europeaEiropas Savienības vārdāEuropos Sajungos varduAz Európai Unió részérőlGħall-Unjoni EwropeaVoor de Europese UnieW imieniu Unii EuropejskiejPela União EuropeiaPentru Uniunea EuropeanăZa Eurόpsku úniuZa Evropsko unijoEuroopan unionin puolestaFör Europeiska unionen+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++For the United States of America+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------Document atașat la protocolANEXA 6Proprietatea și controlul asupra companiilor aeriene din țările terțe1. Niciuna dintre părți nu poate să își exercite eventualele drepturi conferite de acordurile privind serviciile aeriene încheiate cu o țară terță pentru a refuza, a revoca, a suspenda sau a limita acordarea de autorizații sau permise oricăror companii aeriene din țara terță respectivă invocând ca motiv faptul că cealaltă parte, resortisanți ai acesteia sau ambii dețin controlul efectiv asupra companiei respective.2. Statele Unite nu pot să își exercite eventualele drepturi conferite de acordurile privind serviciile aeriene pentru a refuza, a revoca, a suspenda sau a limita acordarea de autorizații sau permisiuni oricărei companii aeriene din Principatul Liechtensein, din Confederația Elvețiană, dintr-un stat membru al SACE la data semnării prezentului acord sau din oricare țară africană care aplică un acord privind serviciile aeriene "Open-Skies" cu Statele Unite de la data semnării prezentului acord, invocând ca motiv faptul că un stat membru sau mai multe state membre, resortisanții acestora sau ambii dețin controlul efectiv asupra companiei aeriene respective.3. Niciuna dintre părți nu poate să își exercite eventualele drepturi conferite de acordurile privind serviciile aeriene încheiate cu o țară terță pentru a refuza, a revoca, a suspenda sau a limita acordarea de autorizații sau permise oricăror companii aeriene din țara terță respectivă invocând ca motiv faptul că cealaltă parte, resortisanți ai acesteia sau ambii dețin controlul efectiv asupra companiei respective, cu condiția ca țara terță în cauză să fi stabilit relații de cooperare în domeniul serviciilor aeriene cu ambele părți.4. Comitetul mixt ține evidența țărilor terțe cu care ambele părți întrețin relații de cooperare în domeniul serviciilor aeriene.--------------------------------------------------Declarație comunăReprezentanții Statelor Unite și cei ai Uniunii Europene și ai statelor membre ale acesteia au confirmat faptul că Protocolul de modificare a Acordului privind transportul aerian dintre Statele Unite ale Americii și Comunitatea Europeană și statele sale membre, parafat la Bruxelles la 25 martie 2010, urmează să fie autentificat în celelalte limbi, în conformitate cu prevederile, fie printr-un schimb de scrisori anterior semnării protocolului, fie printr-o decizie a comitetului mixt ulterioară semnării protocolului.Prezenta declarație comună face parte integrantă din protocol.Pentru Statele UniteJohn Byerly (semnat)25 martie 2010Pentru Uniunea Europeană și statele sale membreDaniel Calleja (semnat)25 martie 2010--------------------------------------------------MEMORANDUMUL CONSULTĂRILOR1. Delegațiile care reprezintă Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parte, s-au reunit la Bruxelles în perioada 23- 25 martie 2010 pentru a încheia negocierile pentru a doua etapă a acordului privind transportul aerian. Listele membrilor delegațiilor figurează ca document atașat A.2. Delegațiile au ajuns la un acord ad referendum cu privire la un Protocol de modificare a Acordului privind transportul aerian dintre Statele Unite ale Americii, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, semnat la 25 și 30 aprilie 2007 (denumit în continuare "protocolul" și figurând ca document atașat B) și au parafat textul acestuia. Delegațiile intenționează să supună proiectul de protocol spre aprobare autorităților lor competente respective, în vederea intrării sale în vigoare în viitorul apropiat.3. În cadrul prezentului memorandum, trimiterile la acord și la articolele, alineatele și anexele acestuia se înțeleg ca fiind trimiteri la acord, astfel cum a fost modificat prin protocol.4. Delegația UE a confirmat că, în urma intrării în vigoare la 1 decembrie 2009 a Tratatului de la Lisabona de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului de instituire a Comunității Europene, Uniunea Europeană a înlocuit Comunitatea Europeană și i-a succedat acesteia și că, începând cu data respectivă, toate drepturile și obligațiile, precum și toate referirile la Comunitatea Europeană din cadrul acordului se referă la Uniunea Europeană.5. Delegațiile au afirmat că procedurile pentru recunoașterea reciprocă a constatărilor în temeiul legii privind capacitatea și naționalitatea companiilor aeriene prevăzute la noul articol 6a nu sunt menite să modifice condițiile prevăzute de actele cu putere de lege și actele administrative aplicate uzual în exploatarea serviciilor de transport aerian internațional de către părți, menționate la articolul 4 din acord.6. În ceea ce privește articolul 9, delegațiile și-au exprimat dorința de a continua cooperarea între UE și SUA în domeniul securității aviației, cu scopul de a ajunge, dacă este posibil, la un nivel maxim de încredere reciprocă în măsurile de securitate ale celeilalte părți, în conformitate cu actele cu putere de lege și cu actele administrative aplicabile, pentru a reduce dublarea inutilă a acestor măsuri.7. Delegațiile au precizat că, potrivit așteptărilor lor, cooperarea în domeniul securității ar trebui să includă consultări periodice cu privire la modificările aduse cerințelor existente, înainte de punerea în aplicare a acestora, în cazul în care acest lucru este fezabil, coordonarea strânsă a verificărilor aeroportuare și, dacă este posibil și oportun, inspectarea transportatorilor aerieni, precum și schimburi de informații privind noi tehnologii și proceduri în domeniul securității.8. Pentru încurajarea utilizării eficiente a resurselor disponibile, pentru consolidarea securității și promovarea facilitării circulației pasagerilor, delegațiile au remarcat beneficiile aduse de reacțiile rapide și, în măsura posibilului, coordonate la noile amenințări.9. Ambele delegații au indicat că prezentul protocol nu aduce atingere dispozițiilor convențiilor respective aflate în vigoare între un stat membru și Statele Unite pentru evitarea dublei impozitări pe venit și pe capital.10. În ceea ce privește articolul 15 alineatul (7), delegația UE a afirmat că printre aspectele abordate în acest domeniu ar trebui să se numere, printre altele, eficiența ecologică și integritatea tehnică a măsurilor respective, necesitatea de a evita denaturarea concurenței și relocarea emisiilor de dioxid de carbon și, acolo unde este cazul, oportunitatea asocierii și integrării reciproce a acestor măsuri și modul în care poate fi realizat acest lucru. Delegația SUA a remarcat că se așteaptă ca, în cadrul elaborării recomandărilor, să se axeze, inter alia, pe coerența cu Convenția de la Chicago și pe promovarea obiectivelor acordului.11. Cele două delegații au subliniat că nicio dispoziție a acordului nu afectează în niciun fel pozițiile lor juridice și strategice cu privire la diverse aspecte de mediu legate de aviație.12. Pentru recunoașterea obiectivelor de mediu comune, delegațiile au elaborat o Declarație comună privind cooperarea în domeniul mediului, care figurează ca document atașat C la prezentul Memorandum al consultărilor.13. Delegația UE a reafirmat intenția UE de a-și continua eforturile, prin intermediul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, în vederea stabilirii de obiective globale de reducere a emisiilor pentru sectorul aviatic internațional.14. Delegațiile SUA și UE au reafirmat intențiile SUA și UE de a acționa, prin intermediul Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI), în vederea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră provenind din sectorul aviatic internațional. Ambele delegații au remarcat, de asemenea, contribuțiile sectorului aviatic în favoarea acestui proces.15. Ambele delegații au remarcat că menționarea abordării echilibrate de la articolul 15 alineatul (4) se referă la Rezoluția A35-5, adoptată cu unanimitate de voturi cu ocazia celei de-a 35-a adunări a OACI. Delegațiile au subliniat că toate aspectele principiului abordării echilibrate stabilite în rezoluția respectivă sunt relevante și importante, inclusiv recunoașterea faptului că "Statele au obligații juridice relevante, acorduri existente, legislație în vigoare și politici stabilite, care pot influența punerea în aplicare de către acestea a abordării echilibrate introduse de OACI".16. Ambele delegații s-au exprimat în favoarea aplicării "Orientărilor privind abordarea echilibrată a zgomotului produs de aeronave" elaborate de OACI, publicate în prezent în Documentul OACI nr. 9829 (a 2-a ediție).17. În ceea ce privește articolul 15 alineatul (5) litera (a), delegația UE a remarcat că, în conformitate cu definiția de la articolul 2 litera (f) din Directiva 2002/30/CE, termenul "părți interesate" înseamnă "persoanele fizice sau juridice afectate sau susceptibile de a fi afectate sau care au un interes legitim în introducerea măsurilor de reducere a zgomotului, inclusiv a restricțiilor de exploatare". De asemenea, delegația UE a remarcat că, în conformitate cu articolul 10 din directiva respectivă, statele membre trebuie să asigure, în vederea aplicării articolelor 5 și 6 din directivă, stabilirea de proceduri pentru consultarea părților interesate în conformitate cu legislația națională aplicabilă.18. Recunoscând provocările legate de creșterea mobilității transfrontaliere a lucrătorilor și a structurii companiilor, delegația UE a remarcat că Comisia Europeană monitorizează îndeaproape situația, având în vedere noi inițiative destinate să îmbunătățească punerea în aplicare, aplicarea și controlul aplicării legislației în acest domeniu. Delegația UE s-a referit, de asemenea, la activitatea desfășurată de Comisia Europeană în privința acordurilor dintre companiile transnaționale și s-a arătat dispusă să informeze comitetul mixt cu privire la acestea și la alte inițiative asemănătoare, după caz.19. Delegația SUA a menționat că în Statele Unite principiul care permite selectarea unui singur reprezentant pentru o anumită clasă sau categorie de angajați din cadrul unei companii aeriene a contribuit la promovarea drepturilor lucrătorilor din cadrul companiilor aeriene, fie că fac parte din personalul de zbor sau din cel de la sol, de a se organiza, a negocia și a pune în aplicare contracte colective de muncă.20. Ambele delegații au remarcat că, în cazul în care una dintre părți ia măsuri ce contravin dispozițiilor acordului, inclusiv dispozițiilor articolului 21, cealaltă parte poate recurge la orice măsuri adecvate și proporționale, în conformitate cu legislația internațională, inclusiv cu acordul.21. În ceea ce privește articolul 21 alineatul (4), delegația UE a indicat că analiza menționată la alineatul respectiv va fi realizată de către Comisia Europeană ex officio sau ex parte.22. Delegațiile au indicat că drepturile de trafic menționate la articolul 21 alineatul (4) litera (a) ar urma să se adauge celor acordate Uniunii Europene și statelor sale membre prin articolul 3 din acord.23. Delegațiile și-au exprimat satisfacția cu privire la cooperarea dintre Departamentul Transporturilor din SUA și Comisia Europeană, astfel cum se prevede în acord, având în vedere obiectivul comun de a îmbunătăți cunoașterea reciprocă a legilor, procedurilor și practicilor regimurilor concurențiale ale celor două părți, precum și a impactului efectiv sau potențial al evoluțiilor din sectorul transportului aerian asupra concurenței din acest sector.24. Delegațiile au exprimat angajamentul autorităților respective din domeniul concurenței în favoarea dialogului, a cooperării și a principiului transparenței, în conformitate cu prevederile legale, inclusiv protecția informațiilor comerciale confidențiale. Delegațiile au afirmat, de asemenea, că autoritățile respective din domeniul concurenței sunt dispuse să ofere orientări cu privire la cerințele procedurale, dacă este cazul.25. Delegațiile au indicat că orice comunicare adresată comitetului mixt sau altui organism cu privire la cooperare în conformitate cu anexa 2 trebuie să respecte normele care reglementează divulgarea informațiilor confidențiale sau sensibile pentru piață.26. În sensul punctului 4 din anexa 6, delegațiile au declarat că se așteaptă ca, în termen de un an de la semnarea protocolului, comitetul mixt să elaboreze criteriile corespunzătoare pentru a stabili dacă țările întrețin bune relații de cooperare în domeniul serviciilor aeriene.27. Delegațiile au salutat participarea reprezentanților Islandei și Norvegiei ca observatori în cadrul delegației UE și au indicat că, în cadrul comitetului mixt, se vor continua eforturile în vederea elaborării unei propuneri cu privire la condițiile și procedurile care ar permite Islandei și Norvegiei să adere la acord, astfel cum a fost modificat prin protocol.28. Ambele delegații au declarat că se așteaptă ca autoritățile aeronautice respective să permită desfășurarea de operațiuni conforme cu prevederile acordului, astfel cum a fost modificat prin protocol, pe baza bunei înțelegeri și a reciprocității sau pe bază administrativă, începând cu data semnării protocolului.Pentru delegația Uniunii Europene și a statelor sale membreDaniel CallejaPentru delegația Statelor Unite ale AmericiiJohn Byerly--------------------------------------------------Document atașat CDeclarație comună privind cooperarea în domeniul mediuluiDelegația Statelor Unite și delegația Uniunii Europene și a statelor sale membre au reafirmat importanța capitală a reducerii impactului aviației internaționale asupra mediului. Acestea și-au exprimat angajamentul comun în favoarea obiectivelor de mediu stabilite cu ocazia celei de-a 35-a adunări a Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI), mai precis s-au angajat să depună eforturi pentru:(a) a limita sau a reduce numărul de persoane afectate de nivelul semnificativ de zgomot produs de aeronave;(b) a limita sau a reduce impactul emisiilor din sectorul aviatic asupra calității locale a aerului; și(c) a limita sau a reduce impactul emisiilor de gaze cu efect de seră din sectorul aviatic asupra climei mondiale.Delegațiile au recunoscut rezultatele celei de-a 15-a Conferințe a părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice și ale Acordului de la Copenhaga, inclusiv recunoașterea comună a opiniei științifice potrivit căreia creșterea temperaturii globale nu ar trebui să depășească două grade Celsius.Delegațiile au confirmat dorința puternică a părților și disponibilitatea acestora de a conlucra pentru a continua progresele realizate în cadrul reuniunii la nivel înalt a OACI privind aviația internațională și schimbările climatice, urmărind să se alăture partenerilor internaționali într-un efort colectiv al OACI de a stabili un program mai ambițios, care să includă obiective solide, un cadru pentru măsurile bazate pe piață și luarea în considerare a nevoilor speciale ale țărilor în curs de dezvoltare.Ambele părți și-au afirmat angajamentul de a colabora în cadrul Comitetului OACI pentru protecția mediului în aviație (CAEP) pentru a asigura finalizarea la timp și eficientă a programului său de lucru, inclusiv adoptarea unui standard global privind emisiile de CO2 ale aeronavelor și alte măsuri cu privire la schimbările climatice, la zgomot și la calitatea aerului.Delegațiile au subliniat importanța reducerii impactului aviației asupra mediului prin:- continuarea cooperării în cadrul programelor de modernizare a managementului traficului aerian NextGen și SESAR, inclusiv programul AIRE (Atlantic Interoperability Initiative to Reduce Emissions);- încurajarea și accelerarea, în funcție de necesități, a dezvoltării și punerii în aplicare a unor noi tehnologii aeronautice și a unor combustibili alternativi durabili, inclusiv prin inițiativa Clean Sky Joint Technology, prin programul CLEEN (Continuous Low Energy, Emissions and Noise) și prin inițiativele CAAFI (Commercial Aviation Alternative Fuels) și SWAFEA (Sustainable Way for Alternative Fuel and Energy in Aviation); și- colaborarea cu comunitatea științifică, de exemplu prin intermediul Impacts and Science Group al CAEP, pentru o mai bună înțelegere și cuantificare a efectelor aviației asupra mediului, cum ar fi impactul asupra sănătății și efectele climatice care nu sunt legate de emisiile de CO2.--------------------------------------------------


text:
 Avis juridique important
 |
 21994D1229(04)
 Decisión del Comité Mixto del EEE no 27/94, de 2 de diciembre de 1994, por la que se modifica el Anexo XI (Servicios de telecomunicación) del Acuerdo sobre el EEE
 Diario Oficial n° L 339 de 29/12/1994 p. 0086 - 0086
 DECISIÓN DEL COMITÉ MIXTO DEL EEE N° 27/94 de 2 de diciembre de 1994 por la que se modifica el Anexo XI (servicios de telecomunicación) del Acuerdo sobre el EEEEL COMITÉ MIXTO DEL EEE, Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo, modificado por el Protocolo por el que se adapta el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo (en lo sucesivo denominado « Acuerdo »), y, en particular, su artículo 98, Considerando que el Anexo XI del Acuerdo fue modificado mediante la Decisión n° 7/94 del Comité Mixto del EEE, de 21 de marzo de 1994, por la que se modifica el Protocolo n° 47 y determinados Anexos del Acuerdo (1); Considerando que la Decisión 94/439/CE de la Comisión, de 15 de junio de 1994, por la que se modifica el Anexo II de la Directiva 92/44/CEE del Consejo (2) debe ser incorporada al Acuerdo, DECIDE: Artículo 1 En el punto 5.B del Anexo XI del Acuerdo (Directiva 92/44/CEE del Consejo) se añade, antes de las adaptaciones, el siguiente punto: « , tal y como ha sido modificada por: - 394 D 0439: Decisión 94/439/CE de la Comisión, de 15 de junio de 1994 (DO n° L 181 de 15. 7. 1994, p. 40). ». Artículo 2 Los textos de la Decisión 94/439/CE en lenguas finlandesa, islandesa, noruega y sueca adjuntos a las respectivas versiones lingueísticas de la presente Decisión, son igualmente auténticos. Artículo 3 La presente Decisión entrará en vigor el 1 de febrero de 1995, siempre que se hayan efectuado todas las notificaciones al Comité Mixto del EEE de conformidad con el apartado 1 del artículo 103 del Acuerdo. Artículo 4 La presente Decisión se publicará en la sección EEE y en el suplemento EEE del Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Hecho en Bruselas, el 2 de diciembre de 1994. Por el Comité Mixto del EEE El Presidente H. HAFSTEIN


type: wikipedia

text:
Mark Alan Webber (sündinud 27. augustil 1976 Uus-Lõuna-Walesi osariigis Queanbeyanis) on Austraalia autosportlane, endine Vormel 1 sõitja.
 Ta osales Vormel 1 sarjas aastatel 2002–2013.
 Enne Vormel 1
 Mark Webberi isa Alan oli mootorrataste müüja. Ka Mark hakkas juba pisikesena mootorispordi vastu huvi näitama.
 Algul sõitis Mark mootorrattal, alates 1991. aastast, kui ta oli 14-aastane, kardiga. 1993 tuli ta selles Uus-Lõuna-Walesi osariigi meistriks.
 1994 osales Webber Austraalia Vormel Ford sarjas. 16 etapist kogus ta 30 punkti, mis andsid 13. koha. Ta ei võitnud ühtki etappi ega kvalifikatsiooni.
 1995. aasta läks Webberil samas sarjas juba paremini. Ta võitis 16 etapist 3 kvalifikatsiooni ja 3 etappi, mis andsid 158 punktiga 4. koha. Samal aastal osales ta Austraalia meistrivõistluste 2 viimasel etapil (üldse toimus 6 etappi) ja tuli mõlemal teiseks. Kõik etapid võitis ja tuli täisedu 120 punktiga Austraalia meistriks Webberi meeskonnakaaslane Paul Stokell, Webber jagas 32 punktiga 7. kohta. Hooaja lõpus peetud ühesõidulisel Vormel Fordi festivalil oli ta 3.
 1996 sõitis Webber Austraalia meistrivõistluste kahel esimesel etapil. Stokell tuli jälle meistriks. Tema meeskonnakaaslane Webber katkestas avaetapi, kuid võitis teise, mille Stokell katkestas. Kogutud 20 punkti andsid Webberile 10. koha (etappide arvu oli suurendatud 8-le).
 Webber ei sõitnud meistrivõistlusi lõpuni, sest suundus selle asemel Euroopasse. Ta sõitis kaasa Suurbritannia Vormel Ford sarja, kus tuli 113 punktiga oma meeskonnakaaslase taanlase Kristian Kolby järel teiseks, võites 4 etappi. Ta osales ka Euroopa Vormel Fordi meistrivõistluste 3 etapist kahel, millest ühe ta võitis ja oli kokkuvõttes kolmas. Nagu eelmisel aastal, osales ta Vormel Fordi festivalil, mille ta seekord võitis.
 1997 sõitis Webber Suurbritannia Vormel 3 sarjas. 16 etapist võitis ta 3 kvalifikatsiooni ja 1 etapi, tuli 5 korda esikolmikusse, sõitis 1 kiireima ringi ja oli kokku 127 punktiga 4. Samal aastal Zandvoortis peetud Vormel 3 meistrite sõidul lõpetas Webber 3. kohaga, näiteks Nick Heidfeld oli 7.
 1998 osales Webber FIA GT meistrivõistlustel. Ta võitis 10 etapist pooled ja tuli koos endise Vormel 1 piloodi Bernd Schneideriga ülikindlaks meeskondlikuks võitjaks: nad kogusid kahe peale rohkem punkte kui kõik ülejäänud meeskonnad kokku. Ta osales ka Le Mansi 24 tunni sõidul, ent tema meeskond katkestas võistluse esimesel kümnendikul.
 1999 Webber ei võistelnud.
 2000 osales Webber Vormel 3000 maailmameistrivõistlustel. Tema meeskonnakaaslane Christijan Albers ei suutnud punkte saada. Webber alustas 3. koha ja võiduga, aga edasi nii hästi ei läinud. Siiski suutis ta 21 punktiga säilitada 3. koha Fernando Alonso ees. Hilisematest Vormel 1 sõitjatest oli Sébastien Bourdais 9., Franck Montagny 15. ja Enrique Bernoldi 16. Meeskondlikult oli ta 3.
 2001 jätkas Webber Vormel 3000 sarjas. 12 etapist võitis ta 2 kvalifikatsiooni ja 3 etappi, sõitis 3 korda kiireima ringi ja ehkki ta 4 viimast etappi katkestas, andis see napilt (võrdsete punktide korral) teise koha sarjas Tomáš Enge ees. Võitis Justin Wilson, kes 9 korda tuli esimese kahe sekka. Hilisematest Vormel 1 sõitjatest oli Sébastien Bourdais neljas, Antônio Pizzonia 6., Giorgio Pantano 9. ja Patrick Friesacher 13. Meeskondlikult oli Webber 42 punktiga 3. (Wilson ja Enge võitsid).
 Vormel 1
 2002: Minardi
 2002. aastaks pääses Webber Vormel 1 sarja Minardi meeskonda Fernando Alonso asemele, kes oli läinud Renault' testsõitjaks. Webberi meeskonnakaaslane oli Alex Yoong. Kohe avasõidul oma kodumaal Austraalia Grand Prix'l saavutas Webber 5. koha ja teenis 2 punkti – sama palju kui Minardi oli saanud kõigil hooaegadel kokku alates 1995. aastast. Yoong oli 7. ehk esimesena punktidest ilma. Rohkem punkte Minardi siiski ei saanud. Sellega teenis Minardi veel 11 meeskonna seas 9. koha. Individuaalselt oli Webber 16.
 2003–2004: Jaguar
 2003. aastal sõitis Webber Jaguaris. Jaguar vajas kaht sõitjat, sest Eddie Irvine oli spordist loobunud ja Pedro de la Rosaga lepingut ei jätkatud, kuna ta polnud eelmisel hooajal ühtki punkti saanud. Uuteks sõitjateks said Webber ja Antônio Pizzonia. Esimesed kaks etappi katkestasid mõlemad, edaspidi asi paranes. Webber sõitis 7 korda punktidele, esikolmikusse küll ei saanud, aga teenis 17 punktiga 10. koha. Pizzonia ei saanud kordagi punkte ja 5 etappi enne lõppu asendati ta Justin Wilsoniga. Wilson sai ka eelviimasel etapil punkti. Meeskondlikult oli Jaguar 18 punktiga 7. Paremat kohta polnud Jaguar iialgi saanud ja nii palju punkte polnud tal ka varem olnud.
 2004. aastal sõitis Webberi kõrval Jaguaris Christian Klien. Rahaliste raskuste pärast ei saanud Jaguar Wilsonile palka maksta, Klien seevastu maksis sõitmise õiguse eest peale. Hooajal oli Webber 7 punktiga 13., Klien 3 punktiga 16. ja Jaguar 10 punktiga 7.
 Jaguari meeskond kuulus Fordile, kes otsustas, et ei saa meeskonna rahastamisest piisavat kasu: see ei kandnud isegi Fordi nime ja punkte ka palju ei tulnud. Meeskond müüdi energiajooke tootvale Austria ettevõttele Red Bull ja moodustati uus meeskond Red Bull Racing.
 2005–2006: Williams
 WilliamsF1 mõlemad sõitjad Ralf Schumacher ja Juan Pablo Montoya olid lahkunud palgaküsimuste tõttu ning Williams vajas kaht sõitjat jätkama kuulsusrikkaid traditsioone. Palgati Webber Jaguarist ja Nick Heidfeld Jordan Grand Prix'st. Testsõitjate hulka kuulusid Pizzonia, Nico Rosberg ja Sebastian Vettel.
 Juba 2005. aasta teisel etapil Malaisia Grand Prix'l tuli Heidfeld kolmandaks ja edaspidi veel kaks korda teiseks. Monaco Grand Prix'l saavutas ka Webber Heidfeldi järel oma elu esimese poodiumikoha Vormel 1 sarjas. See jäigi tema ainsaks. Siiski sõitis Webber nii paljyu punktikohtadele, et tuli hooaja kokkuvõttes 36 punktiga 10., aga Heidfeld 28 punktiga 11. Hooaja lõpus sai Heidfeld treeningul vigastada ja viimasel 5 etapil sõitis tema asemel Pizzonia, kes tuli 2 punktiga 22. kohale. Siiski oli Williams meeskondlikult 66 punktiga 5. ja viimati oli ta halvema koha saanud 1988. aastal. Selle tulemusena ei pikendatud Heidfeldi ega Pizzoniaga lepingut. Teiseks sõitjaks sai Rosberg, kolmandaks Alexander Wurz, testsõitjaks Narain Karthikeyan.
 2006. aasta hooaeg oli Williamsile õnnetu. Hooaja avaetapil Bahreini Grand Prix'l tuli Webber 6. ja Rosberg 7. kohale, aga see jäigi hooaja edukaimaks. Kokkuvõttes oli Webber 7 punktiga 14. ja Rosberg 4 punktiga 17. Meeskondlikult oli Williams 11 punktiga 8., mis oli kõigi aegade halvim tulemus. Ka debüüthooajal 1978 saadi 11 punkti, kuid ainult üht sõitjat kasutades ja sealt tuli ka üks teine koht etapil.
 Webberiga lepingut ei pikendatud. Järgmisel hooajal sõitsid Williamsis Rosberg ja Wurz, aga sellest ajast pole Williams tippmeeskondade seas olnud.
 Alates 2007: Red Bull
 2007. aastaks sai Webber lepingu Red Bull Racinguga. Ta asendas Christian Klieni, kes oli eelmisel hooajal kogunud kõigest 2 punkti. Webberi meeskonnakaaslane oli David Coulthard.
 Ehkki Webber sai 16 etapilt 9-l parema tulemuse kui Coulthard, punktides see ei kajastunud. Coulthard kogus 14 punkti nagu eelmiselgi hooajal ja oli 10., Webber oli 10 punktiga 12. (Rosberg oli 9. ja Wurz 11.) Kuid Euroopa Grand Prix'l Nürnburgringil saavutas Webber Red Bulli selle aasta ainsa poodiumikoha. Meeskondlikult oli Red Bull 11 meeskonna seas 5. See oli Red Bulli läbi aegade kõrgeim koht ja mõlema sõitjaga pikendati lepingut.
 2008. aastal oli Webber Coulthardist selgelt parem, kaotades talle ainult 3 etapil. Ta oli 21 punktiga 11. Coulthard sõitis välja Red Bulli ainsa poodiumikoha, aga jäi 8 punktiga 16. kohale. Meeskondlikult oli Red Bull 29 punktiga 7. Red Bull kaotas ka oma duubelmeeskonnale Toro Rossole, kelle liider Sebastian Vettel oli 35 punktiga 8. ja oli võitnud etapigi. Hooaja lõpul teatas Coulthard oma loobumisest spordist ja Vettel edutati Red Bulli.
 2009. aasta avaetapp oli Red Bullile pettumuseks: Webber oli 12. ja Vettel 13. Kuid teiselt etapilt Malaisiast tõi Webber juba 6. koha punktid. Kolmas etapp, Hiina Grand Prix lõppes aga hiilgavalt: Vettel võitis nii kvalifikatsiooni kui etapi, Webber oli teine. Kaksikvõit saadi ka 8. etapil Suurbritannia Grand Prix'l. 9. etapil Saksa Grand Prix' saabus ka Webberi tähetund: ta võitis kvalifikatsiooni ja kogu etapi. Tema esimene võit tuli 130. katsel ja ükski vormelipiloot pole esimese võiduni nii kaua pidanud ootama. Järgmisel etapil Ungari Grand Prix'l sõitis Webber kiireima ringi. See toimus 131. katsel ja on samuti vormelimaailma rekord. Kiireima ringi sõitis Webber ka 15. ja 16. ehk Jaapani ja Brasiilia Grand Prix'l, Brasiilias võitis ta ka etapi. Vettel ja Webber lõpetasid hooaja kaksikvõiduga Abu Dhabi Grand Prix'l.
 Hooaja kokkuvõttes oli Vettel 84 punktiga teine (maailmameistriks tulnud Jenson Button kogus 95 punkti) ja Webber 69,5 punktiga neljas (vahepeal oli Rubens Barrichello 77 punktiga). Meeskondlikult oli Red Bull 153,5 punktiga Brawn GP (Button ja Barrichello) järel teine.
 2010. aastal sõidavad Webber ja Vettel taas Red Bullis. Nagu eelmisel, nii ka 2010. aastal saavutasid Vettel ja Webber hooaja kolmandal etapil Malaisias kaksikvõidu.
 Vormel 1 tulemused
 Välislingid
 Mark Webberi lehekülg
 Vormel 1 piloodid
 Austraalia sportlased
 Sündinud 1976


text:
Pangėja – superkontinentas, egzistavęs paleozojaus ir mezozojaus erose.
 Pangėja susiformavo prieš 300 mln. metų, o prieš 180 mln. metų juros periode skilo į Gondvaną ir Lauraziją.
 Vienintelis kontinentas gyvūnams sudarė sąlygas laisvai migruoti visoje sausumoje. Dėl didelių sausumos plotų kontinento viduje klimatas turėjo būti labai sausas.
 Neįmanoma sudaryti tikslaus Pangėjos žemėlapio. Žemynai geriausiai sutampa tada, kai lyginami kontinentinio šlaito vidurio linijos (maždaug 200 m gylio izobatos) kontūrai. Geriausiai vienas prie kito tinka Afrikos ir Pietų Amerikos žemynų kontūrai. Šiaurės pusrutulio sausumoje kontūrų panašumas yra bent apytikris.
 Prieš 135 milijonus metų pradėjo ryškėti Šiaurės Atlanto ir Indijos vandenynų kontūrai. Tetidės jūrą mažino besisukantis prieš laikrodžio rodyklę Azijos masyvas. Pietų Amerika pradėjo tolti nuo Afrikos, sudarydama pradžią Pietų Atlantui. Kreidos periodo pabaigoje, maždaug prieš 65 milijonus metų, Pietų Atlantas jau buvo išaugęs, Madagaskaras atsiskyręs nuo Afrikos, Indija slinko į Šiaurę. Antarktida tolo nuo centrinio masyvo (Australija nuo jos dar nebuvo atsiskyrusi). Šiaurės Atlanto riftas šiaurėje išsišakojo ir atskyrė Grenlandijos salą.
 Pangėja nebuvo pirmasis superkontinentas. Prieš ją egzistavo Rodinijos ir Panotijos kontinentai.
 Evoliucija
 Paleogeografija


type: caselaw

text:
 8.4.2006
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 86/32
 Προσφυγή της 24ης Ιανουαρίου 2006 — Medienanstalt Berlin-Brandenburg κατά Επιτροπής
 (Υπόθεση T-24/06)
 (2006/C 86/66)
 Γλώσσα διαδικασίας: η γερμανική
 Διάδικοι
 Προσφεύγουσα: Medienanstalt Berlin-Brandenburg (MABB) (Βερολίνο, Γερμανία) [Εκπρόσωποι: οι δικηγόροι M. Schütte και B. Immenkamp]
 Καθής: Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων
 Αιτήματα της προσφεύγουσας
 Η προσφεύγουσα ζητεί από το Πρωτοδικείο:
 —
 να ακυρώσει την από 9 Νοεμβρίου 2005 απόφαση της Επιτροπής [C(2005)3903 τελ.] ως προς την κρατική ενίσχυση που χορήγησε η Ομοσπονδιακή Δημοκρατία της Γερμανίας για την εισαγωγή της ψηφιακής επίγειας τηλεοράσεως («DVB-T») στο Βερολίνο-Βρανδεμβούργο,
 —
 να καταδικάσει την Επιτροπή στα δικαστικά έξοδα.
 Ισχυρισμοί και κύρια επιχειρήματα
 Η προσφεύγουσα προσβάλλει την απόφαση C(2005)3903 τελ. της Επιτροπής, της 9ης Νοεμβρίου 2005, που αφορά την κρατική ενίσχυση για την εισαγωγή της ψηφιακής επίγειας τηλεοράσεως (DVB-T) στο Βερολίνο-Βρανδεμβούργο. Με την προσβαλλόμενη απόφαση η Επιτροπή κήρυξε ασυμβίβαστη με την κοινή αγορά την ενίσχυση που χορήγησε η Ομοσπονδιακή Δημοκρατία της Γερμανίας στους μετέχοντες στο DVB-T ιδιωτικούς ραδιοτηλεοπτικούς φορείς και υποχρέωσε την Ομοσπονδιακή Δημοκρατία της Γερμανίας να αναζητήσει από τους ωφεληθέντες την παρανόμως δοθείσα ενίσχυση. Η προσφεύγουσα αναφέρεται ρητώς στην προσβαλλόμενη απόφαση ως χορηγήσασα την ενίσχυση.
 Προς στήριξη της προσφυγής της η προσφεύγουσα προβάλλει τρεις λόγους.
 Καταρχάς ισχυρίζεται ότι η προσβαλλόμενη απόφαση είναι νομικώς πλημμελής λόγω παραβάσεως ουσιωδών τύπων. Ιδίως η Επιτροπή παρέβη την υποχρέωση αιτιολογίας καθόσον δεν απέδειξε με σαφήνεια για ποιον λόγο πρέπει να θεωρηθεί ότι υφίσταται κρατική ενίσχυση στην υπό κρίση περίπτωση.
 Με τον δεύτερο λόγο, η προσφεύγουσα προβάλλει παράβαση του άρθρου 87 ΕΚ. Αφενός θεωρεί ότι δεν στοιχειοθετείται ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 87, παράγραφος 1, ΕΚ. Αφετέρου ισχυρίζεται ότι, αν πράγματι στοιχειοθετούνταν ενίσχυση, αυτή θα συμβιβαζόταν με την κοινή αγορά δυνάμει του άρθρου 87, παράγραφος 3, στοιχεία γ' και δ'.
 Τέλος, η προσφεύγουσα στηρίζει την προσφυγή της στο ότι η προσβαλλόμενη απόφαση παραβιάζει το άρθρο 86, παράγραφος 2, ΕΚ, διότι, στο μέτρο που υπήρχε τυχόν ενίσχυση, αυτή θα συμβιβαζόταν με την κοινή αγορά.