text:
 7.2.2020
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 35/37
 Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 ÜRO eeskiri nr 126 — Ühtsed sätted, mis käsitlevad selliste sõiduki originaalvarustusele lisaks paigaldatavate eraldussüsteemide tüübikinnitust, millega kaitstakse reisijaid kinnitamata pagasi tõttu tekkiva ohu eest [2020/176]
 Jõustumiskuupäev: 9. november 2007
 SISUKORD
 EESKIRI
 1. Kohaldamisala
 2. Mõisted
 3. Tüübikinnituse taotlemine
 4. Märgistamine
 5. Tüübikinnitus
 6. Nõuded
 7. Toodangu vastavus nõuetele
 8. Karistused toodangu mittevastavuse korral
 9. Eraldussüsteemi tüübi muudatused
 10. Tootmise lõpetamine
 11. Kasutusjuhendid
 12. Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid
 LISAD
 1 Teatis
 2 Tüübikinnitusmärkide kujundus3 Pagasi liikumise eest kaitsvate seadmete katsetamise kord1. liide – Aeglustuskoridor ajafunktsioonina
 2. liide – 1. ja 2. tüübi katseplokkide asukoht katseraami suhtes
 3. liide – Eraldussüsteemi maksimaalse painde tasapinna asend
 4 Eraldussüsteemi tugevuse katsetamise seadme näide
 1. KOHALDAMISALA
 Käesolevat eeskirja kohaldatakse M1-kategooria (1) sõidukite originaalvarustusse mittekuuluvate seadmete suhtes, mis on ette nähtud sõitjate kaitsmiseks neid ohustava, istmete alasse liikunud pagasi eest laupkokkupõrke korral.
 2. MÕISTED
 Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:
 2.1. „Eraldussüsteem“ – osad või seadmed, mis on lisaks istmete seljatugedele ette nähtud sõitjate kaitsmiseks kohalt liikunud pagasi eest.
 2.2. „Originaalvarustusse mittekuuluv eraldussüsteem“ – eraldussüsteemi tootja poolt sõiduki(tes) kasutamiseks ettenähtud eraldussüsteem, mis ei kuulu sõiduki standard- või lisavarustusse.
 2.3. „Eraldussüsteemi tüübikinnitus“ – eraldussüsteemi tüübi kinnitamine seoses selle tugevuse, konstruktsiooni ja omadustega.
 2.4. „Eraldussüsteemi tüüp“ – eraldussüsteemi kategooria, millesse kuuluvad eraldussüsteemid ei erine üksteisest selliste oluliste tunnuste poolest nagu:
 2.4.1. eraldussüsteemi ehitus, kuju, mõõtmed, materjal ja kaal, kuigi need süsteemid võivad erineda kattelt ja värvilt;
 2.4.2. eraldussüsteemi reguleerimis-, lukustus- ja kinnitussüsteemi tüüp ja mõõtmed;
 2.4.3. tüübikinnituse taotleja määratud kasutusviis(id).
 2.5. „Iste“ – vt eeskirja nr 17 punktid 2.3 ja 2.4.
 2.6. „Kinnitus“ – kinnitussüsteem eraldustarindi sõiduki kere külge kinnitamiseks, kaasa arvatud sõiduki osad, mida selline kinnitamine mõjutab.
 2.7. „Reguleerimissüsteem“ – seadis, mille abil saab eraldussüsteemi või selle osi reguleerida tüübikinnituse taotleja poolt soovitatud sobivasse asendisse konkreetse(te)s sõiduki(te)s ja ettenähtud kohta nimetatud sõiduki(te)s.
 2.8. „Lukustussüsteem“ – seade, mis tagab eraldussüsteemi ja selle osade püsimise kasutusasendis.
 2.9. Vahekonstruktsioon – sõiduki osad, mille külge eraldussüsteem on sõidukis kinnitatud ja mis ei ole kinnituskonstruktsioon.
 3. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE
 3.1. Eraldussüsteemi tüübikinnituse taotluse esitab kaubamärgi omanik või tema poolt nõuetekohaselt volitatud esindaja.
 3.2. Taotlusele lisatakse:
 3.2.1. eraldussüsteemi tehniline kirjeldus, milles täpsustatakse kasutatud elastsed ja jäigad osad ning millele on lisatud eraldussüsteemi osade joonised. Joonistel tuleb näidata tüübikinnitusnumbri ja lisatähis(t)e paigutus tüübikinnitusmärgi suhtes;
 Kirjelduses tuleb nimetada sõidukitüüp (-tüübid), millele see eraldussüsteem on ette nähtud ja täpsustada eraldussüsteemi kinnituskoht(kohad) sõiduki sees.
 3.2.2. Sõidukitüübile(-tüüpidele) ettenähtud eraldussüsteemi(de) paigaldamise ja paigalduskoha(-kohtade) joonis koos piisavate mõõtmetega, et hõlbustada katseplokkide, kinnituskohtade, vahekonstruktsioonide, istmete ja kattepaneelide paigaldamist, nagu on nõutud 3. lisa punktis 2.
 3.2.3. Kolm eraldussüsteemi tüübi näidist, üks neist võrdluseks.
 3.2.4. Kasutatud materjalide näidised tüübikatsetuste eest vastutava tehnilise teenistuse nõutud koguses.
 3.2.5. 3. lisa punktides 2.4 ja 2.6 ettenähtud katsete jaoks vajalike istmete, vahekonstruktsioonide ja kattepaneelide näidised.
 3.2.6. Tüübikinnituskatseid tegeval tehnilisel teenistusel on õigus nõuda täiendavaid näidiseid.
 4. MÄRGISTAMINE
 Punkti 3 kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud eraldussüsteemi tüübi näidistele tuleb selgelt ja kustumatult märkida tootja nimi, initsiaalid või kaubanimi või kaubamärk.
 5. TÜÜBIKINNITUS
 5.1. Kui punkti 3 kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud eraldussüsteemi tüübi näidised vastavad punkti 6 nõuetele, antakse eraldussüsteemi tüübile tüübikinnitus.
 5.2. Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 00, mis tähistab eeskirja algversiooni) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud olulisemate tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele eraldussüsteemile.
 5.3. Otsusest eraldussüsteemile tüübikinnituse andmise, selle laiendamise või andmata jätmise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisa näidisele vastaval vormil.
 5.4. Igale eraldussüsteemile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile, paigaldatakse tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:
 5.4.1. ringiga ümbritsetud täht E, mille kõrval on tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2);
 5.4.2. punktis 5.4.1 ette nähtud ringjoonest paremal pool asuv tüübikinnitusnumber.
 5.5. Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.
 5.6. Tüübikinnitusmärgi paigaldab eraldussüsteemile selle tootja.
 5.7. Tüübikinnitusmärkide kujunduse näited on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.
 6. NÕUDED
 6.1. Katsed
 Eraldussüsteemi katsetatakse 3. lisas kirjeldatud katsemenetluse kohaselt.
 Eraldussüsteemid, mida punkti 3.2.1 kohaselt võib kasutada mitmel sõidukil või ühel sõidukil mitmes asendis, peavad läbima 3. lisas ettenähtud katsed kõikidel ettenähtud sõidukitel ja kõikides ettenähtud kohtades.
 6.2. Tehniline kirjeldus
 6.2.1. Eraldussüsteemid peavad punkti 6.1 nõuete kohaselt tehtud katsete käigus vastu pidama piisavale koormusele, et tõestada, et nende abil saab sõitjaid laupkokkupõrke korral kohalt liikunud pagasi eest kaitsta.
 Nõue loetakse täidetuks, kui katseplokk või -plokid nihkuvad vähem kui 300 mm eemale 3. lisa 3. liites näidatud sõiduki pikiteljega risti asuvast tasapinnast Y-Y, mille moodustab 3. lisa punkti 2.7 järgi reguleeritud eraldussüsteemi ees asuvate istmete seljatugede tagumine serv, välja arvatud juhul, kui tootja tõestab tüübikatsetuste eest vastutavale tehnilisele teenistusele, et pagasi ettepoole liikumise korral rohkem kui 300 mm ei suurene oht, et sõitjaid võiksid laupkokkupõrke korral tõsiselt viga saada.
 Eraldussüsteem ei tohi ühestki kinnituskohast lahti tulla. Pärast katset ei tohi sõitjad kokku puutuda eraldussüsteemi jäikade osade teravate servadega, mis võivad neid vigastada.
 6.2.2. Paigaldatud eraldussüsteemi pind ei tohi olla ohtlikult ebatasane või teravate servadega, mis võivad tõenäoliselt suurendada sõitjate tõsise vigastamise ohtu. Eraldussüsteemi jäikadel osadel või vahekonstruktsioonidel, mille materjali Shore’i kõvadus A on üle 50 ja millega sõitjad võivad kokkupõrke ajal kokku puutuda, peavad olema vähemalt 3,2 mm kõverusraadiusega ümarate servadega pinnad.
 7. Toodangu nõuetele vastavus
 Toodangu nõuetele vastavuse järelevalvemenetlus peab olema kooskõlas kokkuleppe (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liitega ja vastama järgmistele nõuetele.
 7.1. Kõik käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud eraldussüsteemid peavad olema toodetud nii, et nad vastaksid tüübikinnituse saanud tüübile, täites punktis 6 sätestatud nõudeid.
 7.2. Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib alati kontrollida igas tootmisüksuses kasutatavaid nõuetele vastavuse tagamise meetodeid. Neid kontrolle tehakse tavaliselt kord aastas. Asutus võib ka pisteliselt kontrollida seeriatootena valmistatud eraldussüsteemide vastavust punkti 6 nõuetele.
 8. KARISTUSED TOODANGU MITTEVASTAVUSE KORRAL
 8.1. Eraldussüsteemi tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punkti 6 nõuded ei ole täidetud või kui eraldussüsteem ei läbi punktis 6 ettenähtud katseid.
 8.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.
 9. ERALDUSSÜSTEEMI TÜÜBI MUUDATUSED
 9.1. Kõikidest eraldussüsteemi tüübi või sõiduki(te), millele eraldussüsteemid paigaldatakse ja nende paigaldusasendi(te) muudatustest tuleb teavitada eraldussüsteemile tüübikinnituse andnud asutust. Seejärel võib asutus kas:
 9.1.1. otsustada, et tehtud muudatused tõenäoliselt ei avalda märgatavalt kahjulikku mõju ja eraldussüsteemi tüüp vastab igal juhul endiselt nõuetele või
 9.1.2. otsustada, et muudatused on piisavalt ebaolulised ja vastavust punkti 6 nõuetele tõendab tootja esitatud tehniline teave või
 9.1.3. nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.
 9.2. Tüübikinnituse andmisest või selle andmata jätmisest ning tüübikinnituse muudatustest teavitatakse käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi punktis 5.3 kehtestatud korras.
 9.3. Tüübikinnituse laienduse väljastanud pädev asutus määrab kõnealusele laiendusele seerianumbri ning teatab sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.
 10. TOOTMISE LÕPETAMINE
 Kui tüübikinnituse valdaja lõpetab täielikult vastavalt käesolevale eeskirjale kinnitatud seadme tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Asjakohase teate kättesaamisel teatab asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.
 11. KASUTUSJUHENDID
 Igal eraldussüsteemil peab olema kaasas järgmise sisuga kasutusjuhend, mis on koostatud selle riigi keeles või keeltes, kus eraldussüsteemi kavatsetakse müüa.
 11.1. Paigaldusjuhised, kus on täpsustatud, millis(t)ele sõidukitüübile(-tüüpidele) see eraldussüsteem sobib ja millised on selle õiged kinnitusviisid.
 11.2. Kasutusjuhend, mis sisaldab nõuandeid, et tagada eraldussüsteemi maksimaalne kasulikkus kasutaja jaoks. Kõnealuses juhendis tuleb selgitada:
 a)
 kui oluline on kasutada eraldussüsteemi kõikidel sõitudel, kus veetakse pagasit,
 b)
 kuidas eraldussüsteemi õigesti reguleerida ja paigaldada,
 c)
 milline on eraldussüsteemiga ühendatud reguleerimis- ja/või lukustussüsteemide töömeetod,
 d)
 kuidas paigutada ja kinnitada pagasit ja selle pidurdussüsteeme selle sõidukitüübi pakiruumis, mille jaoks eraldussüsteem on ette nähtud,
 e)
 et kahjustatud eraldussüsteem tuleb asendada.
 12. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID
 Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, andmata jätmise või tühistamise kohta.
 (1) Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3), ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2.
 (2) 1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas, dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6 - http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 1. LISA
 TEATIS
 (suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)
 (1)
 Välja andnud:
 [haldusasutuse nimetus]:
 ...
 ...
 milles käsitletakse (2):
 tüübikinnituse andmist,
 tüübikinnituse laiendamist,
 tüübikinnituse andmata jätmist,
 tüübikinnituse tühistamist,
 tootmise lõpetamist
 eraldussüsteemi tüübile eeskirja nr 126 kohaselt
 Tüübikinnituse nr: ...
 Laienduse nr: ...
 1.
 Eraldussüsteemi kaubanimi või kaubamärk: ...
 2.
 Sobib sõidukitüübile(-tüüpidele): ...
 3.
 Tootja nimi ja aadress: ...
 4.
 Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress: ...
 5.
 Eraldussüsteemi kirjeldus: ...
 6.
 Eraldussüsteemi reguleerimis- ja lukustussüsteemi ning selle osade kirjeldus: ...
 7.
 Eraldussüsteemi asukoha(asukohtade) kirjeldus sõidukitüübis(-tüüpides): ...
 8.
 Eraldussüsteemiga kaasas olevate kinnituskonstruktsioonide ja nende materjalide kirjeldus: ...
 9.
 Eraldussüsteem on esitatud tüübikinnituse saamiseks: [kuupäev]: ...
 10.
 Tüübikinnituskatsete korraldamise eest vastutav tehniline teenistus: ...
 11.
 Selle teenistuse väljastatud aruande kuupäev: ...
 12.
 Selle teenistuse aruande number: ...
 13.
 Märkused: ...
 14.
 Tüübikinnitus antud / tüübikinnitus andmata jäetud / tüübikinnitust laiendatud / tüübikinnitus tühistatud (2)
 15.
 Laiendamise põhjus(ed) (kui see on asjakohane): ...
 16.
 Tüübikinnitusmärgi asukoht eraldussüsteemil: ...
 17.
 Koht: ...
 18.
 Kuupäev: ...
 19.
 Allkiri: ...
 20.
 Käesolevale teatisele on lisatud järgmised eespool näidatud tüübikinnitusnumbriga dokumendid:
 a)
 eraldussüsteemi, kinnituskonstruktsioonide, reguleerimissüsteemi ja selle osade ning lukustussüsteemi joonised, skeemid ja plaanid;
 b)
 eraldussüsteemi, kinnituskonstruktsioonide, reguleerimissüsteemi ja selle osade ning lukustussüsteemi fotod.
 (1) Tüübikinnituse andnud / seda laiendanud / selle andmata jätnud / selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta)
 (2) Mittevajalik maha tõmmata.
 2. LISA
 TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS
 (vt käesoleva eeskirja punkt 5.4)
 a = vähemalt 8 mm.
 Eraldussüsteemile kinnitatuna näitab siin esitatud tüübikinnitusmärk, et see eraldussüsteemi tüüp on tugevuse osas saanud eeskirja nr 126 kohase tüübikinnituse Madalmaades (E4) tüübikinnitusnumbri 002439 all. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit näitavad, et eeskirja ei ole muudetud.
 Märkus:
 tüübikinnitusnumber ja täiendavad sümbolid peavad olema paigutatud ringi lähedale ja E-tähest üles- või allapoole või vasakule või paremale. Tüübikinnitusnumbrit tähistavad numbrid peavad olema sama suured kui E-täht ning samasuunalised. Rooma numbrite kasutamist tüübikinnitusnumbrites tuleks vältida, et hoida ära nende segiajamist teiste sümbolitega.
 3. LISA
 PAGASI LIIKUMISE EEST KAITSVATE SEADMETE KATSETAMISE KORD
 1. KATSEPLOKID
 Jäigad plokid, mille inertsikese on geomeetrilises keskmes.
 1. tüüp
 Mõõtmed
 :
 300 mm × 300 mm × 300 mm,
 kõik servad ja nurgad ümardatud 20 mm-ni
 Kaal
 :
 18 kg,
 2. tüüp
 Mõõtmed
 :
 500 mm × 350 mm × 125 mm,
 kõik servad ja nurgad ümardatud 20 mm-ni
 Kaal
 :
 10 kg
 2. KATSE ETTEVALMISTUS
 2.1. Eraldussüsteem kinnitatakse jäigale raamile tootja poolt kaasa antud kinnitusvahenditega. Jäik raam koosneb jäigast horisontaaltasapinnast „E“ (vt 4. lisa), mis jäljendab sõiduki pakiruumi põranda üldpinda. Kinnituspunktid A, B, C ja D jäljendavad ettenähtud kinnituskohtade paiknemist sõidukis, nagu tüübikinnituse taotluse punktis 3.2.2 kirjeldatud, mõõdetuna nulltasapinnast „E“.
 Kui tüübikinnituse taotleja on soovitanud erinevaid paigaldusasendeid, tuleb kokkuleppel tehnilise teenistusega valida võimalikest asenditest halvim.
 Kõik kinnitusrihmad, vahekonstruktsioonid, kinnitusdetailid jms paigaldatakse tüübikinnituse taotleja juhtnööride järgi.
 2.2. Punktis 2.1 kirjeldatud tegelik katsepind peaks jäljendama tasandi suhet kinnituspunktidega A, B, C ja D vastavalt sõiduki tegelike kinnituskohtade ja käesoleva eeskirja punktis 3.2.2 kirjeldatud soovitatud paigalduse tegeliku pinna suhtele.
 2.3. Kaks 1. tüübi katseplokki asetatakse jäiga raami pinnale „E“.
 2.3.1. Katseplokkide pikiasendi määramiseks paigutatakse nad esialgu nii, et nende esikülg puutub vastu eraldussüsteemi ja nende alumine külg toetub jäiga raami horisontaalpinnale „E“. Seejärel liigutatakse neid paralleelselt jäiga raami pikikesktasapinnaga 200 mm võrra tahapoole. Katseplokid kinnitatakse selles asendis, et nad ei liiguks tahapoole. Kui eeskirja punktis 3.2.2 ettenähtud paigalduse korral ei ole võimalik kaht 1. tüübi katseplokki 200 mm võrra liigutada, tuleb neid liigutada paigaldusjuhendis ettenähtud ulatuses. Jäiga raami pikikesktasapinna ja kummagi katseploki sisekülje vaheline kaugus peab olema 25 mm, et mõlema katseploki vaheline kaugus oleks 50 mm. Vt käesoleva lisa 2. liide.
 2.3.2. Käeoleva eeskirja punktis 3.2.2 soovitatud paigaldusasendeid, millest tahapoole 1. tüübi katseplokke ei saa paigaldada, tuleb katsetada ilma katseplokkideta.
 2.3.3. Jäik raam kinnitatakse tõstetud katsepinnale, mille koormuspind asetab 2. tüübi katseploki raskuskeskme eraldussüsteemi ees asuva istme seljatoe ülemise serva (arvestamata peatugesid) ja peatoe alumise serva vahele, otse selle punkti (X-X 3. lisa 2. liide) kohale tõstetud katsepinnale käesoleva eeskirja punkti 3.2.2 nõuete kohaselt. 2. tüübi katseplokk paigutatakse nii, et selle suurim pind (500 mm × 350 mm) jääb jäiga raami pikitelje suhtes koormuspinna keskele ja 500 mm × 125 mm suurune pind jääb ettepoole ning on otse vastu eraldussüsteemi. Eraldussüsteemi paigaldusasendeid, millest tahapoole 2. tüübi katseplokke ei saa paigaldada, tuleb katsetada ilma katseplokkideta. Vt käesoleva lisa 2. liide.
 2.4. Kui eraldussüsteemi kinnituspunktid kinnitatakse vahekonstruktsiooni (näiteks istme seljatugi, külgpaneel jne) külge ettenähtud paigaldusasendis, tuleb nimetatud vahekonstruktsioonid kinnitada jäiga raami külge tootja ettenähtud kinnitusdetailidega.
 2.5. Kui eraldussüsteemil, mis on paigaldatud jäigale katseraamile ettenähtud viisil, ei ole osi, mis ulatuksid 400 mm võrra üle jäiga horisontaaltasapinna „E“ (4. lisa), võib katse teha ilma 1. tüübi katseplokkideta.
 2.6. Kui sõiduki osad, näiteks kereplekk, istmed, kattepaneelid jne, mõjutavad eraldussüsteemi ettepoole liikumist, võib nimetatud osad kinnitada punktis 2.1 kirjeldatud jäigale raamile, kuid nad tuleb kinnitada asendis, mis on tootja määratud paigaldusasendile eraldussüsteemi suhtes kõige ligilähedasem, nagu on ette nähtud käesoleva eeskirja punktis 3.2.2. Sõiduki osad, välja arvatud pikisuunas reguleeritavad istmed, kui nende asendit saab sõidukis reguleerida (näiteks tagumiste istmete seljatoed), tuleb paigutada nii, et nad jäljendaksid asendit, mis mõjutab eraldussüsteemi ettepoole liikumist kõige vähem.
 2.7. Kui eraldussüsteemi ettepoole liikumine on takistatud pikisuunas reguleeritavate istmetega, mis on kinnitatud punktis 2.1 ettenähtud jäigale raamile tootja nõuete kohaselt, tuleb istmed reguleerida 10 mm piires nende madalaimast ja kõige tagumisest asendist, ning kui istme seljatuge saab reguleerida, tuleb see seada asendisse, mille kaldenurk oleks võimalikult lähedane 25°-le. Kui on olemas peatoed, tuleb need seada madalaimasse asendisse.
 3. KATSE KÄIK
 Punktides 2.1, 2.2, 2.3.1, 2.3.3, 2.4, 2.6 ja 2.7 ettenähtud katseraam ja selle kinnitused kinnitatakse kindlalt katsekelgule, mille liikumist aeglustatakse algkiirusest peatumiseni nii, et kelgule ja sellele kinnitatud raamile avaldub pidurdusjõud, mis jääb 3. lisa 1. liites graafiliselt näidatud teekonna piiresse.
 1. LIIDE
 AEGLUSTUSKORIDOR AJAFUNKTSIOONINA
 (Laupkokkupõrge)
 2. LIIDE
 1. JA 2. TÜÜBI KATSEPLOKKIDE ASUKOHT KATSERAAMI SUHTES
 3. LIIDE
 ERALDUSSÜSTEEMI MAKSIMAALSE PAINDE TASAPINNA ASEND
 4. LISA
 ERALDUSSÜSTEEMI TUGEVUSE KATSETAMISE SEADME NÄIDE


type: wikipedia

text:
Το Πανεπιστήμιο του Εδιμβούργου, ιδρύθηκε το 1582, είναι ένα φημισμένο κέντρο διδασκαλίας στο Εδιμβούργο της Σκωτίας. Είναι ένα απο τα παλαιότερα πανεπιστήμια της Σκωτίας και ανάμεσα στα μεγαλύτερα και πιο διακεκριμένα πανεπιστήμια του Ηνωμένου Βασιλείου.
 Απόφοιτοι
 Απο το πανεπιστήμιο αποφοίτησαν πολλά διακεκριμένα πρόσωπα ανάμεσα στα οποία είναι:
 Πολιτική
 Χάστινγκς Μπάντα, πρώην πρόεδρος (1966-1994) και πρώην πρωθυπουργός του Μαλάουι (1964-1966)
 Ντάουντα Τζαγουάρα, πρώτος πρόεδρος της Γκάμπια (1970-1994)
 Γκόρντον Μπράουν, πρώην πρωθυπουργός του ΗΒ (2007-2010)
 Άστον Κάρτερ, πρώην υπουργός Άμυνας των ΗΠΑ (2015-2017)
 Θεόδωρος Ρουσόπουλος, Έλληνας πολιτικός και πρώην υπουργός
 Θετικές επιστήμες
 Κάρολος Δαρβίνος, φυσιοδίφης και συγγραφέας του έργου "Η προέλευση των ειδών"
 Τζέιμς Χάττον, γεωλόγος
 Ρίτσαρντ Όουεν, βιολόγος και παλαιοντολόγος
 Ρόμπερτ Μπράουν, βοτανολόγος
 Μαξ Μπορν, φυσικός και μαθηματικός
 Τζέιμς Ντιούαρ, χημικός και φυσικός
 Πίτερ Χιγκς, φυσικός
 Τσαρλς Χάττον, μαθηματικός
 Ρόμπερτ Τζέιμσον, φυσιοδίφης
 Τζον Πλέιφερ, μαθηματικός
 Ανθρωπιστικές επιστήμες και τέχνες
 Τόμας Κάρλαϊλ, συγγραφέας και ιστορικός
 Άρθουρ Κόναν Ντόυλ, συγγραφέας
 Ντέιβιντ Χιουμ, φιλόσοφος και ιστορικός
 Άνταμ Φέργκιουσον, φιλόσοφος και ιστορικός
 Τζέιμς Μιλλ, ιστορικός και φιλόσοφος
 Πίτερ Ρότζετ, ιατρός και λεξικογράφος (Roget's Thesaurus)
 Γουόλτερ Σκοτ, συγγραφέας
 Ρόμπερτ Λούις Στίβενσον, συγγραφέας
 Τζέιμς Μάθιου Μπάρι, συγγραφέας (Πίτερ Παν)
 Ίαν Ράνκιν, συγγραφέας
 Τζωρτζ Κέλι, ψυχολόγος
 Άλλοι τομείς
 Εξωτερικοί σύνδεσμοι
 Πανεπιστήμιο του Εδιμβούργου
 Εφημερίδα σπουδαστών
 Εδιμβούργο
 Εδιμβούργο


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 14.4.2007
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 82/4
 Tiesas (otrā palāta) spriedums 2007. gada 15. februārī (Hof van beroep Brussel (Beļģija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) — BVBA Management, Training en Consultancy pret Benelux-Merkenbureau
 (Lieta C-239/05) (1)
 (Preču zīmes - Direktīva 89/104/EEK - Preču zīmes reģistrācijas pieteikums attiecībā uz preču un pakalpojumu kopumu - Apzīmējuma analīze kompetentajā iestādē - Visu attiecināmo faktu un apstākļu ņemšana vērā - Valsts tiesas, kurā celta prasība, jurisdikcija)
 (2007/C 82/06)
 Tiesvedības valoda — holandiešu
 Iesniedzējtiesa
 Hof van beroep Brussel
 Lietas dalībnieki pamata procesā
 Prasītāji: BVBA Management, Training en Consultancy
 Atbildētājs: Benelux-Merkenbureau
 Priekšmets
 Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu — Hof van beroep Brussel — Padomes 1988. gada 21. decembra Pirmās direktīvas 89/104/EEK, ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm (OV L 40, 1. lpp.) 3. panta interpretācija — Preču zīmes “The Kitchen Company ”reģistrācijas pieteikums — Apzīmējuma analīze kompetentajā iestādē — Visu attiecināmo faktu un apstākļu ņemšana vērā — Spriedums lietā Koninklijke KPN Nederland
 Rezolutīvā daļa:
 Padomes 1988. gada 21. decembra Pirmā direktīva 89/104/EEK, ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm, ir jāinterpretē tādējādi, ka:
 —
 kompetentajai iestādei, atsakot preču zīmes reģistrāciju, savā lēmumā ir jānorāda secinājums, pie kura tā ir nonākusi attiecībā uz katru no precēm un pakalpojumiem, kas minēti reģistrācijas pieteikumā, neatkarīgi no tā, kādā veidā šis pieteikums ir formulēts. Tomēr, ja tas pats atteikuma pamatojums ir sniegts attiecībā uz vienu preču vai pakalpojumu kategoriju vai grupu, kompetentā iestāde var aprobežoties ar vispārēju vērtējumu attiecībā uz visām konkrētajām precēm vai pakalpojumiem;
 —
 tā neiestājas pret tādu valsts tiesisko regulējumu, kas liedz tiesai, kura izskata apelāciju par kompetentās iestādes lēmumu, lemt par preču zīmes atšķirtspēju atsevišķi attiecībā uz katru no precēm un pakalpojumiem, kas minēti preču zīmes reģistrācijas pieteikumā tādēļ, ka nedz šis lēmums, nedz šis pieteikums neattiecas uz preču vai pakalpojumu kategorijām vai precēm un pakalpojumiem, aplūkojot tos atsevišķi;
 —
 tā neiestājas pret tādu valsts tiesisko regulējumu, kas liedz tiesai, kas izskata apelāciju par kompetentās iestādes lēmumu, ņemt vērā faktus un apstākļus, kas radušies pēc šī lēmuma pieņemšanas brīža.
 (1) OV C 217, 3.9.2005.