text:
Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 14.K /2016/33.számú ítélete - PDF Free Download
 Download "Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 14.K /2016/33.számú ítélete"
 1 Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 14.K /2016/33.számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/113 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: Iktatószám: 11808/2016 CPV Kód: Ajánlatkérő: Teljesítés helye: Ajánlattételi/részvételi jelentkezési határidő: Nyertes ajánlattevő: Ajánlatkérő típusa: Ajánlatkérő fő tevényeségi köre: Fővárosi Bíróság ítélete Szöveg: Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 14.K /2016/33. A Balogh-B.Szabó - Jean és Társai Ügyvédi Iroda (1036 Budapest, Bécsi út 52. II/6-7., eljáró ügyvéd: dr. Bihari Ákos) által képviselt Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal (1071 Budapest, Damjanich u.48.) felperesnek - a dr. Jánosi Bálint jogtanács által képviselt Közbeszerzési Hatóság Közbeszerzési Döntőbizottság (1026 Budapest, Riadó u.5.) I. rendű és az RBH Consulting Közbeszerzési Tanácsadó Kft (2040 Budaörs, Szarka u. 3.) II. rendű alperesek ellen közbeszerzési ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata és szerződés közbeszerzési jogsértés miatt érvénytelenségének megállapítása iránti perében a bíróság meghozta az alábbi ítéletet: A bíróság az I. r. alperes D.37/4/2016. iktatószámú határozatát hatályon kívül helyezi és az I. rendű alperest új eljárásra kötelezi. A bíróság a szerződés érvénytelenségének tárgyában a pert megszünteti. A bíróság kötelezi az I. r. alperest, hogy 15 napon belül fizessen meg felperesnek (hatvanháromezer-ötszáz),- Ft perköltséget. A feljegyzett OOO(egymillió-négyszázhatvanezer),-Ft-ot az Állam viseli. Az ítélet ellen fellebbezésnek helye nincs. Indokolás: A bíróság a felek nyilatkozatai és a rendelkezése álló iratok alapján az alábbi tényállást állapította 1
 2 meg: A felperes és a II. r. alperes napján Megbízási szerződés" elnevezéssel szerződést kötöttek, amely szerződés 1.1. pontja szerint a megbízás tárgya az Európai Uniós támogatásból megvalósítandó TÁMOP / kódszámú A komplex rehabilitáció szakmai hátterének megerősítése" című, továbbá a TIOP / kódszámú A komplex rehabilitációhoz szükséges infrastrukturális feltételek megteremtése" című és a TÁMOP / kódszámú a Központi szociális információs fejlesztések" című projektek esetében a közbeszerzési eljárások teljes körű lebonyolítása, továbbá a szerződés 1.2. pontja szerint a megbízás tárgya a folyamatos közbeszerzési tanácsadás is. A felek ezen szerződés 2.1. pontjában rögzítették a II. r. alperes, mint megbízott feladatait a közbeszerzési eljárás lefolytatása során, míg a 2.2. pontjában pedig rögzítették a folyamatos közbeszerzési tanácsadás keretében végzendő feladatokat. A felek a szerződés 4. pontjában rögzítették, hogy a II. rendű alperes, mint megbízott kijelenti, hogy ezen szerződésben rögzített tevékenységeket a képviseletében eljáró ( ellátó ) személyek hivatalos közbeszerzési tanácsadók névjegyzékében szerepelnek. A felek ezen szerződést én, majd én módosították. Az utóbbi módosítás 2.II. pontjában a felek az eredeti szerződés 2.2. pontját is módosították. A felperes a II. r. alperes részére ezen szerződés alapján a TIOP / projekt kapcsán a évben egyedi eljárások lefolytatásáért bruttó ,-Ft, fixdíjas tanácsadásért pedig bruttó ,-Ft, összesen bruttó ,-Ft-ot fizetett ki. A felperes továbbá a TÁMOP / projekt kapcsán a II. r. alperes részére évben egyedi eljárások lefolytatáséért bruttó ,-Ft-ot, fixdíjas tanácsadásért pedig bruttó ,-Ft-ot, összesen bruttó ,,-Ft-ot fizetett ki, továbbá a felperes a II. r. alperes részére a TÁMOP / projekt kapcsán évben egyedi eljárások lefolytatásáért bruttó ,-Ft-ot, fixdíjas tanácsadásért pedig bruttó ,-Ft-ot, összesen bruttó ,-Ft-ot fizette ki, vagyis a felperes az előbbiek alapján II. r. alperes részére az előbbiek kapcsán összesen ,-Ft-ot fizetett ki. Az Állami Számvevőszék, mint hivatalbóli kezdeményező az I. r. alperesnél az előbbi szerződés kapcsán eljárást kezdeményezett és kérte jogsértés megállapítását, hivatkozással arra, hogy megállapította, hogy a felperes fentiek szerinti beszerzési tárgyának az értéke ,-Ft, viszont a felperes nem folytatott le ezen beszerzést megelőzően ezen beszerzésre nézve a közbeszerzési eljárást. Az I. r. alperes a én kelt, D.37/4/2016. iktatószámú határozatával megállapította, hogy a felperes az Közbeszerzési tanácsadás beszerzése a évben (RBH Consulting Közbeszerzési Kft.)" tárgyú beszerzése tekintetében a felperes megsértette a közbeszerzésekről szóló évi CVIII. törvény ( a továbbiakban : Kbt. ) 18. (1) és (2) bekezdéseit, továbbá a Kbt. 19. (1) bekezdésére tekintettel a Kbt. 5. -át, és ezért a felperessel szemben ,-Ft bírságot szabott ki. Az I. r. alperes a határozatában rögzítette, hogy álláspontja szerint a felperes előbbi beszerzésének a tárgya nem hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység igénybe vétele volt, mivel a felperes és a II. r. alperes közötti megbízási szerződés 1. pontja alapján megbízás tárgya nem kifejezetten hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység volt. Ezen tevékenység ezen szerződés 2.1. és 2.2. pontjainál sem szerepelt kifejezetten, és ezen előbbi pontok szerinti feladatokat anélkül is el lehet látni az I. r. alperes szerint, hogy a II. r. alperes szerepelne a hivatalos közbeszerzési tanácsadók névjegyzékében. Az I. r. alperes szerint azt a körülményt, hogy a beszerzés tárgya hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység igénybevétele volt, 2
 3 kizárólag akkor lehetne megállapítani, ha a tevékenység kifejezetten szerepelne a beszerzés tárgyának meghatározásában vagy a megbízott feladatai között. Az I. r. alperes szerint a megbízási szerződés 4. pontjának 1. pontjában szereplő kijelentésből sem lehet megállapítani ezen körülmény fennállását, mert a II. r. alperes képviseletében eljáró személyeknek névjegyzékben való szereplése nincs önmagában kihatással arra, hogy a szerződő felek milyen feladatok ellátásában állapodtak meg a szerződésben. Az I. r. alperes a határozatában rögzítette továbbá, hogy a felperes általi beszerzés egy szolgáltatásnak minősül, melynek három pályázati forrásból fizetett részei azonosak és rájuk vonatkozóan a beszerzési igény egyidőben merült fel, ezért a Kbt. 18. (2) bekezdése szerint a három pályázati forrásból kifizetett beszerzési értéket egybe kellett volna számítani. A beszerzés tárgyának összértéke pedig ,-Ft, amely érték meghaladja a évre érvényes nemzeti közbeszerzési értékhatárt. Az I. rendű alperes utalt az Európai Bíróság C-16/98. és C-574/10. számú ítéleteire is és megállapította, hogy a felperesnek a beszerzései tekintetében a Kbt. 3 része szerinti közbeszerzési eljárást kellett volna lefolytatnia, ezért a felperes jogsértően mellőzte a közbeszerzési eljárás lefolytatását, amivel pedig megsértette a Kbt. 18. (1) és (2) bekezdéseit, valamint a Kbt. 19. (1) bekezdésére tekintettel a Kbt. 5. -át, amelyre tekintettel pedig a felperessel szemben a Kbt (4) bekezdés a) pontja alapján bírságot szabott ki. Az I. r. alperes rögzítette továbbá, hogy mivel a jelen perbeli szerződést a felperes és a II. rendű alperes közbeszerzési eljárás jogtalan mellőzésével kötötte meg, ezért az a Kbt (1) bekezdés a) pontja alapján semmis, amely folytán pedig az I. rendű alperesnek a Kbt (1) bekezdés alapján pert kell indítania szerzés érvénytelenségének kimondása és az érvénytelenség jogkövetkezményeinek alkalmazása érdekében. A felperes keresetet terjesztett elő az I.r. alperes által hozott D.37/4/2016. iktatószámú határozat bíróság általi felülvizsgálata iránt és kérte, hogy a bíróság ezen határozatot helyezze hatályon kívül és az I. r. alperest kötelezze új eljárás lefolytatására, továbbá a felperesi perköltség, vagyis a 32/2003. (VIII. 22.) IM rendelet 3. (3) bekezdése szerinti - a bíróság általi mérlegeléssel megállapított összegű - ügyvédi munkadíj megfizetésére. A felperes a keresetében - összefoglalva - hivatkozott arra, hogy álláspontja szerint az I. r. alperes megsértette a Kbt g) pontját, a Kbt. 5. -át, a polgári törvénykönyvről szóló évi IV. törvény (Ptk.) 200. (1) bekezdését, továbbá a 93/2011. (XII. 30.) NFM rendelet 1. (2) bekezdését, ugyanis a felperes álláspontja szerint a felperes és a II. rendű alperes között létrejött megbízási szerződés hivatalos közbeszerzői tanácsadói tevékenység ellátására vonatkozó szerződés volt, amely tekintetében pedig a Kbt. -t nem kellett alkalmazni, tekintettel a Kbt g) pontjára és arra, hogy felperes ezen beszerzése nem érte el az uniós értékhatárt. A felperes hivatkozott a BH számú eseti döntésre is, továbbá arra, hogy sem a Kbt., sem az NFM rendelet nem tiltja, hogy egy megbízási szerződésben, amely hivatalos közbeszerzői tanácsadói tevékenység ellátására irányul tevékenység megnevezésénél a felek ettől eltérő megnevezést alkalmazzanak, továbbá, hogy a II. r. alperes, mint megbízott által végzendő feladatok pontosan megfelelnek az NFM rendelet l. (2) bekezdésében foglaltaknak, továbbá, hogy ezen szerződés 4. pontjában rögzítésre került, hogy a II. r. alperes képviseletében eljáró személyek szerepelnek a hivatalos közbeszerzési tanácsadók névjegyzékében. A felperes szerint tehát a felperes és a II. r. alperes közötti jelen perbeli megbízási szerződés hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységre vonatkozott, amelyet a II. r. alperes hivatalos közbeszerzési tanácsadók útján látott el. Az I. r. alperes a felperes keresetének az elutasítását és a felperes perköltségben való marasztalását kérte, az I. r. alperes perköltségigénye a 32/2003. (VIII. 22.) IM rendelet 3. (3) 3
 4 bekezdése szerinti jogtanácsosi munkadíj volt, konkrét összeg a bíróság mérlegelésével megállapítható, továbbá tárgyalásonként 5.500,-Ft útiköltség. Az I. r. alperes a határozatában foglaltakat fenntartotta, az ezzel kapcsolatos álláspontját részletesen indokolta, álláspontja szerint jogszabálysértés nem történt. Az I. r. alperes utalt különösen arra, hogy ha a Kbt.-ben rögzített kivételi körrel kapcsolatos szerződést kívánnak kötni, akkor a szerződés tartalmát akként kell megalkotni, hogy abból egyértelműen megállapítható legyen kivételi körbe tartozás ténye, továbbá a felperes a megbízási szerződés szerinti feladatok teljesítésével II. r. alperest bízta meg és nem a hivatkozott természetes személyeket, ezért a hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységet a II. r. alperesnek kellett volna elvégeznie és az NFM rendelet 1. (1) bekezdése és 3. (1) bekezdése alapján szerepelnie kellett volna a hivatalos közbeszerzési tanácsadók névjegyzékében, azonban a II. r. alperes sosem szerepelt a hivatalos közbeszerzési tanácsadók névjegyzékében, ezért nem tudott volna hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységet ellátni, amire tekintettel, ha valós lenne azon felperesi állítás, hogy a beszerzés tárgya hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység igénybevétele volt, akkor is a II. r. alperes nem lett volna jogosult a megbízási szerződést teljesíteni. Az I. r. alperes - figyelemmel a Kbt (1) bekezdésére és a Kbt (1) bekezdésére -kereseti kérelmet terjesztett elő a felperes és a II. r. alperes között kötött jelen perbeli szerződés érvénytelenségének a megállapítása és az érvénytelenség jogkövetkezményeinek alkalmazása iránt. Az érvénytelenség jogkövetkezményei körében az I. r. alperes kérte, hogy a bíróság a Kbt (4) bekezdése és a Ptk (1) bekezdése alapján kötelezze a felperest és a II.r. alperest szerződéskötés előtt fennállott helyzet visszaállítására, amennyiben pedig ezen helyzetet nem lehet visszaállítani, akkor a bíróság ezen szerződést a Ptk (2) bekezdése alapján a határozathozatalig terjedő időre nyilvánítsa hatályossá és szabjon ki bírságot a Kbt (5) bekezdés 2. mondatában foglalt keretek között. Ezen keresete tekintetében az I. r. alperes hivatkozott arra, hogy a jelen perbeli D.37/4/2016. számú határozatában megállapította, hogy a felperes a közbeszerzési eljárás jogsértő mellőzésével megsértette a Kbt. 18. (1) és (2) bekezdéseit, valamint a Kbt. 19. (1) bekezdésére tekintettel, a Kbt. 5. -át. A felperes az I. r. alperes által előterjesztett keresetet tekintve elsődlegesen annak az elutasítását kérte, amelynek körében hivatkozott - a fent már ismertetett - azon álláspontjára, miszerint a felperes és a II. r. alperes közötti szerződés az hivatalos közbeszerzési tanácsadói szerződés volt, és hogy a felperesnek ezen szerződés kapcsán nem volt kötelező közbeszerzési eljárás lefolytatása, tekintettel a Kbt g) pontjára, és ezért ezen szerződés nem érvénytelen a Kbt (1) bekezdés a) pontja alapján, ugyanis a közbeszerzési eljárás mellőzésére nem jogtalanul, hanem a Kbt g) pontja alapján jogszabályszerűen került sor. A felperes másodlagosan azt kérte, hogy a bíróság mellőze az érvénytelenség jogkövetkezményének alkalmazását, ugyanis a Kbt (4) bekezdésének és a Ptk (1) bekezdésének alkalmazására ilyen esetben nincsen lehetőség, mivel a jelen perbeli szerződés alapján a II. r. alperes által nyújtott szolgáltatás ellenértéke maradéktalanul megfizetésre került, és így az eredeti állapot helyreállítása nem lehetséges, tekintettel az 1/2010. (VI. 28.) PK. véleményre is. A felperes előadta továbbá azt is, hogy az I. r. alperes azon kereseti kérelmének teljesítését, hogy a bíróság jelen perbeli szerződést - annak érvénytelenségének megállapítása mellett - határozathozatalig terjedő időre nyilvánítsa hatályossá, nem ellenzi. A felperes kérte továbbá, hogy a bírság kiszabása körében a bíróság a bírság összegét méltányosan állapítsa meg, melynek során vegye figyelembe az I. r. alperes által a felperes javára értékelt körülményeket, így azt, hogy a jogsértés megvalósulása óta hosszabb idő telt el, továbbá hogy további jogorvoslati 4
 5 eljárások is indultak a felperes beszerzésével kapcsolatban, amelyek közül több jogsértés megállapításával és bírság kiszabásával zárult. A II. r. alperes az I.r. alperes által előterjesztett kereset elutasítását kérte, perköltségigénye nem volt, érdemi álláspontját tekintve teljes mértékben egyetértett felperes által előadottakkal, azt kérte a saját álláspontjaként figyelembe venni. A felperes keresete alapos. Jogszabályi háttér: A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény ( a továbbiakban : Pp.) szerint: 339/A. A bíróság a közigazgatási határozatot - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - a meghozatalakor alkalmazandó jogszabályok és fennálló tények alapján vizsgálja felül. A közbeszerzésekről szóló évi CVIII. törvénynek ( a továbbiakban : Kbt. ) a Pp. 339/A. -ára tekintettel alkalmazandó szabályai szerint: 127. (1) Semmis az e törvény hatálya alá tartozó szerződés, ha a) azt a közbeszerzési eljárás jogtalan mellőzésével kötötték meg; A hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységről szóló 93/2011. (XII. 30.) NFM rendeletnek ( a továbbiakban : NFM rendelet ) a Pp. 339/A. -ára tekintettel alkalmazandó szabályai szerint: 1. (1) A hivatalos közbeszerzési tanácsadó olyan természetes személy vagy jogi személy, illetve személyes joga szerint jogképes szervezet (a továbbiakban együtt: szervezet), aki, amely a közbeszerzési eljárások szakszerű lefolytatását segíti elő, és akinek, amelynek közbeszerzési szakértelmét a Közbeszerzési Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) e rendelet szerint megvizsgálta, továbbá a közbeszerzésekről szóló évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) a szerinti hivatalos közbeszerzési tanácsadók névjegyzékébe (a továbbiakban: névjegyzék) felvette. (2) A hivatalos közbeszerzési tanácsadó a közbeszerzési eljárás előkészítése és lefolytatása során a közbeszerzési szakértelmet biztosítja. A természetes személy hivatalos közbeszerzési tanácsadó köteles a hivatalos közbeszerzési tanácsadás körébe eső feladatokat személyesen ellátni. Szervezet hivatalos közbeszerzési tanácsadó esetében a szervezet által a 3. (3) bekezdés b) pontja szerint megjelölt személy köteles a hivatalos közbeszerzési tanácsadás körébe eső feladatokat személyesen ellátni. 3. (1) Hivatalos közbeszerzési tanácsadóként az járhat el, aki a Hatóság által vezetett névjegyzékben szerepel. A hivatalos közbeszerzési tanácsadók tekintetében a Hatóság látja el a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerint a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság feladatait. A közbeszerzésekről szóló évi CXXIX. törvénynek ( a továbbiakban : régi Kbt. ) a Pp. 339/A. -ára tekintettel alkalmazandó szabályai szerint: 11. (1) Hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységet az végezhet, akinek e tevékenység folytatását a Közbeszerzések Tanácsa - a hivatalos közbeszerzési tanácsadók névjegyzékébe való felvétel útján - engedélyezte. A hivatalos közbeszerzési tanácsadók tekintetében a Közbeszerzések Tanácsa látja el a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerint a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság feladatait. A Polgári Törvénykönyvről szóló évi IV. törvénynek ( a továbbiakban : Ptk. ) a Pp. 339/A. -ára tekintettel alkalmazandó szabályai szerint: 200. (1) A szerződés tartalmát a felek szabadon állapíthatják meg. A szerződésekre vonatkozó rendelkezésektől egyező akarattal eltérhetnek, ha jogszabály az eltérést nem tiltja. BH A szerződéseket nem elnevezésük, hanem tartalmuk szerint kell elbírálni, ezért a tévesen társaságiszerződés-módosításnak nevezett, de tartalma szerint üzletrész-adásvételi szerződés érvénytelenségére - speciális rendelkezés hiányában - a Ptk. szabályai az irányadóak 5
 6 [1988. évi VI. tv. 17., 169., 171. (2) bek., 179., Ptk (2) bek.]. A bíróság először is rögzíti, hogy a bíróság a jelen perben a Kbt (6) és (7) bekezdéseire tekintettel az ún. egységes per szabályai szerint járt el. A jelen perben a bíróságnak abban a kérdésben kellett döntést hoznia, hogy az I. r. alperes keresettel támadott határozata a felperes által hivatkozottak alapján jogszabálysértő-e, továbbá hogy az I. r. alperes által a szerződés érvénytelensége körében előterjesztett kereset alapos-e. A bíróság álláspontja szerint pedig az I. r. alperes keresettel támadott határozata jogszabálysértő a felperes által hivatkozottak alapján a következők miatt: A bíróság álláspontja szerint az I. r. alperes tévedett abban, hogy a felperes és a II. r. alperes a köztük lévő jelen perbeli szerződést nem hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységre kívánták megkötni, ugyanis a bíróság álláspontja szerint ezen szerződés tartalmából az következik, hogy a felperes és a II. r. alperes ilyen szerződést kívántak kötni. A bíróság ennek körében utal arra, hogy az NFM rendelet 1. (l)-(2) bekezdései alapján a hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység körébe a következők tartoznak: a közbeszerzési eljárások szakszerű lefolytatásának elősegítése, továbbá a közbeszerzési eljárások előkészítésében és lefolytatásában való részvétel. A felperes és a II. r. alperes közötti jelen perbeli szerződés tárgya pedig az ezen szereződés 1.1. pontja szerinti projekt esetében közbeszerzési eljárás teljes körű lebonyolítása, amely teljes körű lebonyolítás, tekintettel az ezen szerződés 2.1. pontjában foglaltakra a közbeszerzési eljárás minden érdemi részét, annak teljes vertikumát átfogja. Ezen szerződés 2.2. pontja szerinti folyamatos közbeszerzési tanácsadás körében pedig szintén az NFM rendelet 1. (l)-(2) bekezdései szerinti tevékenységek kerültek rögzítésre. Mindezek mellett a bíróság álláspontja szerint ezen szerződés 4. pontja is arra utal, hogy a felek hivatalos közbeszerzési tanácsadói szerződést kívántak kötni, hiszen ezen szerződéses pont is arra utal, hogy hivatalos közbeszerzési tanácsadói feladatok ellátása a cél ezen szerződés által. A bíróság rámutat továbbá arra, hogy - ahogy azt a Kúria a BH számú eseti döntésében rögzítette - a szerződéseket nem a megnevezésük, hanem a tartalmuk szerint kell minősíteni. Ebből pedig az is következik, hogy ahhoz, hogy egy szerződés - annak tartalmát tekintve - hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységre vonatkozó szerződésnek minősüljön, nem szükséges az, hogy a felek a szerződésbe szó szerint beleírják azt, hogy ezen szerződés hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységre irányul, hanem elegendő az, ha a megbízott által elvégzendő feladatok körében olyan feladatokat jelölnek meg, amelyek a hivatalos közbeszerzési tanácsadó által végzendő feladatnak minősülnek az NFM rendelet 1. (l)-(2) bekezdései alapján. A bíróság álláspontja szerint pedig a jelen perbeli esetben a felperes és a II. r. alperes ennek megfelelően jártak el, és ezért ezen szerződés - annak tartalmát tekintve - hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységre vonatkozó szerződésnek minősül. Mindezek mellett sem a Kbt., sem az NFM rendelet, sem a Ptk. nem tartalmaz olyan előírást, hogy a hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységre vonatkozó szerződésben szó szerint szerepeltetni kellene azt, hogy ez a szerződés hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységre vonatkozó szerződés. A bíróság rámutat ugyanakkor arra, hogy azonban egy adott szerződést csak abban az esetben lehet hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységre vonatkozó szerződésnek minősíteni, ha ezen szerződés hivatalos közbeszerzési tanácsadóval kerül megkötésre, ugyanis ilyen tevékenységet az NFM rendelet, továbbá az azt megelőzően irányadó régi Kbt. ( a közbeszerzésekről szóló évi CXXIX. törvény ) 11. (1) bekezdése alapján csak az végezhet, 6
 7 akit hivatalos közbeszerzési tanácsadóként a vonatkozó névjegyzékbe felvettek (NFM rendelet 1. (1) bekezdés), illetve a korábbi szabályozás alapján, akinek ilyen tevékenység folytatását engedélyezték ( régi Kbt. 11. (1) bekezdés). A bíróság álláspontja szerint tehát a hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység egy speciális tevékenység, amelyet csak speciális személy, vagyis a hivatalos közbeszerzési tanácsadó végezhet, amiből pedig az következik, hogy hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységre szerződést csak ezen speciális személlyel, tehát a hivatalos közbeszerzési tanácsadóval lehet kötni. A bíróság rögzíti azt is, hogy magának a szerződő félnek kell hivatalos közbeszerzési tanácsadónak lennie, ugyanis ezen speciális tevékenységet ő látja el, illetve - az előbbiek alapján - kizárólag ő láthatja el. A bíróság ezek alapján megállapította, hogy az I. r. alperes keresettel támadott határozata a felperes által hivatkozottak alapján jogszabálysértő, valamint hogy az I. r. alperes az eljárása során a jogorvoslati eljárás lényeges és az ügy érdemére kiható szabályait sértette meg és ezért a bíróság az I. r. alperes keresettel támadott határozatát hatályon kívül helyezte és az I. r. alperest új eljárásra kötelezte, figyelemmel a Pp (1) bekezdésére és a Kbt (1) bekezdésére. A bíróság a szerződés érvénytelensége tárgyában a pert a Kbt (1) bekezdése alapján megszüntette, tekintettel arra, hogy a bíróság az I. r. alperes keresettel támadott határozatát hatályon kívül helyezte. Az új eljárásban az I. r. alperesnek azt kell megvizsgálnia, hogy a felperes és a II. r. alperes közötti, jelen perbeli szerződés hivatalos közbeszerzési tanácsadói szerződésnek minősül-e a felperessel szerződő II. r. alperes személyére is tekintettel, ugyanis ezen szerződés - az előbbiek alapján - csak abban az esetben minősül hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységre vonatkozó szerződésnek, ha a felperes ezen szerződést hivatalos közbeszerzési tanácsadóval kötötte meg. Az I. r. alperesnek az előbbiekkel kapcsolatos álláspontját a határozatában rögzítenie kell és azt ténybelileg és jogilag is meg kell indokolnia. A bíróság ennek körében utal arra, hogy ezzel kapcsolatban az I. r. alperes az l/a. sorszámú ellenkérelmében már tett előadást, illetve közölt álláspontot, azonban a töretlen bírói gyakorlat alapján a közigazgatási per tárgya a közigazgatási határozatnak a felülvizsgálata és nem pedig annak a hiányainak a pótlása, továbbá hogy a peres eljárásban tett nyilatkozattal a közigazgatási határozat indokolása nem egészíthető ki, nem korrigálható, amelyekre tekintettel pedig a bíróság az I. r. alperes ezen előadását nem tudta figyelembe venni. A pervesztes I. r. alperes a Pp. 78. (1) bekezdés alapján a felperes részére köteles megfizetni ,-Ft (50.000,-Ft+27%Áfa) ügyvédi munkadíjat, mint perköltséget, tekintettel a 32/2003. (VIII. 22.) IM rendelet 3. (3) és (6) bekezdéseire is, ugyanis a bíróság az elvégzett ügyvédi munkával, tekintettel a jelen perbeli felperesi beadványok számára, továbbá a megtartott tárgyalások számára ezen ügyvédi munkadíjat találta arányban állónak. A II. r. alperesnek perköltségigénye nem volt, ezért a bíróságnak ezen körben rendelkeznie nem kellett, figyelemmel a Pp. 78. (2) bekezdésére. A feljegyzett ,-Ft illetéket (21.000,-Ft kereseti illeték az I. r. alperesi határozat bírósági felülvizsgálata iránti kereset tekintetében és ,- Ft kereseti illeték az I. r. alperesi kereset tekintetében) az Állam viseli, tekintettel a Pp. 78. (1) bekezdésére, az illetékekről szóló évi XCIII. tv. (Itv.) 59. (1) bekezdésére, továbbá 5. (1) bekezdés c) pontjára és (2) bekezdésére, továbbá a 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet 14. -ára. Az ítélet elleni fellebbezési jogot a Pp (1) bekezdése zárja ki, figyelemmel a Kbt (5) bekezdésére is. Székesfehérvár,
 8 dr. Reichert Dezső sk. bíró 8
 KÖZBESZERZÉSEK TANÁCSA KÖZBESZERZÉSI DÖNTŐBIZOTTSÁG 1024. Budapest, Margit krt. 85. 1525 Postafiók 166. Tel.: 336-7776 Fax: 336-7778 Ikt.sz.: D.194/9 /2008. A Közbeszerzési Döntőbizottság (a továbbiakban:


type: other

text:
Højesteret Godtgørelse af sagsomkostninger
 Godtgørelse af sagsomkostninger
 Sag 155/2013
 Kendelse afsagt den 5. november 2015
 A anmoder om omkostningsgodtgørelse i sagen
 Godtgørelse af sagsomkostninger efter retsplejelovens § 336 i en afsluttet ankesag
 A blev i byretten dømt til at betale erstatning og sagsomkostninger til B som følge af mangler ved en fast ejendom. Dommen blev ændret af landsretten, der frifandt A og pålagde B at betale sagsomkostninger. Højesteret dømte A til at betale lidt under halvdelen af det beløb, som B havde krævet. A blev samtidig dømt til at godtgøre B omkostningerne til isoleret bevisoptagelse for byretten. Ingen af parterne skulle i øvrigt betale sagsomkostninger for byret, landsret eller Højesteret.
 A ansøgte herefter i medfør af retsplejelovens § 336 Højesteret om godtgørelse fra statskassen af den del af omkostningerne, der oversteg hendes retshjælpsforsikrings maksimum. Forsikringens maksimum var 125.000 kr., og A’s resterende sagsomkostninger, som bl.a. omfattede udgiften til A’s advokat, udgjorde herefter 115.584,80 kr.
 Da Højesteret ville have haft kompetence til at give A fri proces for Højesteret, hvis ikke Civilstyrelsen havde givet hende fri proces, jf. retsplejelovens § 327, stk. 5, jf. stk. 2, havde Højesteret kompetence til at træffe afgørelse om omkostningsdækning efter § 336.
 Højesteret fandt, at betingelserne i retsplejelovens § 336, stk. 1, var opfyldt, og bestemte efter sagens værdi, karakter og omfang, at statskassen skulle godtgøre A’s sagsomkostninger med i alt 78.084,80 kr.


text:
Gymnasium Munster - Schülervertretung - Gymnasium Munster
 Gymnasium Munster - Schülervertretung
 Im Gremium der Schülervertretung (SV) sind alle Klassen durch ihre Klassensprecher vertreten.
 Hauptsächlich besteht die Aufgabe darin die Interessen der Schüler in anderen Gremien und vor den Lehrern oder den Eltern zu vertreten, diese Aufgabe fällt dem Schülersprecher und seinen beiden Vertreter zu. Durch die SV können Schülern sich am Schulalltag beteiligen, es können in den monatlichen SV-Sitzungen Wünsche zu Veränderungen an der Schule selber oder Themen geäußert werden, welche bei höheren Gremien diskutiert werden sollten. Dazu besitzt die SV die Aufgabe die Schüler über neue Informationen, die für die Schüler oder für das Schulleben interessant sind, zu informieren. Die von den Schülern jährlich gewählten Schülervertreter sind unter anderem im Schulvorstand und im Kreisschülerrat vertreten.
 Ole Wölker
 stv. Schülersprecherin
 Neben den Pflichten veranstaltet die SV jedes Jahr viele Aktionen für die Schüler.
 Vor den Weihnachtsferien wird traditionell ein Völkerballturnier für die Schüler der fünften bis zehnten Klassen veranstaltet. Dazu kommen an besonderen Tagen wie zu Nikolaus die Möglichkeit für die Schüler Nikoläuse an ihre Mitschüler zu verschenken, was auch durch die SV organisiert wird.
 Neben diesen Veranstaltungen strebt die Schülervertretung an, in der Zukunft mehr Turniere, Verkäufe und Konzerte zu veranstalten.
 Beraten und unterstützt wird die Schülervertretung durch Herrn Seyer-Rohde.
 Geschäftsordnung der SV des Gymnasiums Munster
 Organe der Interessenvertretung der Schüler sind der Schülerrat (SR) und die Schülervertretung (SV). Näheres regelt §5.
 Die in §1 Abs. 1 Genannten dienen als Repräsentanten der Schülerinteressen vor:
 Sie sind Ansprechpartner für Schüler, wirken am allgemeinen Schulleben und einem guten Schüler-Lehrerverhältnis mit.
 Schüler dürfen wegen ihrer Beteiligung im Schülerrat (SR) oder der Schülervertretung (SV) nicht bevorzugt oder benachteiligt werden. Die Tätigkeit in der SV ist im Zeugnis oder der Kompetenzmappe des Schülers in geeigneter Form ohne Wertung zu würdigen.
 Sämtliche Wahlen sind allgemein, frei, gleich und geheim durchzuführen. Es besteht bei allen Wahlen ein Enthaltungsrecht.
 Klassensprecherwahl in der Sek. I
 Klassensprecher sind innerhalb von zwei Wochen nach Beginn des aktuellen Schuljahres zu wählen. Ein Termin ist vorher festzulegen und den Schülern mitzuteilen.
 Zu Beginn werden zwei freiwillige Wahlhelfer ernannt, die sich nicht zur Wahl aufstellen lassen dürfen, um die Wahl eigenständig zu leiten.
 Es werden in zwei Wahldurchgängen erst ein Klassensprecher und dann dessen Vertreter gewählt.
 Jeder Schüler der gesamten Klasse darf zur Wahl aufgestellt werden, solange sie/er bereit ist, das Amt zu übernehmen. Dies geschieht entweder durch sie/ihn selbst oder durch ein anderes Mitglied der Klasse.
 Jeder Schüler hat für jede der Wahlen jeweils eine Stimme. Der Name des Kandidaten für den gestimmt werden soll, wird auf einen Zettel geschrieben und in einem beliebigen Gefäß gesammelt. Enthaltungen erfolgen durch einen nicht beschrifteten Zettel.
 Die Auswertung der Wahlen erfolgt öffentlich durch die Wahlhelfer vor der Klasse.
 Die Wahl gewinnt derjenige, der die meisten Stimmen erhält.
 Die Wahl wird gültig, wenn die gewählten Kandidaten die Wahl annehmen, die Geschäftsordnung der Schülervertretung des Gymnasiums Munster akzeptieren, im Klassenbuch eingetragen werden und zur ersten Versammlung der Schülervertretung erscheinen.
 Ausnahmeregelung im Jahrgang 5
 Am Ende eines Schuljahres werden aus der SV drei Schüler bestimmt, die sich im folgenden Schuljahr um die Einführung der Schüler/innen der 5. Klasse in die Arbeit der SV kümmern.
 Die Wahlen der Klassensprecher und deren Vertreter finden erst nach den Sozialtrainingstagen statt.
 Der Wahlvorgang kann individuell durch den jeweiligen Jahrgang bestimmt werden.
 Es wird ein Jahrgangssprecher und ein Vertreter gewählt.
 Die Schülersprecherwahlen sind innerhalb von sechs Wochen nach Beginn des aktuellen Schuljahres durchzuführen.
 Jeder Schüler der das 14. Lebensjahr beendet hat, kann sich selbst als Kandidat aufstellen lassen. Anmeldung erfolgt bei den Schülersprechern des Vorjahres oder dem SV-Beratungslehrer. Ein entsprechender Aushang erfolgt.
 Die Vorstellung der Kandidaten erfolgt in dem SV-Schaukasten.
 In der Sek. I wird die Wahl separat in den Klassen durchgeführt und von den Wahlbeauftragten geleitet.
 Schüler der Sek. II haben in den Pausen eigenständig die Gelegenheit, ihren Wahlzettel im SV-Raum abzugeben.
 Dabei ist die Art der Stimmenvergabe identisch mit der in Abs. 2, jedoch erfolgt nur ein Wahldurchgang.
 Die Auswertung der Stimmen erfolgt zeitgleich zu den Wahlen im SV-Raum durch die übrigen Wahlhelfer.
 Der Kandidat mit dem größten Stimmenanteil wird Schülersprecher, die Kandidaten mit dem zweit-/drittgrößten Stimmenanteil werden Vertreter.
 Die Wahl wird vom Wahlbeauftragten als gültig erklärt, wenn die gewählten Kandidaten die Wahl annehmen und die Geschäftsordnung der Schülervertretung des Gymnasiums Munster akzeptieren.
 Mitglieder der SV können Lehrer/innen für das Amt vorschlagen.
 Das Wahlverfahren verläuft wie in Absatz 2.
 Die Wahl wird als gültig erklärt, wenn der Lehrer diese annimmt.
 Wahlen in der Sek. II
 Wahl des SV-Beraters
 § 4 SV-Berater
 Der SV-Berater unterstützt die Arbeit der SV. Dabei ist er für die Betreuung der Schülervertreter zuständig.
 Der SV-Berater ist Ansprechpartner bei Problemen, hat eine beratende Funktion in der SV und vermittelt zwischen SV und Lehrerschaft/Schulleitung
 Der SV-Berater hat sein Amt so lange inne, bis:
 er selbst sein Amt niederlegt,
 der Antrag eines Mitgliedes der SV auf Neuwahlen mit einer absoluten Mehrheit zugestimmt wird.
 § 5 Innere Struktur von SR und SV
 Die Belange der Schülerschaft des Gymnasiums Munster werden durch den Schülerrat (SR) sowie die SV (Schülervertretung) vertreten.
 Der SR setzt sich aus allen Klassensprechern, Jahrgangssprechern der Oberstufe sowie den Gremienvertretern sowie den Schülersprechern zusammen.
 Die SV besteht aus den Jahrgangssprechern, den Vertretern im Schulvorstand, dem Vertreter im Kreisschülerrat, den Vertretern der Steuergruppe sowie den Schülersprechern. Der SR wählt – bis auf die Schülersprecher- die SV.
 SR- Sitzungen
 SR- Sitzungen finden in der Regel zwei/drei Mal pro Halbjahr während der Unterrichtszeit statt. Bei Bedarf können weitere Termine mit der SL abgesprochen werden.
 Die Einladung erfolgt über den E-Mail-Verteiler, einen Aushang im SV-Schaukasten sowie über den Vertretungsplan.
 Den Vorsitz haben der Schülersprecher und seine Vertreter.
 Die erste SR-Sitzung des Schuljahres wird von dem ehemaligen Schülersprecher oder seinem Vertreter einberufen.
 Ist keiner der oben Genannten mehr auf der Schule, so wird die Sitzung von dem SV-Berater einberufen.
 Alle Mitglieder der SR/SV sind gleichberechtigt.
 Auf Antrag eines Mitglieds können Gäste zu den Sitzungen eingeladen werden.
 SV – Sitzungen
 SV-Sitzungen finden in der Regel alle zwei Wochen in der Unterrichtszeit oder den Pausen statt. Der Termin wird am Ende des vorherigen SV-Treffens bekannt gegeben Dabei erfolgt eine enge Absprache zwischen Schülersprecher und Vertretern, Jahrgangssprechern, Vertretern des Schulvorstandes sowie des Vertreters im Kreisschülerrat.
 Für die folgenden Ämter schlagen die Mitglieder des SR Kandidaten vor, die von den Vorsitzenden eingesetzt werden:
 zwei Vertreter für jede Fachkonferenz
 zwei Vertreter in der Steuergruppe
 drei Vertreter für den Schulvorstand
 ein Wahlbeauftragter und sechs Wahlhelfer für die Wahl des Schülersprechers
 zehn Vertreter in der Gesamtkonferenz (inkl. beider Schülersprecher)
 Sowohl bei SV-Sitzungen als auch bei SR-Treffen besteht Anwesenheitspflicht.
 Kann ein Mitglied nicht an einer Sitzung bzw. einem Treffen teilnehmen, hat es sich abzumelden.
 Abmeldungen erfolgen bei einem anderen Mitglied, welches an der besagten Versammlung teilnimmt, um dessen Fehlen begründet zu entschuldigen.
 Durch eine Anwesenheitsliste wird die Teilnahme der Mitglieder festgestellt.
 Sollte ein Mitglied mehr als dreimal unentschuldigt fehlen, wird der Klasse nahegelegt einen neuen Klassensprecher zu wählen.
 § 6 Schulvorstand
 Bei Schulvorstandssitzungen wird die Schülerschaft durch die gewählten Vertreter repräsentiert.
 § 7 SV- Konto
 Die SV bekommt innerhalb des Landkreis Budges der Schule eine Kontonummer. Die Abwicklung von Ein- und Auszahlungen erfolgt über die Schulleitung. Die Kontostände können nach Bedarf erfragt werden.
 Über die Verwendung der SV-Gelder bestimmt die SV durch Mehrheitsentscheid.
 Diese Geschäftsordnung tritt durch einen Beschluss des SR mit einer 2/3-Mehrheit in Kraft.
 Zur Änderung bedarf es eines schriftlichen Änderungsantrages des SR mit einer 2/3-Mehrheit beschlossen wird.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 24.10.2019
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 271/15
 LISABONAS VIENOŠANĀS PAR CILMES VIETU NOSAUKUMIEM UN ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDĒM ŽENĒVAS AKTS
 Pantu saraksts
 I nodaļa.
 Ievada un vispārīgie noteikumi
 1. pants.
 Saīsinājumi
 2. pants.
 Priekšmets
 3. pants.
 Kompetentā iestāde
 4. pants.
 Starptautiskais reģistrs
 II nodaļa.
 Pieteikumu iesniegšana un starptautiskā reģistrācija
 5. pants.
 Pieteikumu iesniegšana
 6. pants.
 Starptautiskā reģistrācija
 7. pants.
 Maksas
 8. pants.
 Starptautisko reģistrāciju spēkā esības termiņš
 III nodaļa.
 Aizsardzība
 9. pants.
 Apņemšanās nodrošināt aizsardzību
 10. pants.
 Aizsardzība atbilstoši dalībpušu tiesību aktiem un citiem dokumentiem
 11. pants.
 Reģistrētu cilmes vietu nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība
 12. pants.
 Aizsardzība ar mērķi nepieļaut, ka nosaukumi kļūst par sugas vārdiem
 13. pants.
 Citu tiesību aizsardzības pasākumi
 14. pants.
 Izpildes procedūras un tiesiskās aizsardzības līdzekļi
 IV nodaļa.
 Atteikums un citas darbības attiecībā uz starptautisko reģistrāciju
 15. pants.
 Atteikums
 16. pants.
 Atteikuma atsaukšana
 17. pants.
 Pārejas laiks
 18. pants.
 Paziņojums par aizsardzības piešķiršanu
 19. pants.
 Atzīšana par spēkā neesošu
 20. pants.
 Grozījumi un citi ieraksti Starptautiskajā reģistrā
 V nodaļa.
 Administratīvie noteikumi
 21. pants.
 Līdzdalība Lisabonas savienībā
 22. pants.
 Īpašās savienības Asambleja
 23. pants.
 Starptautiskais birojs
 24. pants.
 Finanses
 25. pants.
 Reglaments
 VI nodaļa.
 Pārskatīšana un grozīšana
 26. pants.
 Pārskatīšana
 27. pants.
 Konkrētu pantu grozīšana, ko veic Asambleja
 VII nodaļa.
 Nobeiguma noteikumi
 28. pants.
 Kļūšana par šā akta dalībnieku
 29. pants.
 Datums, kad ratifikācija un pievienošanās stājas spēkā
 30. pants.
 Atrunu aizliegums
 31. pants.
 Lisabonas vienošanās un 1967. gada akta piemērošana
 32. pants.
 Denonsēšana
 33. pants.
 Šā akta valodas; parakstīšana
 34. pants.
 Depozitāra lappuse
 I NODAĻA
 Ievada un vispārīgie noteikumi
 1. pants
 Saīsinājumi
 Ja vien nav skaidri noteikts citādi, šajā aktā:
 i)
 “Lisabonas vienošanās” ir 1958. gada 31. oktobra Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumu aizsardzību un to starptautisko reģistrāciju;
 ii)
 “1967. gada akts” ir Lisabonas vienošanās, kas pārskatīta 1967. gada 14. jūlijā Stokholmā un grozīta 1979. gada 28. septembrī;
 iii)
 “šis akts” ir Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas izveidota ar šo aktu;
 iv)
 “Reglaments” ir 25. pantā minētais reglaments;
 v)
 “Parīzes konvencija” ir 1883. gada 20. marta Parīzes konvencija par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību, kas pārskatīta un grozīta;
 vi)
 “cilmes vietas nosaukums” ir nosaukums, kas minēts 2. panta 1. punkta i) apakšpunktā;
 vii)
 “ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” ir norāde, kas minēta 2. panta 1. punkta ii) apakšpunktā;
 viii)
 “Starptautiskais reģistrs” ir starptautiskais reģistrs, ko saskaņā ar 4. pantu uztur Starptautiskais birojs kā tādu datu oficiālu krājumu, kuri attiecas uz cilmes vietu nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu starptautiskajām reģistrācijām, neatkarīgi no tā, kādā nesējā dati tiek turēti;
 ix)
 “starptautiskā reģistrācija” ir starptautiska reģistrācija, ko ieraksta Starptautiskajā reģistrā;
 x)
 “pieteikums” ir starptautiskās reģistrācijas pieteikums;
 xi)
 “reģistrēts” ir ierakstīts Starptautiskajā reģistrā saskaņā ar šo aktu;
 xii)
 “izcelsmes ģeogrāfiskais apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas minēts 2. panta 2. punktā;
 xiii)
 “pārrobežu ģeogrāfiskais apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas blakusesošu dalībpušu teritorijā vai aptver blakusesošu dalībpušu teritoriju;
 xiv)
 “dalībpuse” ir jebkura valsts vai starpvaldību organizācija, kas ir šā akta dalībniece;
 xv)
 “izcelsmes dalībpuse” ir dalībpuse, kuras teritorijā atrodas izcelsmes ģeogrāfiskais apgabals, vai dalībpuses, kuru teritorijā atrodas pārrobežu ģeogrāfiskais apgabals;
 xvi)
 “kompetentā iestāde” ir struktūra, kas norīkota saskaņā ar 3. pantu;
 xvii)
 “aizsardzības saņēmēji” ir fiziskas vai juridiskas personas, kas saskaņā ar izcelsmes dalībpuses tiesību aktiem ir tiesīgas izmantot cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi;
 xviii)
 “starpvaldību organizācija” ir starpvaldību organizācija, kas ir tiesīga kļūt par šā akta dalībnieci saskaņā ar 28. panta 1. punkta iii) apakšpunktu;
 xix)
 “Organizācija” ir Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācija;
 xx)
 “ģenerāldirektors” ir Organizācijas ģenerāldirektors;
 xxi)
 “Starptautiskais birojs” ir Organizācijas Starptautiskais birojs.
 2. pants
 Priekšmets
 1. [Cilmes vietu nosaukumi un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes] Šis akts ir piemērojams attiecībā uz:
 i)
 jebkuru nosaukumu, kas aizsargāts izcelsmes dalībpusē un kas sastāv no ģeogrāfiskā apgabala nosaukuma vai ietver šādu nosaukumu, vai uz citu nosaukumu, par ko zināms, ka tas attiecas uz šādu apgabalu, un ko lieto, lai norādītu, ka preces izcelsme ir attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā, ja preces kvalitāte vai īpašības ir radušās, pateicoties vienīgi vai galvenokārt attiecīgajam ģeogrāfiskajam apgabalam, tostarp tā dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem, un tas nodrošinājis precei tās reputāciju, kā arī
 ii)
 jebkuru norādi, kas aizsargāta izcelsmes dalībpusē un kas sastāv no ģeogrāfiskā apgabala nosaukuma vai ietver šādu nosaukumu, vai uz citu norādi, par ko zināms, ka tā attiecas uz šādu apgabalu, un ko lieto, lai norādītu, ka preces izcelsme ir attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā, ja konkrēta preces īpašība, reputācija vai iezīme ir saistāma galvenokārt ar tās ģeogrāfisko izcelsmi.
 2. [Iespējamie izcelsmes ģeogrāfiskie apgabali] Izcelsmes ģeogrāfiskais apgabals, kas minēts 1. punktā, var būt visa izcelsmes dalībpuses teritorija vai izcelsmes dalībpuses reģions, apvidus vai vieta. Tas neizslēdz šā akta piemērošanu attiecībā uz 1. punktā minētu izcelsmes ģeogrāfisko apgabalu, ko veido pārrobežu ģeogrāfiskais apgabals vai tā daļas.
 3. pants
 Kompetentā iestāde
 Katra dalībpuse norīko struktūru, kas atbild par šā akta administrēšanu tās teritorijā un par saziņu ar Starptautisko biroju atbilstoši šim aktam un Reglamentam. Dalībpuse paziņo šādas kompetentās iestādes nosaukumu un kontaktinformāciju Starptautiskajam birojam, kā norādīts Reglamentā.
 4. pants
 Starptautiskais reģistrs
 Starptautiskais birojs uztur Starptautisko reģistru, kurā ieraksta starptautiskās reģistrācijas, ko veic saskaņā ar šo aktu, Lisabonas vienošanos un 1967. gada aktu vai gan vienu, gan otru, un datus, kas attiecas uz šādām starptautiskām reģistrācijām.
 II NODAĻA
 Pieteikumu iesniegšana un starptautiskā reģistrācija
 5. pants
 Pieteikumu iesniegšana
 1. [Iesniegšanas vieta] Pieteikumus iesniedz Starptautiskajam birojam.
 2. [Pieteikumu iesniegšana, ko veic kompetentā iestāde] Ievērojot 3. punktu, kompetentā iestāde iesniedz pieteikumu cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes starptautiskajai reģistrācijai, pārstāvot:
 i)
 aizsardzības saņēmējus vai
 ii)
 fizisku vai juridisku personu, kurai saskaņā ar izcelsmes dalībpuses tiesību aktiem ir tiesiskais statuss, kas vajadzīgs, lai pretendētu uz aizsardzības saņēmēju tiesībām vai citām tiesībām uz cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.
 3. [Pieteikums, ko iesniedz tieši]
 a)
 Neskarot 4. punktu, pieteikumu var iesniegt aizsardzības saņēmēji vai fiziska vai juridiska persona, kas minēta 2. punkta ii) apakšpunktā, ja to pieļauj izcelsmes dalībpuses tiesību akti.
 b)
 Šā punkta a) apakšpunkts ir piemērojams, ja dalībpuse deklarē, ka tās tiesību akti to pieļauj. Dalībpuse var iesniegt šādu deklarāciju brīdī, kad tā deponē savu ratifikācijas vai pievienošanās dokumentu, vai jebkurā vēlākā laikā. Ja deklarāciju iesniedz brīdī, kad deponē ratifikācijas vai pievienošanās dokumentu, tā stājas spēkā tad, kad stājas spēkā šis akts attiecībā uz konkrēto dalībpusi. Ja deklarāciju iesniedz pēc tam, kad šis akts stājies spēkā attiecībā uz konkrēto dalībpusi, tā stājas spēkā trīs mēnešus pēc dienas, kad ģenerāldirektors to ir saņēmis.
 4. [Iespējams kopīgs pieteikums pārrobežu ģeogrāfiskā apgabala gadījumā] Ja izcelsmes ģeogrāfiskais apgabals sastāv no pārrobežu ģeogrāfiskā apgabala, blakusesošās dalībpuses pēc savstarpējas vienošanās var iesniegt kopīgu pieteikumu ar kopīgi norīkotas kompetentās iestādes starpniecību.
 5. [Obligātais saturs] Reglamentā nosaka obligātos datus, kam jābūt iekļautiem pieteikumā papildus datiem, kuri minēti 6. panta 3. punktā.
 6. [Fakultatīvais saturs] Reglamentā var noteikt fakultatīvos datus, ko var iekļaut pieteikumā.
 6. pants
 Starptautiskā reģistrācija
 1. [Oficiālā izskatīšana, ko veic Starptautiskais birojs] Saņemot pieteikumu cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes starptautiskajai reģistrācijai, kurš sagatavots pienācīgā formā, kā noteikts Reglamentā, Starptautiskais birojs reģistrē cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Starptautiskajā reģistrā.
 2. [Starptautiskās reģistrācijas datums] Ievērojot 3. punktu, starptautiskās reģistrācijas datums ir datums, kad Starptautiskais birojs saņēmis pieteikumu.
 3. [Starptautiskās reģistrācijas datums gadījumos, ja trūkst datu] Ja pieteikumā nav ietverti visi šādi dati:
 i)
 kompetentās iestādes vai – 5. panta 3. punkta gadījumā – pieteikuma iesniedzēja vai iesniedzēju identifikācija;
 ii)
 aizsardzības saņēmēju un, ja piemērojams, 5. panta 2. punkta ii) apakšpunktā minētās fiziskās vai juridiskās personas identifikācijas dati;
 iii)
 cilmes vietas nosaukums vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, kura(-as) starptautiskā reģistrācija tiek prasīta;
 iv)
 prece vai preces, uz ko attiecas cilmes vietas nosaukums vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāde,
 starptautiskās reģistrācijas datums ir datums, kad Starptautiskais birojs saņem pēdējos trūkstošos datus.
 4. [Starptautisko reģistrāciju publicēšana un paziņošana] Starptautiskais birojs nekavējoties publicē katru starptautisko reģistrāciju un paziņo katras dalībpuses kompetentajai iestādei par starptautisko reģistrāciju.
 5. [Starptautiskās reģistrācijas spēkā stāšanās datums]
 a)
 Ievērojot b) apakšpunktu, reģistrētu cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi katrā dalībpusē, kas nav atteikusi aizsardzību saskaņā ar 15. pantu vai kas ir nosūtījusi Starptautiskajam birojam paziņojumu par aizsardzības piešķiršanu saskaņā ar 18. pantu, aizsargā, sākot no starptautiskās reģistrācijas dienas.
 b)
 Dalībpuse deklarācijā var informēt ģenerāldirektoru, ka reģistrētu cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi saskaņā ar tās nacionālajiem vai reģionālajiem tiesību aktiem aizsargā no dienas, kas norādīta deklarācijā, bet tā nedrīkst būt vēlāka par dienu, kad beidzas atteikuma termiņš, kurš norādīts Reglamentā saskaņā ar 15. panta 1. punkta a) apakšpunktu.
 7. pants
 Maksas
 1. [Starptautiskās reģistrācijas maksa] Par katra cilmes vietas nosaukuma un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes starptautisko reģistrāciju jāsamaksā Reglamentā norādītā maksa.
 2. [Maksas par citu ierakstu veikšanu Starptautiskajā reģistrā] Reglamentā nosaka maksas, kas jāmaksā par citu ierakstu veikšanu Starptautiskajā reģistrā un par izrakstu, apliecinājumu vai citas informācijas sniegšanu saistībā ar starptautiskās reģistrācijas saturu.
 3. [Maksu samazinājumi] Asambleja nosaka samazinātas maksas par konkrētām cilmes vietu nosaukumu starptautiskajām reģistrācijām un konkrētām ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu starptautiskajām reģistrācijām, jo īpaši tām, kurās izcelsmes dalībpuse ir jaunattīstības valsts vai vismazāk attīstīta valsts.
 4. [Individuāla maksa]
 a)
 Jebkura dalībpuse deklarācijā var informēt ģenerāldirektoru, ka no starptautiskās reģistrācijas izrietošā aizsardzība uz to attiecas tikai tad, ja ir samaksāta maksa, kas sedz tās izmaksas par starptautiskās reģistrācijas izskatīšanu pēc būtības. Šādas individuālās maksas summu norāda deklarācijā, un to var mainīt turpmākās deklarācijās. Minētā summa nevar pārsniegt dalībpuses nacionālajos vai reģionālajos tiesību aktos noteikto summu, no kuras atskaitīts ietaupījums, ko devusi starptautiskās procedūras izmantošana. Turklāt dalībpuse deklarācijā var informēt ģenerāldirektoru, ka tā pieprasa administratīvu maksu par to, ka aizsardzības saņēmēji izmanto cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi attiecīgajā dalībpusē.
 b)
 Ja individuālā maksa netiek samaksāta, saskaņā ar Reglamentu tas nozīmē atsacīšanos no aizsardzības dalībpusē, kas pieprasa maksu.
 8. pants
 Starptautisko reģistrāciju spēkā esības termiņš
 1. [Atkarība] Starptautiskās reģistrācijas ir spēkā uz nenoteiktu laiku ar nosacījumu, ka reģistrēta cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzība vairs nav vajadzīga, ja nosaukums, kas veido cilmes vietas nosaukumu, vai norāde, kas veido ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, vairs netiek aizsargāta izcelsmes dalībpusē.
 2. [Atcelšana]
 a)
 Izcelsmes dalībpuses kompetentā iestāde vai – 5. panta 3. punkta gadījumā – aizsardzības saņēmēji vai fiziskā vai juridiskā persona, kas minēta 5. panta 2. punkta ii) apakšpunktā, vai izcelsmes dalībpuses kompetentā iestāde var jebkurā brīdī lūgt, lai Starptautiskais birojs anulē attiecīgo starptautisko reģistrāciju.
 b)
 Ja nosaukums, kas veido reģistrētu cilmes vietas nosaukumu, vai norāde, kas veido reģistrētu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, vairs netiek aizsargāti izcelsmes dalībpusē, izcelsmes dalībpuses kompetentā iestāde prasa anulēt starptautisko reģistrāciju.
 III NODAĻA
 Aizsardzība
 9. pants
 Apņemšanās nodrošināt aizsardzību
 Katra dalībpuse aizsargā reģistrētus cilmes vietu nosaukumus un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes savā teritorijā atbilstīgi savai tiesību sistēmai un praksei, bet saskaņā ar šā akta noteikumiem un ievērojot ikvienu atteikumu, atsacīšanos, atzīšanu par spēkā neesošu vai anulēšanu, kas var kļūt piemērojama attiecībā uz tās teritoriju, un ar nosacījumu, ka dalībpusēm, kas savos nacionālajos vai reģionālajos tiesību aktos nenošķir cilmes vietu nosaukumus un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, savos nacionālajos vai reģionālajos tiesību aktos šāds nošķīrums nav jāievieš.
 10. pants
 Aizsardzība atbilstoši dalībpušu tiesību aktiem vai citiem dokumentiem
 1. [Tiesiskās aizsardzības veids] Katra dalībpuse var brīvi izvēlēties to tiesību aktu veidu, saskaņā ar kuriem tā nodrošina šajā aktā paredzēto aizsardzību, ar nosacījumu, ka šādi tiesību akti atbilst šā akta pamatprasībām.
 2. [Aizsardzība atbilstoši citiem dokumentiem] Šā akta noteikumi nekādā veidā neskar jebkādu citu aizsardzību, ko dalībpuse var nodrošināt attiecībā uz reģistrētiem cilmes vietu nosaukumiem vai reģistrētām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm atbilstoši saviem nacionālajiem vai reģionālajiem tiesību aktiem vai atbilstoši citiem starptautiskiem dokumentiem.
 3. [Saistība ar citiem dokumentiem] Nekas šajā aktā nav uzskatāms par atkāpšanos no saistībām, kādas dalībpusēm ir citai pret citu atbilstoši jebkuriem citiem starptautiskiem dokumentiem, un šis akts neskar tiesības, kādas dalībpusei ir atbilstoši jebkuriem citiem starptautiskiem dokumentiem.
 11. pants
 Reģistrētu cilmes vietu nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība
 1. [Aizsardzības saturs] Ievērojot šā akta noteikumus, attiecībā uz reģistrētu cilmes vietas nosaukumu vai reģistrētu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi katra dalībpuse nodrošina tiesiskos līdzekļus, lai novērstu:
 a)
 cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izmantošanu:
 i)
 attiecībā uz precēm, kuras veida ziņā ir tādas pašas kā tās, kam ir piemērojams cilmes vietas nosaukums vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, bet kuru izcelsme nav konkrētajā izcelsmes ģeogrāfiskajā apgabalā vai kuras neatbilst kādām citām prasībām, kas piemērojamas cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izmantošanai;
 ii)
 attiecībā uz precēm, kuras veida ziņā nav tādas pašas kā tās, kam ir piemērojams cilmes vietas nosaukums vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, vai pakalpojumiem, ja šāda izmantošana norādītu uz vai liecinātu par saistību starp šādām precēm vai pakalpojumiem un cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzības saņēmējiem vai – attiecīgā gadījumā – ja, ņemot vērā cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reputāciju attiecīgajā dalībpusē, šāda izmantošana varētu negodīgi kaitēt šādai reputācijai vai to mazināt vai šādā izmantošanā negodīgi tiktu gūts labums no reputācijas;
 b)
 jebkuru citu praksi, kas var maldināt patērētājus attiecībā uz preču patieso izcelsmi, izcelšanos vai veidu.
 2. [Aizsardzības saturs attiecībā uz konkrētiem lietošanas veidiem] Šā panta 1. punkta a) apakšpunktu piemēro arī attiecībā uz cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes imitācijas izmantošanu, pat ja ir norādīta preču patiesā izcelsme vai ja cilmes vietas nosaukums vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāde tiek lietota tulkotā veidā vai ir papildināta ar tādiem vārdiem kā “stils”, “veids”, “tips”, “marka”, “imitācija”, “metode”, “kā ražots”, “kā”, “līdzīgs” vai tamlīdzīgi (1).
 3. [Izmantošana preču zīmē] Neskarot 13. panta 1. punktu, dalībpuse ex officio, ja to pieļauj tās tiesību akti, vai pēc ieinteresētas personas lūguma atsaka vai atzīst par spēkā neesošu vēlākas preču zīmes reģistrāciju, ja preču zīmes izmantošanas rezultātā rastos kāda no situācijām, kas minētas 1. punktā.
 12. pants
 Aizsardzība ar mērķi nepieļaut, ka nosaukumi kļūst par sugas vārdiem
 Ievērojot šā akta noteikumus, reģistrētus cilmes vietu nosaukumus un reģistrētas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nevar uzskatīt par tādiem, kas kļuvuši par sugas vārdiem (2) dalībpusē.
 13. pants
 Citu tiesību aizsardzības pasākumi
 1. [Agrāku preču zīmju tiesības] Šā akta noteikumi neskar agrāku preču zīmi, kas labticīgi pieteikta vai reģistrēta vai kas iegūta labticīgas izmantošanas ceļā dalībpusē. Ja dalībpuses tiesību akti paredz ierobežotu izņēmumu attiecībā uz tiesībām, kas piešķirtas ar preču zīmi, proti, ka šāda agrāka preču zīme konkrētos apstākļos nevar dot tās īpašniekam tiesības likt šķēršļus aizsardzības piešķiršanai reģistrētam cilmes vietas nosaukumam vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādei vai reģistrēta cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izmantošanai attiecīgajā dalībpusē, reģistrētā cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzība nekādā citā veidā neierobežo tiesības, kas piešķirtas ar šādu preču zīmi.
 2. [Personas vārda izmantošana darījumdarbībā] Šā akta noteikumi neskar nevienas personas tiesības komerciālā darbībā izmantot savu vārdu vai tā cilvēka vārdu, kas darījumdarbībā bijis šīs personas priekštecis, izņemot gadījumu, kad šāda vārda izmantošana var maldināt sabiedrību.
 3. [Tiesības, kuru pamatā ir augu vai dzīvnieku šķirnes nosaukums] Šā akta noteikumi neskar nevienas personas tiesības izmantot augu vai dzīvnieku šķirnes nosaukumu komerciālā darbībā, izņemot gadījumu, kad šāda augu vai dzīvnieku šķirnes nosaukuma izmantošana var maldināt sabiedrību.
 4. [Aizsardzības pasākumi gadījumā, ja tiek paziņots par atteikuma atsaukšanu vai aizsardzības piešķiršanu] Ja dalībpuse, kas atteikusi atzīt starptautiskās reģistrācijas sekas atbilstoši 15. pantam, pamatojoties uz to, ka nosaukumu/norādi izmanto saskaņā ar kādu agrāku preču zīmi vai saskaņā ar citām tiesībām, kas minētas šajā pantā, paziņo par šāda atteikuma atsaukšanu atbilstoši 16. pantam vai aizsardzības piešķiršanu atbilstoši 18. pantam, cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izrietošā aizsardzība neskar šādas tiesības vai to izmantošanu, ja vien aizsardzība nav piešķirta pēc tiesību atcelšanas, nepagarināšanas, atcelšanas vai atzīšanas par spēkā neesošām.
 14. pants
 Izpildes procedūras un tiesiskās aizsardzības līdzekļi
 Katra dalībpuse dara pieejamus iedarbīgus līdzekļus reģistrētu cilmes vietas nosaukumu un reģistrētu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu tiesiskajai aizsardzībai un nodrošina, ka publiska iestāde vai jebkura ieinteresēta persona – fiziska vai juridiska, publiska vai privāta – atkarībā no tās tiesību sistēmas un prakses var ierosināt tiesvedību, lai nodrošinātu reģistrētu cilmes vietas nosaukumu un reģistrētu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību.
 IV NODAĻA
 Atteikums un citas darbības attiecībā uz starptautiskajām reģistrācijām
 15. pants
 Atteikums
 1. [Starptautiskās reģistrācijas tiesisko seku atteikums]
 a)
 Reglamentā noteiktajā termiņā dalībpuses kompetentā iestāde var paziņot Starptautiskajam birojam par starptautiskās reģistrācijas tiesisko seku atteikumu tās teritorijā. Atteikuma paziņojumu kompetentā iestāde var sniegt ex officio, ja to pieļauj tās tiesību akti, vai pēc ieinteresētas personas lūguma.
 b)
 Atteikuma paziņojumā norāda iemeslus, ar kādiem atteikums pamatots.
 2. [Aizsardzība atbilstoši citiem dokumentiem] Atteikuma paziņojums neskar nekādu citu aizsardzību, kas saskaņā ar 10. panta 2. punktu var būt pieejama attiecīgajam nosaukumam vai norādei dalībpusē, uz kuru attiecas atteikums.
 3. [Pienākums nodrošināt iespēju ieinteresētām personām] Katra dalībpuse nodrošina ikvienai personai, kuras intereses skartu starptautiskā reģistrācija, pamatotu iespēju lūgt, lai kompetentā iestāde paziņo par atteikumu attiecībā uz starptautisko reģistrāciju.
 4. [Atteikumu reģistrācija, publicēšana un paziņošana] Starptautiskais birojs reģistrē atteikumu un atteikuma iemeslus Starptautiskajā reģistrā. Tas publicē atteikumu un atteikuma iemeslus un informē par atteikuma paziņojumu izcelsmes dalībpuses kompetento iestādi vai, ja pieteikums iesniegts tieši saskaņā ar 5. panta 3. punktu, aizsardzības saņēmējus vai fizisko vai juridisko personu, kas minēta 5. panta 2. punkta ii) apakšpunktā, kā arī izcelsmes dalībpuses kompetento iestādi.
 5. [Valsts režīms] Katra dalībpuse dara ieinteresētajām personām, kuras skar atteikums, pieejamus tādus pašus tiesiskās un administratīvās aizsardzības līdzekļus, kādi ir pieejami tās valstspiederīgajiem attiecībā uz cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzības atteikumu.
 16. pants
 Atteikuma atsaukšana
 Atteikumu var atsaukt saskaņā ar Reglamentā noteiktajām procedūrām. Atsaukumu reģistrē Starptautiskajā reģistrā.
 17. pants
 Pārejas laiks
 1. [Iespēja piešķirt pārejas laiku] Neskarot 13. pantu, ja dalībpuse nav atteikusi starptautiskās reģistrācijas tiesiskās sekas, pamatojoties uz agrāku izmantojumu, ko īstenojusi trešā persona, vai ir atsaukusi šādu atteikumu, vai ir paziņojusi par aizsardzības piešķiršanu, tā var paredzēt konkrētu laiku, kas noteikts Reglamentā, šāda izmantojuma izbeigšanai, ja to pieļauj tās tiesību akti.
 2. [Pārejas laika paziņošana] Dalībpuse katru šādu pārejas laiku paziņo Starptautiskajam birojam saskaņā ar Reglamentā noteiktajām procedūrām.
 18. pants
 Paziņojums par aizsardzības piešķiršanu
 Dalībpuses kompetentā iestāde var paziņot Starptautiskajam birojam par aizsardzības piešķiršanu reģistrētam cilmes vietas nosaukumam vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādei. Starptautiskais birojs katru šādu paziņojumu reģistrē Starptautiskajā reģistrā un publicē to.
 19. pants
 Atzīšana par spēkā neesošu
 1. [Iespēja aizstāvēt tiesības] Starptautiskas reģistrācijas tiesiskās sekas var atzīt par daļēji vai kopumā spēkā neesošām dalībpuses teritorijā tikai pēc tam, kad aizsardzības saņēmējiem ir sniegta iespēja aizstāvēt savas tiesības. Šādu iespēju sniedz arī 5. panta 2. punkta ii) apakšpunktā minētajai fiziskajai vai juridiskajai personai.
 2. [Paziņošana, reģistrēšana un publicēšana] Dalībpuse paziņo par starptautiskās reģistrācijas tiesisko seku atzīšanu par spēkā neesošām Starptautiskajam birojam, kurš reģistrē seku atzīšanu par spēkā neesošām Starptautiskajā reģistrā un publicē to.
 3. [Aizsardzība atbilstoši citiem dokumentiem] Tiesisko seku atzīšana par spēkā neesošām neskar nekādu citu aizsardzību, kas saskaņā ar 10. panta 2. punktu var būt pieejama attiecīgajam nosaukumam vai norādei dalībpusē, kura atzinusi starptautiskās reģistrācijas tiesiskās sekas par spēkā neesošām.
 20. pants
 Grozījumi un citi ieraksti Starptautiskajā reģistrā
 Procedūras starptautisko reģistrāciju grozījumiem un citu ierakstu veikšanai Starptautiskajā reģistrā nosaka Reglamentā.
 V NODAĻA
 Administratīvie noteikumi
 21. pants
 Līdzdalība Lisabonas savienībā
 Dalībpuses ir locekles tajā pašā Īpašajā savienībā, kurā ietilpst valstis, kas ir Lisabonas vienošanās vai 1967. gada akta dalībnieces, neatkarīgi no tā, vai dalībpuses ir Lisabonas vienošanās vai 1967. gada akta dalībnieces.
 22. pants
 Īpašās savienības Asambleja
 1. [Sastāvs]
 a)
 Dalībpuses ir locekles tajā pašā Asamblejā, kurā ietilpst valstis, kas ir 1967. gada akta dalībnieces.
 b)
 Katru dalībpusi pārstāv viens delegāts, kam var palīdzēt tā aizstājēji, padomdevēji un eksperti.
 c)
 Katra delegācija sedz pati savas izmaksas.
 2. [Uzdevumi]
 a)
 Asambleja:
 i)
 kārto visus jautājumus, kas attiecas uz Īpašās savienības uzturēšanu un attīstību, kā arī uz šā akta īstenošanu;
 ii)
 sniedz ģenerāldirektoram norādījumus par 26. panta 1. punktā minēto pārskatīšanas konferenču sagatavošanu, pienācīgi ņemot vērā komentārus, ko snieguši Īpašās savienības locekļi, kuri nav ratificējuši šo aktu vai tam pievienojušies;
 iii)
 groza Reglamentu;
 iv)
 izskata un apstiprina ģenerāldirektora ziņojumus un darbības, kas attiecas uz Īpašo savienību, un sniedz ģenerāldirektoram visus vajadzīgos norādījumus par jautājumiem, kas ir Īpašās savienības kompetencē;
 v)
 nosaka Īpašās savienības programmu un pieņem tās budžetu ik diviem gadiem, kā arī apstiprina tās galīgos finanšu pārskatus;
 vi)
 pieņem Īpašās savienības finanšu reglamentu;
 vii)
 izveido tādas komitejas un darba grupas, kādas tā uzskata par vajadzīgām Īpašās savienības mērķu sasniegšanai;
 viii)
 nosaka, kurām valstīm, starpvaldību organizācijām un nevalstiskām organizācijām atļaut piedalīties tās sanāksmēs kā novērotājām;
 ix)
 pieņem 22.–24. panta un 27. panta grozījumus;
 x)
 veic jebkādas citas darbības, kas vajadzīgas, lai sekmētu Īpašās savienības mērķu sasniegšanu, un veic jebkādas citas funkcijas, kas vajadzīgas atbilstoši šim aktam.
 b)
 Par jautājumiem, kuros ieinteresētas arī citas savienības, ko pārvalda Organizācija, Asambleja pieņem lēmumus, uzklausījusi Organizācijas Koordinācijas komitejas viedokli.
 3. [Kvorums]
 a)
 Balsojumā par konkrētu jautājumu kvorumu veido viena puse no Asamblejas dalībniekiem, kam ir tiesības balsot par attiecīgo jautājumu.
 b)
 Neatkarīgi no a) apakšpunkta noteikumiem, ja kādā sesijā to Asamblejas locekļu skaits, kas ir valstis, kurām ir balsstiesības konkrētajā jautājumā un kuras ir pārstāvētas, ir mazāks par pusi, bet vienāds ar vai lielāks par vienu trešdaļu no to Asamblejas locekļu skaita, kas ir valstis un kam ir balsstiesības attiecīgajā jautājumā, Asambleja var pieņemt lēmumus, tomēr visi šādi lēmumi, izņemot tādus lēmumus, kas attiecas uz pašas Asamblejas procedūru, stājas spēkā tikai tad, ja ir ievēroti turpmāk izklāstītie nosacījumi. Starptautiskais birojs minētos lēmumus paziņo Asamblejas locekļiem, kas ir valstis, kam ir balsstiesības attiecīgajā jautājumā un kas nav bijuši pārstāvēti, un uzaicina tos trīs mēnešu laikā no paziņojuma dienas rakstveidā balsot vai atturēties. Ja pēc šā termiņa beigām tādu locekļu skaits, kas tādējādi nodevuši savu balsi vai atturējušies, sasniedz to locekļu skaitu, kāds pietrūka notikušās sesijas kvorumam, šādi lēmumi stājas spēkā ar noteikumu, ka vienlaikus saglabājas vajadzīgais balsu vairākums.
 4. [Lēmumu pieņemšana Asamblejā]
 a)
 Asambleja cenšas lēmumus pieņemt vienprātīgi.
 b)
 Ja lēmumu nevar pieņemt vienprātīgi, izskatāmo jautājumu izlemj balsojot. Šādā gadījumā:
 i)
 katrai dalībpusei, kas ir valsts, ir viena balss un tā balso tikai savā vārdā, un
 ii)
 ikviena dalībpuse, kas ir starpvaldību organizācija, var balsot savu dalībvalstu vietā ar tādu balsu skaitu, kas ir līdzvērtīgs to šīs organizācijas dalībvalstu skaitam, kuras ir šā akta dalībnieces. Šāda starpvaldību organizācija nepiedalās balsošanā, ja kāda no tās dalībvalstīm izmanto savas balsstiesības, un otrādi.
 c)
 Jautājumos, kas attiecas tikai uz valstīm, kurām ir saistošs 1967. gada akts, dalībpusēm, kurām nav saistošs 1967. gada akts, nav balsstiesību, savukārt jautājumos, kas attiecas tikai uz dalībpusēm, vienīgi tām ir balsstiesības.
 5. [Balsu vairākums]
 a)
 Ievērojot 25. panta 2. punktu un 27. panta 2. punktu, Asamblejas lēmumu pieņemšanai vajadzīgas divas trešdaļas nodoto balsu.
 b)
 Atturēšanos neuzskata par balsojumu.
 6. [Sesijas]
 a)
 Asamblejas sanāksmes notiek pēc ģenerāldirektora sasaukuma un, ja nav ārkārtas apstākļu, vienlaikus un vienuviet ar Organizācijas Ģenerālās asamblejas sanāksmēm.
 b)
 Asamblejas ārkārtas sesijas sasauc ģenerāldirektors vai nu pēc vienas ceturtdaļas Asamblejas locekļu pieprasījuma, vai pēc paša ģenerāldirektora iniciatīvas.
 c)
 Katras sesijas darba kārtību sagatavo ģenerāldirektors.
 7. [Reglaments] Asambleja pieņem savu reglamentu.
 23. pants
 Starptautiskais birojs
 1. [Administratīvie uzdevumi]
 a)
 Starptautisko reģistrāciju un ar to saistītos pienākumus, kā arī visus pārējos administratīvos uzdevumus, kas attiecas uz Īpašo savienību, veic Starptautiskais birojs.
 b)
 Starptautiskais birojs jo īpaši sagatavo sanāksmes un nodrošina sekretariātu Asamblejai un tādām komitejām un darba grupām, kādas var būt nodibinājusi Asambleja.
 c)
 Ģenerāldirektors ir Īpašās savienības vadītājs un pārstāv Īpašo savienību.
 2. [Starptautiskā biroja loma Asamblejā un citās sanāksmēs] Ģenerāldirektors un viņa norīkoti darbinieki bez balsstiesībām piedalās visās Asamblejas sanāksmēs un Asamblejas nodibināto komiteju un darba grupu sanāksmēs. Ģenerāldirektors vai viņa norīkots darbinieks ir šādas struktūras sekretārs ex officio.
 3. [Konferences]
 a)
 Starptautiskais birojs saskaņā ar Asamblejas norādījumiem veic sagatavošanas darbus jebkādām pārskatīšanas konferencēm.
 b)
 Starptautiskais birojs var apspriesties ar starpvaldību organizācijām un starptautiskām un nacionālām nevalstiskām organizācijām par minētajiem sagatavošanas darbiem.
 c)
 Ģenerāldirektors un viņa norīkotās personas bez balsstiesībām piedalās pārskatīšanas konferenču diskusijās.
 4. [Citi uzdevumi] Starptautiskais birojs veic jebkādus citus uzdevumus, kas tam uzticēti saistībā ar šo aktu.
 24. pants
 Finanses
 1. [Budžets] Īpašās savienības ienākumus un izdevumus godīgi un pārredzami atspoguļo Organizācijas budžetā.
 2. [Budžeta finansēšanas avoti] Īpašās savienības ienākumu avoti ir šādi:
 i)
 maksas, ko iekasē atbilstoši 7. panta 1. un 2. punktam;
 ii)
 ieņēmumi no Starptautiskā biroja publikāciju pārdošanas vai autoratlīdzības;
 iii)
 dāvinājumi, novēlējumi un subvencijas;
 iv)
 nomas maksa, ienākums no ieguldījumiem un citi – tostarp dažādi – ienākumi;
 v)
 īpašas dalībpušu iemaksas vai kādi citi ienākumi no dalībpusēm vai aizsardzības saņēmējiem, vai tiem abiem, ja un ciktāl ar ieņēmumiem no i)–iv) apakšpunktā norādītajiem avotiem nepietiek izdevumu segšanai, kā izlemj Asambleja.
 3. [Maksu noteikšana; budžeta līmenis]
 a)
 Šā panta 2. punktā minēto maksu summas nosaka Asambleja pēc ģenerāldirektora priekšlikuma un tā, lai, tām pieskaitot ienākumus, ko gūst no citiem avotiem atbilstoši 2. punktam, ar Īpašās savienības ieņēmumiem normālos apstākļos pietiktu, lai segtu Starptautiskā biroja izdevumus, kas saistīti ar starptautiskās reģistrācijas pakalpojuma uzturēšanu.
 b)
 Ja Organizācijas programma un budžets nav pieņemti līdz jauna finanšu perioda sākumam, ģenerāldirektors ir pilnvarots uzņemties saistības un veikt maksājumus tādā pašā līmenī kā iepriekšējā finanšu periodā.
 4. [Šā panta 2. punkta v) apakšpunktā minēto īpašo iemaksu noteikšana] Nosakot dalībpušu iemaksas, pieņem, ka katra dalībpuse pieder pie tās pašas klases, pie kuras tā pieder saistībā ar Parīzes konvenciju vai, ja tā nav Parīzes konvencijas dalībpuse, pie kuras tā piederētu, ja tā būtu Parīzes konvencijas dalībpuse. Starpvaldību organizācijas uzskata par piederošām pie I (pirmās) iemaksu klases, ja vien Asambleja vienprātīgi neizlemj citādi. Iemaksa ir daļēji izsvērta atbilstoši to reģistrāciju skaitam, kuru izcelsme ir dalībpusē, kā to nolemj Asambleja.
 5. [Apgrozāmā kapitāla fonds] Īpašajai savienībai ir apgrozāmā kapitāla fonds, ko veido maksājumi, kurus avansā veic katrs Īpašās savienības loceklis, kad to nolemj Īpašā savienība. Ja šā fonda līdzekļu sāk pietrūkt, Asambleja var lemt par fonda palielināšanu. Maksājumu procentuālo daļu un noteikumus nosaka Asambleja pēc ģenerāldirektora priekšlikuma. Ja Īpašā savienība kādā finanšu periodā konstatē, ka ienākumi ir pārsnieguši izdevumus, pēc ģenerāldirektora priekšlikuma un ar Asamblejas lēmumu apgrozāmā kapitāla fondā veiktos avansa maksājumus var atmaksāt katram loceklim proporcionāli tā sākotnējiem maksājumiem.
 6. [Mītnes valsts avansa maksājumi]
 a)
 Līgumā par galveno mītni, ko noslēdz ar valsti, kuras teritorijā atrodas Organizācijas galvenā mītne, paredz, ka šī valsts piešķir avansa maksājumus, kad ar apgrozāmā kapitāla fonda līdzekļiem nepietiek. Šādu avansa maksājumu summu un piešķiršanas nosacījumus katrā atsevišķā gadījumā nosaka īpaša vienošanās starp šo valsti un Organizāciju.
 b)
 Gan a) apakšpunktā minētajai valstij, gan Organizācijai ir tiesības ar rakstveida paziņojumu uzteikt pienākumu piešķirt avansa maksājumus. Uzteikums stājas spēkā pēc trim gadiem, skaitot no tā gada beigām, kad tas paziņots.
 7. [Finanšu pārskatu revīzija] Finanšu pārskatu revīziju veic viena vai vairākas valstis – Īpašās savienības locekles – vai ārējie revidenti, kā paredzēts Organizācijas finanšu reglamentā. Tos ar viņu piekrišanu ieceļ Asambleja.
 25. pants
 Reglaments
 1. [Priekšmets] Šā akta īstenošanas sīku kārtību nosaka Reglamentā.
 2. [Konkrētu Reglamenta noteikumu grozīšana]
 a)
 Asambleja var nolemt, ka konkrētus Reglamenta noteikumus var grozīt tikai ar vienbalsīgu lēmumu vai tikai ar trīs ceturtdaļu balsu vairākumu.
 b)
 Lai kāda Reglamenta noteikuma grozīšanai turpmāk nepiemērotu prasību par vienbalsīgu lēmumu vai trīs ceturtdaļu balsu vairākumu, ir vajadzīgs vienbalsīgs lēmums.
 c)
 Lai kāda Reglamenta noteikuma grozīšanai turpmāk piemērotu prasību par vienbalsīgu lēmumu vai trīs ceturtdaļu balsu vairākumu, ir vajadzīgs trīs ceturtdaļu balsu vairākums.
 3. [Pretruna starp šo aktu un Reglamentu] Ja ir pretruna starp šā akta noteikumiem un Reglamenta noteikumiem, noteicošie ir šā akta noteikumi.
 VI NODAĻA
 Pārskatīšana un grozīšana
 26. pants
 Pārskatīšana
 1. [Pārskatīšanas konferences] Šo aktu var pārskatīt dalībpušu diplomātiskajās konferencēs. Par jebkuras diplomātiskās konferences sasaukšanu lemj Asambleja.
 2. [Konkrētu pantu pārskatīšana vai grozīšana] Šā akta 22.–24. pantu un 27. pantu var grozīt vai nu pārskatīšanas konferencē, vai Asamblejā saskaņā ar 27. panta noteikumiem.
 27. pants
 Konkrētu pantu grozīšana, ko veic Asambleja
 1. [Priekšlikumi par grozījumiem]
 a)
 Priekšlikumus par grozījumiem 22.–24. pantā un šajā pantā var ierosināt jebkura dalībpuse vai ģenerāldirektors.
 b)
 Šādus priekšlikumus ģenerāldirektors dara zināmus dalībpusēm vismaz sešus mēnešus pirms to izskatīšanas Asamblejā.
 2. [Balsu vairākums] Lai pieņemtu jebkuru grozījumu 1. punktā minētajos pantos, ir vajadzīgs trīs ceturtdaļu balsu vairākums; tas neattiecas uz grozījumiem 22. pantā un šajā punktā – to pieņemšanai ir vajadzīgs četru piektdaļu balsu vairākums.
 3. [Stāšanās spēkā]
 a)
 Izņemot gadījumus, kad piemērojams b) apakšpunkts, jebkurš grozījums 1. punktā minētajos pantos stājas spēkā vienu mēnesi pēc tam, kad no trim ceturtdaļām visu to dalībpušu, kuras grozījuma pieņemšanas laikā bija Asamblejas locekles un kurām bija tiesības balsot par grozījumu, ģenerāldirektors ir saņēmis rakstveida apstiprinājuma paziņojumus atbilstoši to attiecīgajiem konstitucionālajiem procesiem.
 b)
 Grozījums 22. panta 3. vai 4. punktā vai šajā apakšpunktā nestājas spēkā, ja sešu mēnešu laikā pēc tā pieņemšanas Asamblejā kāda dalībpuse paziņo ģenerāldirektoram, ka tā neapstiprina grozījumu.
 c)
 Ikviens grozījums, kas stājas spēkā saskaņā ar šā punkta noteikumiem, uzliek saistības visām valstīm un starpvaldību organizācijām, kuras ir dalībpuses laikā, kad attiecīgais grozījums stājas spēkā, vai kļūst par dalībpusēm vēlāk.
 VII NODAĻA
 Nobeiguma noteikumi
 28. pants
 Kļūšana par šā akta dalībnieku
 1. [Atbilstība] Ievērojot 29. pantu un šā panta 2. un 3. punktu:
 i)
 jebkura valsts, kas ir Parīzes konvencijas dalībniece, var parakstīt šo aktu un kļūt par tā dalībnieci;
 ii)
 jebkura cita valsts, kas ir Organizācijas locekle, var parakstīt šo aktu un kļūt par tā dalībnieci, ja tā deklarē, ka tās tiesību akti atbilst Parīzes konvencijas noteikumiem par cilmes vietu nosaukumiem, ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un preču zīmēm;
 iii)
 jebkura starpvaldību organizācija var parakstīt šo aktu un kļūt par tā dalībnieci, ja vismaz viena attiecīgās starpvaldību organizācijas dalībvalsts ir Parīzes konvencijas dalībniece un ja starpvaldību organizācija deklarē, ka tā atbilstoši savām iekšējām procedūrām ir pienācīgi pilnvarota kļūt par šā akta dalībnieci un ka atbilstoši starpvaldību organizācijas dibināšanas līgumam ir piemērojami tiesību akti, saskaņā ar kuriem var iegūt reģionālas tiesības uz aizsardzību attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.
 2. [Ratifikācija vai pievienošanās] Jebkura 1. punktā minētā valsts vai starpvaldību organizācija var deponēt:
 i)
 ratifikācijas dokumentu, ja tā ir parakstījusi šo aktu, vai
 ii)
 pievienošanās dokumentu, ja tā nav parakstījusi šo aktu.
 3. [Deponēšanas diena]
 a)
 Ievērojot b) apakšpunktu, par ratifikācijas vai pievienošanās dokumenta deponēšanas dienu uzskata dienu, kad šāds dokuments deponēts.
 b)
 Ratifikācijas vai pievienošanās dokumentu, ko deponē valsts, kura ir starpvaldību organizācijas dalībvalsts un attiecībā uz kuru cilmes vietu nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību var iegūt tikai, pamatojoties uz tiesību aktiem, kas ir piemērojami starp starpvaldību organizācijas dalībvalstīm, uzskata par deponētu dienā, kad tiek deponēts attiecīgās starpvaldību organizācijas ratifikācijas vai pievienošanās dokuments, ja šāda diena ir vēlāka par dienu, kad deponēts minētās valsts dokuments. Tomēr šis apakšpunkts nav piemērojams attiecībā uz valstīm, kas ir Lisabonas vienošanās vai 1967. gada akta dalībnieces, un neskar 31. panta piemērošanu attiecībā uz šādām valstīm.
 29. pants
 Datums, kad ratifikācija un pievienošanās stājas spēkā
 1. [Dokumenti, kas jāņem vērā] Šā panta piemērošanas nolūkos ņem vērā tikai tos ratifikācijas vai pievienošanās dokumentus, kurus deponējušas valstis vai starpvaldību organizācijas, kas minētas 28. panta 1. punktā, un kuriem ir atzīta to deponēšanas diena saskaņā ar 28. panta 3. punktu.
 2. [Šā akta stāšanās spēkā] Šis akts stājas spēkā trīs mēnešus pēc tam, kad piecas atbilstīgas dalībnieces, kas minētas 28. pantā, ir deponējušas savus ratifikācijas vai pievienošanās dokumentus.
 3. [Ratifikāciju un pievienošanos stāšanās spēkā]
 a)
 Ikvienai valstij vai starpvaldību organizācijai, kas savu ratifikācijas vai pievienošanās dokumentu deponējusi trīs mēnešus pirms šā akta stāšanās spēkā vai agrāk, šis akts kļūst saistošs tā spēkā stāšanās dienā.
 b)
 Visām pārējām valstīm vai starpvaldību organizācijām šis akts kļūst saistošs trīs mēnešus pēc dienas, kad tās deponējušas savu ratifikācijas vai pievienošanās dokumentu, vai vēlākā dienā, kas norādīta attiecīgajā dokumentā.
 4. [Starptautiskās reģistrācijas, kas veiktas pirms pievienošanās] Tās valsts teritorijā, kas pievienojas, un, ja dalībpuse ir starpvaldību organizācija, teritorijā, kurā ir piemērojams starpvaldību organizācijas dibināšanas līgums, šā akta noteikumi ir piemērojami attiecībā uz cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas jau ir reģistrētas atbilstoši šim aktam pievienošanās spēkā stāšanās brīdī, ievērojot 7. panta 4. punktu, kā arī IV nodaļas noteikumus, kas ir piemērojami mutatis mutandis. Valsts, kas pievienojas, vai starpvaldību organizācija savam ratifikācijas vai pievienošanās dokumentam pievienotā deklarācijā var arī norādīt 15. panta 1. punktā minētā termiņa un 17. pantā minēto periodu pagarinājumu saskaņā ar procedūrām, kas šajā saistībā ir noteiktas Reglamentā.
 30. pants
 Atrunu aizliegums
 Attiecībā uz šo aktu atrunas nav pieļaujamas.
 31. pants
 Lisabonas vienošanās un 1967. gada akta piemērošana
 1. [Attiecības starp valstīm, kas ir gan šā akta, gan Lisabonas vienošanās vai 1967. gada akta dalībnieces] Savstarpējās attiecībās starp valstīm, kas ir gan šā akta, gan Lisabonas vienošanās vai 1967. gada akta dalībnieces, ir piemērojams tikai šis akts. Tomēr attiecībā uz cilmes vietu nosaukumu starptautiskajām reģistrācijām, kas ir spēkā saskaņā ar Lisabonas vienošanos vai 1967. gada aktu, valstis nodrošina aizsardzību, kas nav mazāka par aizsardzību, kādu paredz Lisabonas vienošanās vai 1967. gada akts.
 2. [Attiecības starp valstīm, kas ir gan šā akta, gan Lisabonas vienošanās vai 1967. gada akta dalībnieces, un valstīm, kas ir Lisabonas vienošanās vai 1967. gada akta dalībnieces, bet nav šā akta dalībnieces] Ikviena valsts, kas ir gan šā akta, gan Lisabonas vienošanās vai 1967. gada akta dalībniece, savās attiecībās ar valstīm, kas ir Lisabonas vienošanās vai 1967. gada akta dalībnieces, bet nav šā akta dalībnieces, turpina piemērot attiecīgi Lisabonas vienošanos vai 1967. gada aktu.
 32. pants
 Denonsēšana
 1. [Paziņojums] Jebkura dalībpuse var denonsēt šo aktu, iesniedzot ģenerāldirektoram adresētu paziņojumu.
 2. [Spēkā stāšanās diena] Denonsēšana stājas spēkā vienu gadu pēc dienas, kad ģenerāldirektors ir saņēmis paziņojumu, vai vēlākā dienā, kas norādīta paziņojumā. Tā neskar šā akta piemērošanu pieteikumiem, kuru izskatīšana vēl turpinās, un starptautiskajām reģistrācijām, kas ir spēkā attiecībā uz denonsējušo dalībpusi denonsēšanas spēkā stāšanās brīdī.
 33. pants
 Šā akta valodas; parakstīšana
 1. [Oriģinālteksti; oficiālie teksti]
 a)
 Šo aktu paraksta vienā oriģināleksemplārā angļu, arābu, ķīniešu, franču, krievu un spāņu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.
 b)
 Ģenerāldirektors, apspriedies ar ieinteresētajām valdībām, izveido oficiālus tekstus tādās citās valodās, kādas var norādīt Asambleja.
 2. [Termiņš parakstīšanai] Šo aktu var parakstīt Organizācijas galvenajā mītnē vienu gadu kopš tā pieņemšanas.
 34. pants
 Depozitārs
 Ģenerāldirektors ir šā akta depozitārs.
 (1) Saskaņots paziņojums attiecībā uz 11. panta 2. punktu: šajā aktā pieņem, ka tad, ja tāda nosaukuma vai norādes konkrēti elementi, kas veido cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, izcelsmes dalībpusē ir sugas vārdi, to aizsardzība, kas paredzēta šajā punktā, pārējās dalībpusēs netiek prasīta. Proti, saskaņā ar 11. panta noteikumiem dalībpusēs preču zīmes atteikšanā vai atzīšanā par spēkā neesošu, vai pārkāpuma konstatēšanā nevar balstīties uz to komponentu, kas ir sugas vārds.
 (2) Saskaņots paziņojums attiecībā uz 12. pantu: šajā aktā pieņem, ka 12. pants neskar šā akta noteikumu piemērošanu attiecībā uz agrāku lietojumu, jo pirms starptautiskās reģistrācijas nosaukums vai norāde, kas veido cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, jau var būt pilnībā vai daļēji sugas vārds dalībpusē, kas nav izcelsmes dalībpuse, piemēram, tāpēc, ka nosaukums vai norāde, vai tā daļa ir identiski terminam, ko pieņemts lietot sarunvalodā kā vispārpieņemto preces vai pakalpojuma nosaukumu, vai identiski pieņemtajam vīnogu šķirnes nosaukumam šādā dalībpusē.


type: legislation

text:
 EIROPAS
 KOMISIJA
 Briselē, 28.5.2015.
 COM(2015) 225 final
 2015/0116 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem
 EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz EEZ līguma 31. protokola par sadarbību īpašās
 jomās, kas nav četras pamatbrīvības grozījumu
 (Budžeta pozīcija 02.03.01 un 12.02.01)
 LV LV
 ---pagebreak--- PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 Lai nodrošinātu vajadzīgo iekšējā tirgus tiesisko noteiktību un viendabīgumu, EEZ
 Apvienotajai komitejai EEZ līgumā jāiekļauj visi attiecīgie ES tiesību akti iespējami ātrāk pēc
 to pieņemšanas, kā arī jāatļauj EEZ EBTA valstu līdzdalība tādos ES pasākumos vai
 programmās, kas attiecas uz EEZ.
 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES
 NOVĒRTĒJUMS
 EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta (pievienots Padomes lēmuma priekšlikumam)
 mērķis ir grozīt EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras
 pamatbrīvības, lai turpinātu sadarbību starp EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm darbībās, ko
 finansē no Savienības vispārējā budžeta pozīcijām "Iekšējā tirgus darbība un attīstība, jo īpaši
 paziņošanas, sertificēšanas un nozaru tuvināšanas jomā" un "Iekšējā tirgus īstenošana un
 attīstība".
 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
 Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94 par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir
 paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma šādiem lēmumiem izstrādā nostāju, kas
 jāpieņem Eiropas vārdā.
 Komisija EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu iesniedz Padomei, kas to pieņem kā
 Savienības nostāju. Komisija cer minēto dokumentu pēc iespējas drīz iesniegt EEZ
 Apvienotajai komitejai.
 LV 2 LV
 ---pagebreak--- 2015/0116 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem
 EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz EEZ līguma 31. protokola par sadarbību īpašās
 jomās, kas nav četras pamatbrīvības grozījumu
 (Budžeta pozīcija 02.03.01 un 12.02.01)
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar
 218. panta 9. punktu,
 ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas
 Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību1 un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 tā kā:
 (1) Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu2 (turpmāk "EEZ līgums") stājās spēkā
 1994. gada 1. janvārī.
 (2) Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par
 EEZ līguma 31. protokola (turpmāk "31. protokols") grozīšanu.
 (3) EEZ līguma 31. protokolā ietverti nosacījumi un noteikumi par sadarbību īpašās
 jomās, kas nav četras pamatbrīvības.
 (4) Ir lietderīgi turpināt sadarbību starp EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm darbībās, ko
 finance no Savienības vispārējā budžeta pozīcijām "Iekšējā tirgus darbība un attīstība,
 jo īpaši paziņošanas, sertificēšanas un nozaru tuvināšanas jomā" un "Iekšējā tirgus
 īstenošana un attīstība".
 (5) Tādēļ, lai šī paplašinātā sadarbība varētu turpināties pēc 2014. gada 31. decembra,
 būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols.
 (6) Savienības nostājai EEZ Apvienotajā komitejā būtu jāpamatojas uz pievienoto
 lēmuma projektu,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Nostāja, kura Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz
 ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras
 pamatbrīvības, ir balstīta uz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kurš pievienots šim
 lēmumam.
 1
 OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.
 2
 OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.
 LV 3 LV
 ---pagebreak--- 2. pants
 Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
 Briselē,
 Padomes vārdā –
 priekšsēdētājs
 LV 4 LV
 ---documentbreak--- EIROPAS
 KOMISIJA
 Briselē, 28.5.2015.
 COM(2015) 225 final
 ANNEX 1
 PIELIKUMS
 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. .../2015
 (XXX),
 ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav
 četras pamatbrīvības
 dokumentam
 priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem
 EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz EEZ līguma 31. protokola par sadarbību īpašās
 jomās, kas nav četras pamatbrīvības grozījumu
 (Budžeta pozīcija 02.03.01 un 12.02.01)
 LV LV
 ---pagebreak--- PIELIKUMS
 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. .../2015
 (XXX),
 ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav
 četras pamatbrīvības
 EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu ("EEZ līgums") un jo īpaši tā 86. un
 98. pantu,
 tā kā:
 (1) Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma līgumslēdzēju pušu sadarbību Savienības pasākumos,
 kurus finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta un kuri saistīti ar iekšējā tirgus
 īstenošanu, darbību un attīstību.
 (2) Tādēļ, lai šī paplašinātā sadarbība varētu turpināties pēc 2014. gada 31. decembra,
 būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 EEZ līguma 7. protokola 31. pantu groza šādi:
 1. aiz 9. punkta iekļauj šādu punktu:
 "10. No 2015. gada 1. janvāra EBTA valstis iesaistās Savienības darbībās, kuras
 saistītas ar šādām budžeta pozīcijām, kas 2015. finanšu gadam ir iekļautas
 Eiropas Savienības vispārējā budžetā:
 - Budžeta pozīcija 02.03.01: "Iekšējā tirgus darbība un attīstība, jo īpaši
 paziņošanas, sertificēšanas un nozaru tuvināšanas jomā",
 - Budžeta pozīcija 12.02.01: "Iekšējā tirgus īstenošana un attīstība"."
 2. panta 3. un 4. punktā vārdus "5. līdz 9. punktā" aizstāj ar vārdiem "5. līdz
 10. punktā".
 2. pants
 Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ
 līguma 103. panta 1. punktu.
 To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.
 3. pants
 Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ
 papildinājumā.
 
 [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības norādītas.]
 LV 2 LV
 ---pagebreak--- Briselē,
 EEZ Apvienotās komitejas vārdā –
 priekšsēdētājs
 EEZ Apvienotās komitejas
 sekretāri –
 LV 3 LV


type: caselaw

text:
 18.6.2011
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 179/7
 Преюдициално запитване, отправено от Baranya Megyei Biróság (Унгария) на 22 февруари 2011 г. — Mahagében Kft./Nemzeti Adó- és Vámhivatal Dél-dunántúli Regionális Adó Főigazgatósága
 (Дело C-80/11)
 2011/C 179/10
 Език на производството: унгарски
 Запитваща юрисдикция
 Baranya Megyei Bíróság
 Страни в главното производство
 Жалбоподател: Mahagében Kft.
 Ответник: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Dél-dunántúli Regionális Adó Főigazgatósága
 Преюдициални въпроси
 1.
 Трябва ли Директива 2006/112 (1) да се тълкува в смисъл, че задълженото по ДДС лице, изпълнило предвидените в тази директива материалноправни изисквания във връзка с правото на приспадане на ДДС, може да бъде лишено от това право по силата на национална норма или практика, която забранява приспадането на платения по получени доставки ДДС, когато фактурата е единственото достоверно доказателство за действителното извършване на доставката и данъчнозадълженото лице не притежава документ от издателя на фактурата, от който да е видно, че последният е разполагал със стоките, предмет на доставката, че е бил в състояние до ги достави и че е изпълнил задълженията си за деклариране? Може ли на основание член 273 от посочената директива държавата членка да изисква — за да осигури правилното събиране на ДДС и да предотврати измамите — от получателя по фактурата да притежава друг документ, който да удостоверява, че издателят на фактурата е разполагал със стоките, предмет на доставката, и му ги е доставил или превозил до него?
 2.
 Съвместимо ли е с принципите на неутралност и пропорционалност, признати многократно от Съда по повод прилагането на директивата, съдържащото се в член 44, параграф 5 от унгарския Закон за ДДС понятие за грижа на добър търговец, съгласно което според данъчния орган и съдебната практика получателят по фактурата трябва да се увери, че нейният издател е данъчнозадължено лице, което е вписало в счетоводните си книги съответните стоки, разполага с фактурите за покупката на тези стоки и е изпълнило задълженията си за деклариране и внасяне на ДДС?
 3.
 Трябва ли член 167 и член 178, буква а) от Директива 2006/112 относно общата система на данъка върху добавената стойност да се тълкуват в смисъл, че не допускат национална норма или практика, която обвързва упражняването на правото на приспадане с изискването данъчнозадълженото лице — получател по фактурата да докаже, че дружеството издател на фактурата е изпълнило нормативните си задължения?
 (1) Директива 2006/112/ЕО на Съвета от 28 ноември 2006 година относно общата система на данъка върху добавената стойност (ОВ L 347, стр. 1; Специално издание на български език, 2007 г., глава 9 том 3, стр. 7 и поправка в ОВ L 74, стр. 3)


type: wikipedia

text:
Cirwal consiste em uma calça larga usada pelos árabes e muçulmanos por baixo da túnica. Acredita-se que foi uma invenção dos persas, adotada pelos árabes a partir do século VII e incorporada ao longo do tempo por muitos países muçulmanos.
 É feita para permitir a liberdade de movimentos e foi muito utilizada entre soldados e camponeses.
 Da palavra cirwal originou-se a palavra ceroula.
 Trajes típicos