type: wikipedia

text:
Indie Portugalskie (Índia Portuguesa, oficjalnie: Estado Português da Índia, Portugalskie Państwo Indii) – nazwa byłej kolonii portugalskiej na zachodnim wybrzeżu Indii, w skład której wchodziły trzy terytoria: Diu, Daman i Goa. W skład terytorium Daman wchodził również obszar zwany Dadra i Nagarhaweli.
 Historia
 Portugalskie panowanie w Indiach
 Portugalczycy dotarli do Indii wraz z wyprawą Vasco da Gamy w roku 1498. Początkowo próbowano prowadzić handel z Kozhikode, jednak szybko stosunki pomiędzy oboma stronami popsuły się i Portugalczycy musieli zdobywać towary siłą. Skłoniło to Portugalczyków do rozpoczęcia ekspansji w Indiach. W 1505 roku Francisco de Almeida został mianowany wicekrólem Indii i podjął wyprawę mającą na celu założenie faktorii handlowej w Koczinie. Wywołało to konflikt z dążącymi do monopolizacji handlu z Indiami Arabami. W 1508 roku egipska wyprawa rozbiła Portugalczyków.
 W roku 1510 Afonso de Albuquerque stanął na czele nowej wyprawy do Indii, w wyniku której Portugalczycy zniszczyli Sułtanat Bidżapuru i utworzyli trwałą faktorię handlową w Goa. W następnych latach Portugalczycy zdobyli w sposób zbrojny lub pokojowy nowe terytoria kosztem sułtana Gudźaratu: Daman (1531), Salsette, Bombaj i Baçaim (1534), oraz Diu (1535).
 W roku 1661 Bombaj został przekazany Brytyjczykom. W 1739 Imperium Marathów podbiło większość portugalskich posiadłości w północnych Indiach. W 1779 roku do Indii Portugalskich włączono ostatni nabytek terytorialny – Dadra i Nagarhaweli.
 Powrót do Indii
 24 lipca 1954 roku hinduska organizacja paramilitarna Azad Gomantak Dal zajęła Dadrę, a 2 sierpnia Nagarhaweli. W Goa doszło do manifestacji zwolenników zjednoczenia z Indiami. Manifestacja została brutalnie stłumiona przez władze kolonialne. W odpowiedzi na to Indie rozpoczęły blokadę lądową Indii Portugalskich. Dadra i Nagarhaweli stała się de facto samorządną enklawą na terytorium Indii.
 18 grudnia 1961 roku armia indyjska niespodziewanie przeprowadziła inwazję na terytoria portugalskie. Mimo zaciekłego oporu, dziesięciokrotnie mniej liczne siły portugalskie zostały pokonane w ciągu kilku godzin. W starciu z indyjskimi okrętami zatopiono portugalską fregatę „Afonso de Albuquerque”. Następnego dnia, 19 grudnia, rząd indyjski ogłosił oficjalnie przyłączenie Indii Portugalskich do Indii.
 Obecna sytuacja
 Po zajęciu przez Indie dawne Indie Portugalskie stały się terytoriami związkowymi: Goa, Daman i Diu oraz Dadra i Nagarhaweli. Rząd portugalski odmawiał uznania indyjskiej władzy na tych terytoriach i wciąż posiadały one swoją oficjalną reprezentację w portugalskim parlamencie. Również ONZ nie uznało indyjskiej władzy nad tym terytorium, traktując indyjskie działania z 1961 roku jako agresję na suwerenny kraj.
 Po rewolucji goździków w roku 1974 Portugalia nawiązała stosunki z Indiami i uznała terytorium Goa, Daman i Diu za część Indii, jednak jego mieszkańcy wciąż utrzymywali portugalskie obywatelstwo.
 W 1987 roku obszar Goa, Daman i Diu zostało podzielony na stan Goa oraz terytorium związkowe Daman i Diu.
 Od roku 2006 zgodnie z uchwałą portugalskiego parlamentu, obywatelstwo portugalskie przysługuje już jedynie tym osobom, które urodziły się za czasów panowania portugalskiego.
 Przypisy
 Portugalskie kolonie
 Państwa historyczne na terenie Indii


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 30.7.2011
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 226/18
 Pedido de decisão prejudicial apresentado pela High Court of Ireland (Irlanda) em 6 de Junho de 2011 — MM/Minister for Justice, Equality and Law Reform, Ireland, Attorney General
 (Processo C-277/11)
 2011/C 226/34
 Língua do processo: inglês
 Órgão jurisdicional de reenvio
 High Court of Ireland
 Partes no processo principal
 Recorrente: MM
 Recorridos: Minister for Justice, Equality and Law Reform, Ireland, Attorney General.
 Questão prejudicial
 1.
 Num caso em que um requerente pede o estatuto de protecção subsidiária na sequência de uma recusa de concessão do estatuto de refugiado e é proposto o indeferimento desse pedido, a exigência de cooperação com o requerente imposta ao Estado-Membro no artigo 4.o, n.o 1, da Directiva 2004/83/CE (1) obriga as autoridades administrativas do Estado-Membro em questão a fornecer a esse requerente os resultados da avaliação antes da decisão final de modo a permitir-lhe reagir aos aspectos da proposta de decisão que lhe sugerem um resultado negativo?
 (1) JO L 304, p. 12


text:
Rožkalnu pagasts viena no Preiļu novada administratīvajām teritorijām, Dubnas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Upmalas un Pelēču pagastiem, Augšdaugavas novada Dubnas un Nīcgales pagastiem un Līvānu novada Jersikas un Rožupes pagastiem.
 Daba
 Hidrogrāfija
 Upes
 Augšdedze, Kolupe, Kucupe, Malnaviņa, Salupīte.
 Ezeri
 Gerlaks, Lielais Kolupa ezers, Oklais ezers.
 Vēsture
 1945. gadā Kalupes pagastā izveidoja Rožkalnu ciema padomi. 1971. gadā Rožkalnu ciemam pievienoja daļu Staru ciema, 1977. gadā - daļu Upmalas ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2002. gadā Rožkalnu pagastu apvienoja ar Upmalas pagastu, izveidojot Vārkavas novadu. 2021. gadā Vārkavas novadu iekļāva Preiļu novadā.
 Iedzīvotāji
 Apdzīvotās vietas
 Lielākās apdzīvotās vietas ir Rimicāni (pagasta centrs), Lazdāni.
 Saimniecība
 Transports
 Izglītība un kultūra
 Atsauces
 Latgale
 Preiļu novada pagasti
 Kalupes pagasts


type: contracts

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 22000D1109(14)
 Euroopa Liidu Teataja L 284 , 09/11/2000 Lk 0036 - 0037
 EMP Ühiskomitee otsusnr 59/1999,30. aprill 1999,millega muudetakse EMP lepingu XX lisa (keskkond)EMP ÜHISKOMITEE,võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi "leping", eelkõige selle artiklit 98,ning arvestades järgmist:(1) Lepingu XX lisa muudeti EMP Ühiskomitee 26. märtsi 1999. aasta otsusega nr 44/1999 [1].(2) Lepingusse tuleb lisada komisjoni 26. juuni 1998. aasta otsus 98/433/EÜ, jääkide kõrvaldamise ühtlustatud kriteeriumide kohta vastavalt ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamist käsitleva nõukogu direktiiv 96/82/EÜ artiklile 9, [2]ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Lepingu XX lisa punkti 23a (nõukogu direktiiv 96/82/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:"23b. 398 D 0433: komisjoni otsus 98/433/EÜ, 26. juuni 1998, jääkide kõrvaldamise ühtlustatud kriteeriumide kohta vastavalt ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamist käsitleva nõukogu direktiiv 96/82/EÜ artiklile 9 (EÜT L 192, 8.7.1998, lk 19)."Artikkel 2Komisjoni otsuse 98/433/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis on lisatud käesoleva otsuse vastavates keeltes versioonidele, on autentne.Artikkel 3Käesolev otsus jõustub 1. mail 1999 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud.Artikkel 4Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.Brüssel, 30. aprill 1999EMP Ühiskomitee nimeleesistujaF. Barbaso[1] EÜT L 266, 19.10.2000.[2] EÜT L 192, 8.7.1998, lk 19.--------------------------------------------------


type: legislation

text:
 30.6.2015
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 163/1
 A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1018 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2015. június 29.)
 a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján kötelezően jelentendő polgári légiközlekedési események besorolását meghatározó jegyzék megállapításáról
 (EGT-vonatkozású szöveg)
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a polgári légi közlekedési események jelentéséről, elemzéséről és nyomon követéséről, valamint a 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 2003/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1321/2007/EK bizottsági rendelet és az 1330/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. április 3-i 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (5) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 A 376/2014/EU rendelet a polgári légi közlekedéssel összefüggő releváns információk bejelentésének, gyűjtésének, tárolásának, védelmének, megosztásának, terjesztésének, elemzésének és nyomon követésének biztosítása céljából eseményjelentési rendszerek létrehozását írja elő szervezeti, tagállami és uniós szinten. Ezen túlmenően szabályokat határoz meg arra vonatkozóan, hogy a gyűjtött információk felhasználását a légi közlekedés biztonságának javítására kell korlátozni, és megfelelőképpen védeni kell a bejelentőt, valamint az eseményjelentésben említett egyéb személyeket, biztosítva ezzel a biztonságra vonatkozó információk folyamatos elérhetőségét. A 376/2014/EU rendelet minden, az említett rendeletben meghatározott és annak hatálya alá tartozó légi járműre – többek között a pilóta által vezetett és a távirányítású légi járművekre is – vonatkozik.
 (2)
 A 376/2014/EU rendelet 4. cikke (5) bekezdésének első albekezdése értelmében a Bizottságnak az események besorolását meghatározó jegyzéket kell elfogadnia, amelyre az említett rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében felsorolt kategóriákba tartozó eseményeknek az említett rendeletben meghatározott kötelező jelentési rendszerek keretében történő bejelentésekor hivatkozni kell. A 376/2014/EU rendelet 4. cikke (5) bekezdésének második albekezdése értelmében egy második jegyzék tartalmazza a hajtóművel rendelkező komplex légi járműnek nem minősülő légi járművekhez kapcsolódó események osztályozását. Ezt a második jegyzéket lehetőség szerint a légi közlekedés adott ágazatának sajátosságaihoz kell igazítani.
 (3)
 A 376/2014/EU rendelet azért rendelkezik a bejelentendő eseményeket kategóriákba sorolásáról, hogy a rendeletben meghatározott személyek azonosíthassák az általuk bejelentendő eseményeket. E célkitűzéssel összhangban az események listáit azon kategóriák szerint kell felosztani, amelyekre a bejelentőknek saját helyzetük szerint a 376/2014/EU rendelettel összhangban hivatkozniuk kell.
 (4)
 Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 65. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az események részletes besorolását, amelyre az eseményeknek a 376/2014/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerinti, kötelező jelentési rendszeren keresztül történő jelentése során hivatkozni kell, e rendelet I–V. melléklete határozza meg.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ezt a rendeletet 2015. november 15-től kell alkalmazni.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2015. június 29-én.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) HL L 122., 2014.4.24., 18. o.
 (2) Az Európai Parlament és a Tanács 2008. február 20-i 216/2008/EK rendelete a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi rendelet, 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 79., 2008.3.19., 1. o.).
 I. MELLÉKLET
 A LÉGI JÁRMŰ ÜZEMELTETÉSÉVEL ÖSSZEFÜGGŐ ESEMÉNYEK
 Megjegyzés: E melléklet az egyes események bejelentésének megkönnyítése céljából úgy van megszerkesztve, hogy az események olyan tevékenységfajtákhoz kapcsolódnak amelyek során előfordulásuk általában megfigyelhető. Ezt az összeállítást azonban nem szabad úgy értelmezni, hogy az eseményeket ne kellene jelenteni, ha azok a listán hozzájuk kapcsolt tevékenységfajtán kívül történnek.
 1. LÉGI ÜZEMELTETÉS
 1.1. A repülés előkészítése
 (1)
 Helytelen adatok vagy hibás bejegyzések használata a navigációhoz vagy teljesítményszámításhoz használt berendezésekben, ami veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a légi járművet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 (2)
 Veszélyes áruk szállítása vagy annak kísérlete az alkalmazandó jogszabályok megszegésével, ideértve a veszélyes áruk nem megfelelő címkézését, csomagolását és kezelését is.
 1.2. A légi jármű előkészítése
 (1)
 Nem megfelelő típusú vagy szennyezett tüzelőanyag.
 (2)
 Hiányzó, nem megfelelő vagy elégtelen jégtelenítő/jegesedésgátló kezelés.
 1.3. Fel- és leszállás
 (1)
 Gurulóút vagy futópálya elhagyása.
 (2)
 Megvalósult vagy potenciális gurulóút- vagy futópályasértés.
 (3)
 Végső megközelítési és felszállási terület (FATO) megsértése.
 (4)
 Bármilyen megszakított felszállás.
 (5)
 A légi jármű alatta marad a felszállás, átstartolás vagy leszállás során szükséges vagy várható teljesítménynek.
 (6)
 Megvalósult vagy megkísérelt felszállás, megközelítés vagy leszállás nem megfelelő konfigurációs beállításokkal.
 (7)
 A farok, légcsavartoll/szárnyvég vagy gondola fel- vagy leszállás közben történt sérülése.
 (8)
 A megközelítés folytatása a légi jármű üzemben tartója által meghatározott stabilizált megközelítési feltételek be nem tartásával.
 (9)
 Műszeres megközelítés folytatása a közzétett minimumok alatt, a megfelelő vizuális referencia pontok nélkül.
 (10)
 Biztonsági- vagy kényszerleszállás.
 (11)
 Rövid vagy hosszú leszállás.
 (12)
 Kemény földetérés.
 1.4. A repülés bármelyik szakasza
 (1)
 A légi jármű irányításának elvesztése.
 (2)
 Szokatlan repülési helyzetek, a körülményeknek nem megfelelő, a normálisnál nagyobb bólintási szög, dőlésszög vagy sebesség.
 (3)
 Eltérés a kiadott magasságtól.
 (4)
 Bármilyen repülési határgörbe-védelem működésbe lépése, beleértve az átesési figyelmeztetést, kormányrázót, kormány-előrenyomót és az automatikus védelmeket.
 (5)
 Az előírt navigációs pontosságnál kétszer nagyobb vagy 10 tengeri mérföldet (a kettő közül a kisebbet) meghaladó nem szándékolt eltérés a tervezett vagy kijelölt útiránytól.
 (6)
 A légi jármű repülési kézikönyvében megadott határértékek túllépése.
 (7)
 Repülés hibás magasságmérő-beállítással.
 (8)
 Sugárhajtómű kiáramló gázsugár, illetve rotor vagy légcsavarszél által okozott események, amelyek veszélyeztették vagy veszélyeztethették volna a légi járművet, a fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 (9)
 Az automatikus rendszerek vagy bármilyen más fedélzeti rendszer által a hajózó személyzet számára nyújtott információ félreértése, amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a légi járművet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 1.5. Egyéb típusú események
 (1)
 Rakomány vagy egyéb külsőleg szállított berendezés nem szándékolt elengedése.
 (2)
 Helyzetismeret elveszítése (beleértve a környezet, az üzemmód és a rendszerek ismeretének, a térbeli tájékozódásnak és az időhorizontnak az elvesztését).
 (3)
 Bármilyen esemény, amely során az emberi teljesítőképesség közvetlenül hozzájárult vagy hozzájárulhatott volna baleset vagy súlyos repülőesemény bekövetkezéséhez.
 2. MŰSZAKI ESEMÉNYEK
 2.1. Szerkezet és rendszerek:
 (1)
 A légi jármű bármely szerkezeti elemének repülés közbeni elveszítése.
 (2)
 Egy rendszer meghibásodása.
 (3)
 Egy rendszer redundanciájának elveszítése.
 (4)
 Bármely folyadék szivárgása, amely tűzveszélyhez vagy a légi jármű szerkezetei elemének, rendszereinek vagy berendezésének – esetleg veszélyes mértékű – szennyeződéséhez vezetett, illetve veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a légi járművet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 (5)
 A tüzelőanyag-rendszer hibás működése vagy károsodása, amely kihatással van a tüzelőanyag-ellátásra és/vagy -elosztásra.
 (6)
 Bármely jelzőrendszer működési zavara vagy meghibásodása, ha ennek következményeként a hajózószemélyzet félrevezető jelzéseket kap.
 (7)
 A kormányszervek rendellenes működése, azaz aszimmetrikus vagy megakadt/beragadt kormányszervek (például: a felhajtóerőt [fékszárnyak/orrsegédszárnyak], légellenállást [féklapok], térbeli helyzetet [csűrő, magassági kormány, oldalkormány] vezérlő eszközök).
 2.2. Hajtóműrendszer (beleértve a hajtóműveket, a légcsavarokat és a forgószárny rendszereket), valamint a fedélzeti segédhajtómű (APU)
 (1)
 Egy légcsavar, rotor vagy hajtóműegység bármely részének vagy vezérlésének leállása vagy jelentős meghibásodása.
 (2)
 A forgószárny/faroklégcsavar, vagy az erőátvitel és/vagy azzal egyenértékű rendszerek károsodása vagy meghibásodása.
 (3)
 Lángkialvás, repülés közbeni leállás bármely hajtóműnél, beleértve a fedélzeti segédhajtóművet is azokban az esetekben, amikor annak üzemelnie kell (például ETOPS [kéthajtóműves légi jármű kiterjesztett hatótávolságú üzemelése] vagy MEL [minimálisan szükséges berendezések listája] alapján).
 (4)
 Hajtómű működési határértékének túllépése, beleértve a túlpörgést vagy bármely gyorsan forgó alkatrész (például APU [fedélzeti segédhajtómű], sűrített levegős hajtóműindító, légkondícionáló rendszer, légturbinás motor, légcsavar vagy forgószárny) fordulatszám-szabályzásának ellehetetlenülését.
 (5)
 A hajtómű, valamely hajtóműegység, az APU vagy az erőátviteli rendszer bármely részének leállása vagy meghibásodása, az alábbiak közül egy vagy több következménnyel:
 a)
 a sugárfordító nem a vezérlésnek megfelelően működik;
 b)
 a teljesítmény, a tolóerő vagy a fordulatszám (rpm) vezérlésének ellehetetlenülése;
 c)
 alkatrészek vagy törmelék leválása.
 3. A LÉGINAVIGÁCIÓS SZOLGÁLATOKKAL (ANS) ÉS A LÉGIFORGALMI SZOLGÁLTATÁSSAL (ATM) VALÓ EGYÜTTMŰKÖDÉS
 (1)
 Nem biztonságos ATC (légiforgalmi irányítói) engedély.
 (2)
 ATS- (légiforgalmi szolgálat) vagy ATM-egységgel való kommunikáció hosszabb időre történő megszakadása.
 (3)
 Egymásnak ellentmondó utasítások különböző ATS-egységektől, amely az elkülönítés sérüléséhez vezethet.
 (4)
 Rádióüzenet félreértése, ami veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a légi járművet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 (5)
 Szándékos eltérés a légiforgalmi irányítás utasításától, ami veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a légi járművet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 4. VÉSZHELYZETEK ÉS MÁS KRITIKUS HELYZETEK
 (1)
 Bármely esemény, amely vészhelyzet („MAYDAY” vagy „PAN”) bejelentését eredményezi.
 (2)
 Bármilyen égés, olvadás, füst, pára, elektromos ív, túlhevülés, tűz vagy robbanás.
 (3)
 Szennyezett levegő a pilótafülkében vagy az utastérben, amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a légi járművet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 (4)
 A rendellenes vagy vészhelyzetekre vonatkozó (helyes) eljárások alkalmazásának elmulasztása a hajózó- vagy a légiutas-kísérő személyzet részéről valamely vészhelyzet megoldása során.
 (5)
 Bármely, a repülés vagy leszállás közbeni teljesítményt befolyásoló vészhelyzeti felszerelés vagy rendellenes helyzetekben követendő eljárás alkalmazása.
 (6)
 Vészhelyzeti vagy mentőrendszer, illetve -berendezés meghibásodása, amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a légi járművet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 (7)
 Szabályozhatatlan kabinnyomás.
 (8)
 Kritikusan kevés tüzelőanyag, vagy a szükséges végső tartaléknál kevesebb tüzelőanyag a rendeltetési repülőtér elérésekor.
 (9)
 A személyzet számára rendszeresített oxigénellátó rendszer személyzet általi használata.
 (10)
 A hajózó- vagy légiutas-kísérő személyzet bármelyik tagjának cselekvőképtelenné válása, aminek következtében a személyzet létszáma a minimálisan szükséges alá csökken.
 (11)
 A személyzet tagjainak fáradtsága, amely hátrányosan befolyásolja vagy befolyásolhatja a repülési feladatok biztonságos ellátására való képességüket.
 5. KÜLSŐ KÖRNYEZET ÉS IDŐJÁRÁS
 (1)
 Összeütközés másik légi járművel, földdel vagy akadállyal (1), vagy ezek veszélyes megközelítése a földön vagy a levegőben.
 (2)
 ACAS RA (a levegőben történő összeütközést elhárító fedélzeti rendszer elkerülési javaslat).
 (3)
 A talajjal való ütközésre figyelmeztető rendszer – például GPWS (Ground Proximity Warning System, földközelség-jelző rendszer) vagy TAWS (Terrain Awareness and Warning System, terepveszélyt előrejelző rendszer) – figyelmeztető jelzésének aktiválódása.
 (4)
 Ütközés állattal, beleértve a madárral ütközést is.
 (5)
 Idegen tárgytól származó törmelék/idegen tárgy okozta sérülés (FOD).
 (6)
 A futópálya-felület előre nem jelzett rossz állapota.
 (7)
 Légi jármű által keltett turbulenciával való találkozás.
 (8)
 A légi jármű zavarása tűzfegyverrel, tűzijátékkal, papírsárkánnyal, lézeres megvilágítással, erős fénnyel, lézerrel, távirányítású légijármű-rendszerrel, modell-légijárművel vagy hasonló módon.
 (9)
 Villámcsapás, amely a légi jármű sérülését vagy bármely rendszerének kiesését vagy meghibásodását okozta.
 (10)
 Jégeső, amely a légi jármű sérülését vagy bármely rendszerének kiesését vagy meghibásodását okozta.
 (11)
 Erős turbulencia vagy más hatás, amely a fedélzeten tartózkodók sérülését okozza, vagy a turbulencia által a légi járműben okozott következmények vizsgálatának elvégzését igényli.
 (12)
 Jelentős szélnyírás vagy vihar, amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a légi járművet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 (13)
 Jegesedés, amely irányítási nehézségekhez, a légi jármű sérüléséhez vagy bármely rendszerének leállásához vagy hibás működéséhez vezet.
 (14)
 Vulkáni hamufelhőn történt átrepülés.
 6. VÉDELEM
 (1)
 Bombával történő fenyegetés vagy gépeltérítés.
 (2)
 Az ittas, erőszakos vagy fegyelmezetlen utasok megfékezésében mutatkozó nehézség.
 (3)
 Potyautas felfedezése.
 (1) Az akadály jármű is lehet.
 II. MELLÉKLET
 A LÉGI JÁRMŰ MŰSZAKI ÁLLAPOTÁVAL, KARBANTARTÁSÁVAL VAGY JAVÍTÁSÁVAL ÖSSZEFÜGGŐ ESEMÉNYEK
 1. GYÁRTÁS
 A gyártó szervezet által a vonatkozó tervezési adatoktól való eltéréssel kiadott termékek, alkatrészek vagy berendezések, amelyeknél a típusalkalmassági bizonyítvány vagy tervjóváhagyás jogosultjával együtt megállapították, hogy veszélyes állapotot eredményezhetnek.
 2. TERVEZÉS
 Egy termék, alkatrész vagy berendezés leállása, hibás működése, hibája vagy egyéb, hozzá kapcsolódó esemény, amely veszélyes állapotot eredményezett vagy eredményezhet.
 Megjegyzés: Ez a lista a 748/2012/EU bizottsági rendelet (1) szerint kiadottnak minősülő típusalkalmassági bizonyítványban, korlátozott típusalkalmassági bizonyítványban, kiegészítő típusalkalmassági bizonyítványban, ETSO-engedélyben, jelentős javítási terv jóváhagyásban vagy bármely más, releváns jóváhagyásban szereplő terméken, alkatrészen vagy berendezésen bekövetkező eseményekre vonatkozik.
 3. KARBANTARTÁS ÉS FOLYAMATOS LÉGIALKALMASSÁG FENNTARTÁSÁNAK IRÁNYÍTÁSA
 (1)
 A légi jármű vagy alkatrész karbantartása során talált komoly szerkezeti károsodás (például: repedések, maradandó alakváltozás, rétegenkénti leválás, ragasztás leválása, égés, túlzott kopás vagy korrózió).
 (2)
 Folyadék (például: hidraulikafolyadék, tüzelőanyag, olaj, gáz vagy más folyékony anyag) erős szivárgása vagy szennyeződése.
 (3)
 A motor vagy a hajtómű bármely részének és/vagy az erőátviteli rendszernek a leállása vagy meghibásodása, az alábbiak közül egy vagy több következménnyel:
 a)
 alkatrészek/törmelék elszabadulása;
 b)
 a hajtómű bekötés szerkezeti elemének hibája.
 (4)
 A légcsavar károsodása, leállása vagy hibája, amely miatt a légcsavar vagy annak bármely jelentős része repülés közben leválhat és/vagy a légcsavarvezérlés meghibásodhat.
 (5)
 A forgószárny reduktorházának/bekötésének olyan károsodása, kiesése vagy hibája, amely miatt a forgószárny repülés közben leválhat és/vagy a forgószárnyvezérlés meghibásodhat.
 (6)
 Biztonsági szempontból kritikus rendszer vagy berendezés (beleértve vészhelyzeti rendszereket vagy berendezéseket is) jelentős meghibásodása a karbantartás alatti kipróbáláskor, vagy az ilyen rendszerek karbantartás utáni aktivizálásának elmulasztása.
 (7)
 A légi jármű alkatrészeinek helytelen össze- vagy felszerelése, amelyet valamilyen nem kifejezetten e célra szolgáló ellenőrzés vagy vizsgálati eljárás során állapítanak meg.
 (8)
 Komoly hiba téves értékelése vagy a MEL-hez és a műszaki naplóhoz kapcsolódó eljárások komoly megsértése.
 (9)
 Az elektromos vezetékrendszer (EWIS) komoly sérülése.
 (10)
 Bármely korlátozott élettartamú kritikus fontosságú alkatrész károsodása, amely miatt azt teljes élettartamának kitöltése előtt cserélni kell.
 (11)
 Ismeretlen vagy gyanús eredetű termékek, alkatrészek vagy anyagok, illetve üzemképtelen kritikus fontosságú komponens használata.
 (12)
 Félrevezető, téves vagy nem kielégítő felhasználandó karbantartási adat vagy eljárás – a nyelvi problémát is beleértve –, amely jelentős karbantartási hibákhoz vezethet.
 (13)
 A légi jármű karbantartási korlátozásainak vagy tervezett karbantartásának helytelen ellenőrzése vagy alkalmazása.
 (14)
 Légi jármű karbantartás utáni üzembe helyezése bármilyen, a repülésbiztonságot veszélyeztető meg nem felelés esetén.
 (15)
 A karbantartás során a légi járműben helytelen karbantartás, nem megfelelő vagy üzemképtelen földi kiszolgáló eszköz használata által okozott, további karbantartási tevékenységet igénylő komoly kár.
 (16)
 Égés, olvadás, füst, elektromos ív, túlhevülés vagy tűz azonosított előfordulása.
 (17)
 Bármilyen olyan esemény, amely során az emberi teljesítőképesség – beleértve a fáradtságot is – közvetlenül hozzájárult vagy hozzájárulhatott volna baleset vagy súlyos repülőesemény bekövetkezéséhez.
 (18)
 Egy fedélzeti adatrögzítő rendszert (mint például fedélzeti adatrögzítő rendszer, adatkapcsolat-rögzítő rendszer vagy pilótafülke-hangrögzítő rendszer) érintő jelentős meghibásodás, megbízhatósági probléma vagy a felvétel minőségével kapcsolatos visszatérő probléma, vagy a fedélzeti adatrögzítő rendszer használhatóságának biztosításához szükséges információ hiánya.
 (1) A Bizottság 2012. augusztus 3-i 748/2012/EU rendelete járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról (HL L 224., 2012.8.21., 1. o.).
 III. MELLÉKLET
 A LÉGINAVIGÁCIÓS SZOLGÁLATOKKAL ÉS BERENDEZÉSEKKEL ÖSSZEFÜGGŐ ESEMÉNYEK
 Megjegyzés: E melléklet az egyes események bejelentésének megkönnyítése céljából úgy van megszerkesztve, hogy az események olyan tevékenységfajtákhoz kapcsolódnak amelyek során előfordulásuk általában megfigyelhető. Ezt az összeállítást azonban nem szabad úgy értelmezni, hogy az eseményeket ne kellene jelenteni, ha azok a listán hozzájuk kapcsolt tevékenységfajtán kívül történnek.
 1. LÉGI JÁRMŰHÖZ KAPCSOLÓDÓ ESEMÉNYEK
 (1)
 Összeütközés vagy veszélyes megközelítés másik légi járművel, földdel vagy akadállyal (1), a földön vagy a levegőben, beleértve a légi jármű kormányzott földnek ütközéséhez közeli helyzetet (near CFIT) is.
 (2)
 Az elkülönítési minimumok megsértése (2).
 (3)
 Nem megfelelő elkülönítés (3).
 (4)
 ACAS RA (a levegőben történő összeütközést elhárító fedélzeti rendszer elkerülési javaslatok).
 (5)
 Ütközés állattal, beleértve a madárral való ütközést is.
 (6)
 Megvalósult vagy potenciális gurulóút vagy futópálya-elhagyás.
 (7)
 Megvalósult vagy potenciális gurulóút- vagy futópályasértés.
 (8)
 Végső megközelítési és felszállási terület (FATO) megsértése.
 (9)
 A légi jármű eltérése az ATC engedélytől.
 (10)
 A légi jármű eltérése az alkalmazandó légiforgalmi szolgáltatás (ATM) szabályaitól:
 a)
 a légi jármű eltérése a vonatkozó közzétett ATM eljárásoktól;
 b)
 légtérsértés, beleértve a légtérbe való engedély nélküli berepülést is;
 c)
 eltérés a légi járművön elhelyezett és üzemeltetett ATM-berendezéssel kapcsolatos szabályzatok előírásaitól.
 (11)
 Hívójel összekeverésével összefüggő események.
 2. FUNKCIÓK VAGY SZOLGÁLATOK MINŐSÉGÉNEK ROMLÁSA VAGY TELJES KIESÉSE
 (1)
 ATM szolgáltatások nyújtásának vagy ATM feladatok ellátásának ellehetetlenülése:
 a)
 légiforgalmi szolgáltatások nyújtásának vagy a légiforgalmi szolgálati feladatok ellátásának ellehetetlenülése;
 b)
 légtérgazdálkodási szolgáltatások nyújtásának vagy légtérgazdálkodási feladatok ellátásának ellehetetlenülése;
 c)
 légiforgalmi áramlás-szervezési szolgáltatások nyújtásának vagy légiforgalmi áramlás-szervezési feladatok ellátásának ellehetetlenülése.
 (2)
 Hiányzó vagy jelentősen hibás, sérült, nem megfelelő vagy félrevezető információ bármely kisegítő szolgálat részéről (4), beleértve a futópálya-felület rossz állapotára vonatkozó információt is.
 (3)
 A kommunikációs szolgáltatás kimaradása.
 (4)
 A légtérellenőrző szolgáltatás kimaradása.
 (5)
 Az adatfeldolgozási és -elosztási funkció vagy szolgáltatás kimaradása.
 (6)
 A navigációs szolgáltatás kimaradása.
 (7)
 Az ATM-rendszer biztonságának sérülése, amelynek közvetlen negatív hatása volt vagy lehetett volna a biztonságos szolgáltatásra.
 (8)
 ATS szektor vagy munkaállomás jelentős túlterhelése, amely a szolgáltatás szintjének romlásához vezethet.
 (9)
 Fontos üzenet hibás vétele vagy félreértése, beleértve a használt nyelv ismeretének hiányát is, ha annak közvetlen negatív hatása volt vagy lehetett volna a biztonságos szolgáltatás nyújtására.
 (10)
 Egy légi járművel vagy másik ATS-egységgel való kommunikáció hosszabb időre történő megszakadása.
 3. EGYÉB ESEMÉNYEK
 (1)
 Vészhelyzet bejelentése („MAYDAY” vagy „PAN”).
 (2)
 A léginavigációs szolgálatok jelentős külső zavarása (például az FM sávban sugárzó rádióadók zavarhatják az ILS-t [műszeres leszállító rendszert], VOR-t [VHF Omni Directional Radio Range – körsugárzó rádió irányadó] vagy a kommunikációt).
 (3)
 Egy légi jármű, ATS-egység vagy a rádióforgalom jelentős zavarása, beleértve a tűzfegyverrel, tűzijátékkal, papírsárkánnyal, lézeres megvilágítással, erős fénnyel, lézerrel, távirányítású légijármű-rendszerrel, modell-légijárművel vagy hasonló módon történő zavarást is.
 (4)
 Tüzelőanyag kiengedése.
 (5)
 Bombával történő fenyegetés vagy gépeltérítés.
 (6)
 Fáradtság, amely hátrányosan befolyásolja vagy befolyásolhatja a léginavigációs vagy légiforgalmi feladatok biztonságos ellátására való képességet.
 (7)
 Bármilyen esemény, amely során az emberi teljesítőképesség közvetlenül hozzájárult vagy hozzájárulhatott volna baleset vagy súlyos repülőesemény bekövetkezéséhez.
 (1) Az akadály jármű is lehet.
 (2) Ez olyan helyzetre vonatkozik, ahol az előírt minimális elkülönítési távolságokat nem tartották be légi járművek között, vagy légi jármű és olyan légtér között, amelyre minimális elkülönítési távolság van előírva.
 (3) Minimális elkülönítési távolságra vonatkozó előírás hiányában olyan helyzet, amikor a pilóták megítélése szerint a légi járművek túl közel haladtak el egymáshoz, így szerintük nem valósult meg a biztonságos elkülönítés.
 (4) Például: légiforgalmi szolgálat (ATS), automatikus közelkörzeti tájékoztató szolgálat (ATIS), meteorológiai szolgálatok, navigációs adatbázisok, térképek, diagramok, légiforgalmi tájékoztató szolgálat (AIS), kézikönyvek.
 IV. MELLÉKLET
 REPÜLŐTEREKKEL ÉS FÖLDI SZOLGÁLATOKKAL ÖSSZEFÜGGŐ ESEMÉNYEK
 1. A REPÜLŐTÉR BIZTONSÁG-IRÁNYÍTÁSI RENDSZERE
 Megjegyzés: E szakasz az egyes események bejelentésének megkönnyítése céljából úgy van megszerkesztve, hogy az események olyan tevékenységfajtákhoz kapcsolódnak amelyek során előfordulásuk általában megfigyelhető. Ezt az összeállítást azonban nem szabad úgy értelmezni, hogy az eseményeket ne kellene jelenteni, ha azok a listán hozzájuk kapcsolt tevékenységfajtán kívül történnek.
 1.1. Légi járművel vagy akadállyal kapcsolatos események
 (1)
 Összeütközés másik légi járművel, földdel vagy akadállyal (1), vagy azok veszélyes megközelítése a földön vagy a levegőben.
 (2)
 Ütközés állattal, beleértve a madárral ütközést is.
 (3)
 Gurulóút vagy futópálya elhagyása.
 (4)
 Megvalósult vagy potenciális gurulóút- vagy futópályasértés.
 (5)
 Végső megközelítési és felszállási terület (FATO) megsértése vagy elhagyása.
 (6)
 Légi- vagy földi jármű nem követi az engedélyt, utasítást vagy korlátozást a repülőtér mozgási területén való üzemelés közben (például: téves futópálya/gurulóút vagy egy repülőtér korlátozott része).
 (7)
 Idegen tárgy a repülőtér mozgási területén, amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a légi járművet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 (8)
 Olyan akadályok a repülőtéren vagy annak közelében, amelyeket nem tettek közzé az AIP-ben (légiforgalmi tájékoztató kiadvány) vagy NOTAM-ban (Notice to Airmen) és/vagy nincsenek kellőképpen megjelölve vagy kivilágítva.
 (9)
 Hátratolás (push-back), saját erőből tolatás (power-back) vagy gurulás jármű, berendezés vagy személy általi zavarása.
 (10)
 Utas vagy illetéktelen személy felügyelet nélkül maradása a forgalmi előtéren.
 (11)
 Sugárhajtómű kiáramló gázsugarának, illetve rotor vagy légcsavar szelének hatása.
 (12)
 Vészhelyzet bejelentése („MAYDAY” vagy „PAN”).
 1.2. Funkciók vagy szolgálatok minőségének romlása vagy teljes kiesése
 (1)
 A következők közötti kommunikáció kimaradása vagy zavara:
 a)
 repülőtéri, járműben tartózkodó vagy egyéb földi személyzet és ATS-egység vagy előtér-irányítói szolgáltatási egység;
 b)
 előtér-irányítói szolgáltatási egység és légi jármű, jármű vagy ATS-egység.
 (2)
 Repülőtéri berendezés vagy rendszer jelentős kiesése, hibás működése vagy hibája, amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a légi járművet vagy az annak fedélzetén tartózkodókat.
 (3)
 Jelentős hiányosságok a repülőtér kivilágításában, jelöléseiben vagy jeleiben.
 (4)
 A repülőtér veszélyhelyzeti riasztó rendszerének meghibásodása.
 (5)
 A mentőszolgálatok és tűzoltóság szolgáltatásai a vonatkozó követelményeket nem elégítik ki.
 1.3. Egyéb események
 (1)
 A repülőtér berendezéseiben, környezetében vagy felszerelésében bekövetkező tűz, füst vagy robbanás, amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a légi járművet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 (2)
 A repülőtér védelmével kapcsolatos események (például: jogosulatlan belépés, szabotázs, bombával történő fenyegetés).
 (3)
 A repülőtér üzemi feltételeiben beállt jelentős változás jelentésének elmulasztása, amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a légi járművet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 (4)
 Elmaradt, nem megfelelő vagy elégtelen jégtelenítő/jegesedésgátló kezelés.
 (5)
 Jelentős mennyiségű tüzelőanyag kiömlése tankolás közben.
 (6)
 Szennyezett vagy nem megfelelő típusú tüzelőanyag vagy más folyadék (beleértve az oxigént, nitrogént, olajat és az ivóvizet is) betöltése.
 (7)
 Rossz állapotú futópálya-felület kezelésének elmulasztása.
 (8)
 Bármilyen esemény, amely során az emberi teljesítőképesség közvetlenül hozzájárult vagy hozzájárulhatott volna baleset vagy súlyos repülőesemény bekövetkezéséhez.
 2. LÉGI JÁRMŰ FÖLDI KISZOLGÁLÁSA
 Megjegyzés: E szakasz az egyes események bejelentésének megkönnyítése céljából úgy van megszerkesztve, hogy az események olyan tevékenységfajtákhoz kapcsolódnak amelyek során előfordulásuk általában megfigyelhető. Ezt az összeállítást azonban nem szabad úgy értelmezni, hogy az eseményeket ne kellene jelenteni, ha azok a listán hozzájuk kapcsolt tevékenységfajtán kívül történnek.
 2.1. Légi járművel vagy repülőtérrel kapcsolatos események
 (1)
 Összeütközés másik légi járművel, földdel vagy akadállyal, vagy azok veszélyes megközelítése a földön vagy a levegőben.
 (2)
 Futópálya- vagy gurulóútsértés.
 (3)
 Futópálya vagy gurulóút elhagyása.
 (4)
 A légi jármű szerkezetének, rendszereinek és berendezéseinek a poggyász, postai küldemény vagy teheráru szállításából adódó lényeges elszennyeződése.
 (5)
 Hátratolás (push-back), saját erőből tolatás (power-back) vagy gurulás jármű, berendezés vagy személy általi zavarása.
 (6)
 Idegen tárgy a repülőtér mozgási területén, amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a légi járművet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 (7)
 Utas vagy illetéktelen személy felügyelet nélkül maradása a forgalmi előtéren.
 (8)
 A repülőtér berendezéseiben, környezetében vagy felszerelésében bekövetkező tűz, füst vagy robbanás, amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a légi járművet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 (9)
 A repülőtér védelmével kapcsolatos események (például: jogosulatlan belépés, szabotázs, bombával történő fenyegetés).
 2.2. Funkciók vagy szolgálatok minőségi romlása vagy teljes kiesése
 (1)
 Egy légi járművel, járművel, ATS-egységgel vagy előtér-irányítói szolgáltató egységgel való kommunikáció megszakadása vagy zavara.
 (2)
 Repülőtéri felszerelés vagy rendszer jelentős kiesése, hibás működése vagy hibája, amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a légi járművet vagy az annak fedélzetén tartózkodókat.
 (3)
 Jelentős hiányosságok a repülőtér kivilágításában, jelöléseiben vagy jeleiben.
 2.3. Földi kiszolgálással kapcsolatos események
 (1)
 Utasok, poggyász, postai küldemény vagy teheráru nem megfelelő kezelése vagy berakodása, amely várhatóan lényeges hatással lesz a légi jármű tömegére és/vagy súlypontjának helyzetére (beleértve a terhelési adatlappal kapcsolatos számítások jelentős hibáját is).
 (2)
 Beszállást segítő eszköz eltávolítása, ami veszélyeztette a fedélzeten tartózkodókat.
 (3)
 A poggyász, postai küldeményt vagy teheráru nem megfelelő elhelyezése vagy rögzítése, amely bármilyen módon veszélyeztetheti a légi járművet, annak berendezéseit vagy a fedélzeten tartózkodókat, illetve akadályozhatja a vészhelyzeti kiürítést.
 (4)
 Veszélyes áru szállítása vagy annak kísérlete, illetve kezelése, ami a működés biztonságát veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna, illetve veszélyes állapotot eredményezett (például az ICAO műszaki utasításában (2) meghatározott, veszélyes áruval kapcsolatos váratlan esemény vagy baleset).
 (5)
 Poggyász- vagy utasnyilvántartási problémák.
 (6)
 A légi jármű számára előírt földi kiszolgálási és szervizelési eljárásoknak való meg nem felelés, különösen jégmentesítési, tüzelőanyag-feltöltési vagy rakodási eljárások esetében, beleértve valamely eszköz helytelen csatlakoztatását vagy eltávolítását is.
 (7)
 Jelentős mennyiségű tüzelőanyag kiömlése tankolás közben.
 (8)
 Nem megfelelő mennyiségű tüzelőanyag feltöltése, amely várhatóan lényeges hatással lesz a légi jármű repülési tartamára, a teljesítményre, a súlypont helyzetére vagy a légi jármű szerkezeti szilárdságára.
 (9)
 Szennyezett vagy nem megfelelő típusú tüzelőanyag vagy más folyadék (beleértve az oxigént, nitrogént, olajat és az ivóvizet is) betöltése.
 (10)
 A földi kiszolgálásra használt földi berendezések bármilyen leállása, hibás működése vagy hibája, amely a légi jármű sérülését okozta vagy okozhatta volna (például vonórúd vagy GPU [földi energiaellátó egység]).
 (11)
 Elmaradt, nem megfelelő vagy elégtelen jégtelenítő/jegesedésgátló kezelés.
 (12)
 A légi jármű sérülése földi kiszolgáló berendezés vagy járművek által, beleértve az előzetesen nem jelentett sérülést is.
 (13)
 Bármilyen esemény, amely során az emberi teljesítőképesség közvetlenül hozzájárult vagy hozzájárulhatott volna baleset vagy súlyos repülőesemény bekövetkezéséhez.
 (1) Az akadály jármű is lehet.
 (2) Műszaki utasítás veszélyes áruk biztonságos légi szállításához (ICAO Doc 9284).
 V. MELLÉKLET
 A HAJTÓMŰVEL RENDELKEZŐ KOMPLEX LÉGI JÁRMŰNEK NEM MINŐSÜLŐ LÉGI JÁRMŰVEKKEL, KÖZTÜK A VITORLÁZÓ REPÜLŐGÉPEKKEL ÉS A LEVEGŐNÉL KÖNNYEBB JÁRMŰVEKKEL ÖSSZEFÜGGŐ ESEMÉNYEK
 E melléklet alkalmazásában:
 a) „hajtóművel rendelkező komplex légi járműnek nem minősülő légi jármű”: a 216/2008/EK rendelet 3. cikkének j) pontjában meghatározottól különböző légi jármű;
 b) „vitorlázó repülőgép”: a 923/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (1) 2. cikkének (117) bekezdése szerinti légi jármű;
 c) „levegőnél könnyebb jármű”: a 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) melléklete „A listában használt kifejezések fogalommeghatározásai” című szakaszának ML10 pontjában meghatározott légi jármű.
 1. HAJTÓMŰVEL RENDELKEZŐ KOMPLEX LÉGI JÁRMŰNEK NEM MINŐSÜLŐ LÉGI JÁRMŰVEK, KIVÉVE VITORLÁZÓ REPÜLŐGÉPEK ÉS LEVEGŐNÉL KÖNNYEBB JÁRMŰVEK
 Megjegyzés: E szakasz az egyes események bejelentésének megkönnyítése céljából úgy van megszerkesztve, hogy az események olyan tevékenységfajtákhoz kapcsolódnak amelyek során előfordulásuk általában megfigyelhető. Ezt az összeállítást azonban nem szabad úgy értelmezni, hogy az eseményeket ne kellene jelenteni, ha azok a listán hozzájuk kapcsolt tevékenységfajtán kívül történnek.
 1.1. Légi üzemeltetés
 (1)
 A légi jármű irányításának nem szándékos elveszítése.
 (2)
 A tervezett leszállási területen kívüli leszállás.
 (3)
 A légi jármű nem éri el vagy nem képes elérni a felszállás, emelkedés vagy leszállás közben rendes körülmények között szükséges teljesítményt.
 (4)
 Futópályasértés.
 (5)
 Futópálya elhagyása.
 (6)
 Légiközlekedésre alkalmatlan vagy nem megfelelően felkészített légi járművel végzett repülés, amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a légi járművet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 (7)
 IMC (műszer szerinti repülési) feltételek közé történő berepülés IFR (műszer szerinti repülési szabályok) repülésre nem jóváhagyott légi jármű vagy IFR képesítéssel nem rendelkező pilóta által, ami veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a légi járművet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 (8)
 Rakomány nem szándékos leoldása (3).
 1.2. Műszaki események
 (1)
 Rendellenes erősségű vibráció (például: a csűrőlapok, magassági kormánylapok remegése [„flatter”] vagy a légcsavar vibrációja).
 (2)
 Nem megfelelően működő vagy nem bekötött vezérlőszerv.
 (3)
 A légi jármű törzsének szerkezetének sérülése vagy jelentős rongálódása.
 (4)
 A légi jármű bármely szerkezeti elemének vagy berendezésének repülés közbeni elveszítése.
 (5)
 Egy motor, rotor, légcsavar, tüzelőanyag-rendszer vagy más alapvető rendszer leállása.
 (6)
 Bármely folyadék szivárgása, amely tűzveszélyhez vagy a légi jármű szerkezeteinek, rendszereinek vagy berendezésének – esetleg veszélyes mértékű – szennyeződéséhez vagy a fedélzeten tartózkodók veszélyeztetéséhez vezetett;
 1.3. A léginavigációs szolgálatokkal és a légiforgalmi szolgáltatással való együttműködés
 (1)
 A léginavigációs szolgálatokkal való olyan interakció (például: nem megfelelő szolgáltatás nyújtása, egymásnak ellentmondó közlemények vagy légiforgalmi irányítói engedélytől való eltérés), amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a légi járművet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 (2)
 Légtérsértés.
 1.4. Vészhelyzetek és más kritikus helyzetek
 (1)
 Bármilyen, segélyhívást eredményező esemény.
 (2)
 Tűz, robbanás, füst, mérgező gázok vagy gőzök a légi járműben.
 (3)
 A pilóta cselekvőképtelenné válása, amelynek során képtelenné válik bármilyen feladat ellátására.
 1.5. Külső környezet és időjárás
 (1)
 Összeütközés másik légi járművel, földdel vagy akadállyal (4) a földön vagy a levegőben.
 (2)
 Másik légi jármű, föld vagy akadály veszélyes megközelítése a földön vagy a levegőben, amikor az összeütközés elkerüléséhez vészhelyzeti elkerülő manővert kellett végrehajtani.
 (3)
 Ütközés vadon élő állattal – madarat is ideértve –, ami a légi jármű sérülését vagy bármely alapvető rendszer elvesztését vagy hibás működését okozta.
 (4)
 A légi jármű zavarása tűzfegyverrel, tűzijátékkal, papírsárkánnyal, lézeres megvilágítással, erős fénnyel, lézerrel, távirányítású légijármű-rendszerrel, modell-légijárművel vagy hasonló módon.
 (5)
 Villámcsapás, amely a légi jármű sérülését vagy bármely rendszerének elvesztését okozta.
 (6)
 Erős turbulencia, amely a fedélzeten tartózkodók sérülését okozta, vagy a légi jármű repülés utáni, turbulencia okozta károk tekintetében történő átvizsgálását indokolja.
 (7)
 Jegesedés – porlasztójegesedést is beleértve –, amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a légi járművet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 2. VITORLÁZÓ REPÜLŐGÉPEK
 Megjegyzés: E szakasz az egyes események bejelentésének megkönnyítése céljából úgy van megszerkesztve, hogy az események olyan tevékenységfajtákhoz kapcsolódnak amelyek során előfordulásuk általában megfigyelhető. Ezt az összeállítást azonban nem szabad úgy értelmezni, hogy az eseményeket ne kellene jelenteni, ha azok a listán hozzájuk kapcsolt tevékenységfajtán kívül történnek.
 2.1. Légi üzemeltetés
 (1)
 A légi jármű irányításának nem szándékos elveszítése.
 (2)
 Olyan esemény, melynek során a vitorlázógép pilótája nem tudta kioldani a csörlőkötelet vagy vontatókötelet, és vészhelyzeti eljárással kellett ezt megtennie.
 (3)
 A csörlőkötél vagy vontatókötél kioldása oly módon, hogy az veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a vitorlázógépet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 (4)
 Felszállás közbeni motorleállás segédmotoros vitorlázógép esetében.
 (5)
 Légiközlekedésre alkalmatlan vagy hiányosan felkészített vitorlázógéppel történő repülés, amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a vitorlázógépet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 2.2. Műszaki események
 (1)
 Rendellenes erősségű vibráció (például: a csűrőlapok, magassági kormánylapok remegése [„flatter”] vagy a légcsavar vibrációja).
 (2)
 Nem megfelelően működő vagy nem bekötött kormányszerv.
 (3)
 A vitorlázógép szerkezetének sérülése vagy jelentős rongálódása.
 (4)
 A vitorlázógép bármely szerkezeti elemének vagy berendezésének repülés közbeni elveszítése.
 2.3. A léginavigációs szolgálatokkal és a légiforgalmi szolgáltatással való együttműködés
 (1)
 A léginavigációs szolgálatokkal való olyan interakció (például: nem megfelelő szolgáltatás nyújtása, egymásnak ellentmondó közlemények vagy légiforgalmi irányítói engedélytől való eltérés), amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a vitorlázógépet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 (2)
 Légtérsértések.
 2.4. Vészhelyzetek és más kritikus helyzetek
 (1)
 Bármilyen, segélyhívást eredményező esemény.
 (2)
 Olyan helyzet, amelyben nem marad rendelkezésre álló biztonságos leszállási terület.
 (3)
 Tűz, robbanás, füst, illetve mérgező gázok vagy gőzök a vitorlázógépben.
 (4)
 A pilóta cselekvőképtelenné válása, amelynek során képtelenné válik bármilyen repülési feladat ellátására.
 2.5. Külső környezet és időjárás
 (1)
 Összeütközés a földön vagy a levegőben másik légi járművel, földdel vagy akadállyal.
 (2)
 Egy légi jármű, föld vagy akadály veszélyes megközelítése a földön vagy a levegőben, amikor az összeütközés elkerüléséhez vészhelyzeti elkerülő manővert kellett végrehajtani.
 (3)
 A vitorlázógép zavarása tűzfegyverrel, tűzijátékkal, papírsárkánnyal, lézeres megvilágítással, erős fénnyel, lézerrel, távirányítású légijármű-rendszerrel, modell-légijárművel vagy hasonló módon.
 (4)
 Villámcsapás, amely a vitorlázógép sérülését okozta.
 3. LEVEGŐNÉL KÖNNYEBB JÁRMŰVEK (BALLONOK ÉS LÉGHAJÓK)
 Megjegyzés: E szakasz az egyes események bejelentésének megkönnyítése céljából úgy van megszerkesztve, hogy az események olyan tevékenységfajtákhoz kapcsolódnak amelyek során előfordulásuk általában megfigyelhető. Ezt az összeállítást azonban nem szabad úgy értelmezni, hogy az eseményeket ne kellene jelenteni, ha azok a listán hozzájuk kapcsolt tevékenységfajtán kívül történnek.
 3.1. Légi üzemeltetés
 (1)
 Légiközlekedésre alkalmatlan vagy hiányosan felkészített levegőnél könnyebb járművel történő repülés, amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a levegőnél könnyebb járművet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 (2)
 Az őrláng nem szándékolt végleges kialvása.
 3.2. Műszaki események
 (1)
 A következő részek vagy irányítószervek bármelyikének meghibásodása: tüzelőanyag-tartály bemerülő csöve, tépőzár kötél megvezető görgője, szabályzókötél, rögzítőkötél, az égőszabályzó szelepének szivárgása, az tüzelőanyag-palack szelepének szivárgása, a karabiner, az tüzelőanyag-vezeték, a töltőgáz-szelep, a kupola vagy gáztartály, a befúvó, a leengedő szelep (szabadon repülő gázballon esetében), a csörlő (lehorgonyzott gázballon esetében).
 (2)
 A töltőgáz jelentős szivárgása vagy szökése (például: porozitás vagy nem jól záró gázszelepek miatt).
 3.3. A léginavigációs szolgálatokkal és a légiforgalmi szolgáltatással való együttműködés
 (1)
 A léginavigációs szolgálatokkal való olyan interakció (például: helytelen szolgáltatás nyújtása, egymásnak ellentmondó közlemények vagy légiforgalmi irányítói engedélytől való eltérés), amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a levegőnél könnyebb járművet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 (2)
 Légtérsértés.
 3.4. Vészhelyzetek és más kritikus helyzetek
 (1)
 Bármilyen, segélyhívást eredményező esemény.
 (2)
 Tűz, robbanás, füst, illetve mérgező gőzök a levegőnél könnyebb járműben (az égő rendes működésén túl).
 (3)
 A levegőnél könnyebb járműben tartózkodó személy kiesése a kosárból vagy gondolából.
 (4)
 A pilóta cselekvőképtelenné válása, amelynek során képtelenné válik bármilyen feladat ellátására.
 (5)
 Földi személyzet halálhoz vagy személyi sérüléshez vezető szándékolatlan felemelése vagy vonszolása.
 3.5. Külső környezet és időjárás
 (1)
 Összeütközés másik légi járművel, földdel vagy akadállyal, vagy ezek veszélyes megközelítése a földön vagy a levegőben, ami veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a levegőnél könnyebb járművet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 (2)
 A levegőnél könnyebb jármű tűzfegyverrel, tűzijátékkal, papírsárkánnyal, lézeres megvilágítással, erős fénnyel, lézerrel, távirányítású légijármű-rendszerrel, modell-légijárművel vagy hasonló módon történő zavarása.
 (3)
 Kedvezőtlen időjárási viszonyok váratlan előállása, amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a levegőnél könnyebb járművet, az annak fedélzetén tartózkodókat vagy bármely más személyt.
 (1) A Bizottság 2012. szeptember 26-i 923/2012/EU végrehajtási rendelete a közös repülési szabályok és a léginavigációs szolgáltatásokra és eljárásokra vonatkozó működési rendelkezések meghatározásáról, valamint az 1035/2011/EU végrehajtási rendelet és az 1265/2007/EK, az 1794/2006/EK, a 730/2006/EK, az 1033/2006/EK és a 255/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 281., 2012.10.13., 1. o.).
 (2) Az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i 2009/43/EK irányelve a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről (HL L 146., 2009.6.10., 1. o.).
 (3) Ez a tétel kizárólag a 216/2008/EK rendelet 3. cikkének i) pontja értelmében vett kereskedelmi célú üzemben tartásra vonatkozik.
 (4) Az akadály jármű is lehet.


text:
 16.7.2011
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 211/24
 Acórdão do Tribunal Geral de 23 de Maio de 2011 — Y/Comissão
 (Processo T-493/09 P) (1)
 (Recurso de decisão do Tribunal da Função pública - Função pública - Agentes contratuais - Despedimento - Recurso, em parte, manifestamente inadmissível e, em parte, manifestamente improcedente)
 2011/C 211/53
 Língua do processo: francês
 Partes
 Recorrente: Y (Bruxelas, Bélgica) (representante: J. Van Rossum, advogado)
 Outra parte no processo: Comissão Europeia (representantes: inicialmente, J.-P. Keppenne e L. Lozano Palacios e, mais tarde, J.-P. Keppenne e D. Martin, agentes)
 Objecto
 Recurso interposto do acórdão do Tribunal da Função Pública da União Europeia (Terceira Secção), de 7 de Outubro de 2009, Y/Comissão (F-29/08, ainda não publicado na Colectânea), tendente à anulação desse acórdão.
 Dispositivo
 1.
 É negado provimento ao recurso.
 2.
 Y suportará as suas próprias despesas bem como as efectuadas pela Comissão Europeia no quadro da presente instância.
 (1) JO C 221 de 14.8.2010.