text:
 |
 52011PC0137
 [pic] | ΕΥΡΩΠΑΪΚΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ |Βρυξέλλες, 21.3.2011COM(2011) 137 τελικό2008/0090 (COD)ΠρότασηΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ ΤΟΥ ΕΥΡΩΠΑΪΚΟΥ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟΥ ΚΑΙ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥγια την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1049/2001 όσον αφορά την πρόσβαση του κοινού στα έγγραφα του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου, του Συμβουλίου και της ΕπιτροπήςΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗ1. Η Επιτροπή κατέθεσε πρόταση για την αναδιατύπωση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1049/2001 στις 30 Απριλίου 2008[1]. Το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο ψήφισε έκθεση με μεγάλο αριθμό τροπολογιών, αλλά αποφάσισε να μην θέσει σε ψήφο το συνοδευτικό νομοθετικό ψήφισμα. Ως εκ τούτου, το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο δεν έλαβε θέση σε πρώτη ανάγνωση.2. Μετά τις ευρωπαϊκές εκλογές του Ιουνίου 2009, το νεοεκλεγέν κοινοβούλιο συνέχισε τις εργασίες επί της νομοθετικής προτάσεως σύμφωνα με το άρθρο 214 του Κανονισμού του. Τον Μάιο του 2010 κυκλοφόρησε στο Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο τροποποιημένο σχέδιο έκθεσης. Η Επιτροπή Συνταγματικών Υποθέσεων και η Επιτροπή Αναφορών του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου διατύπωσαν γνώμες για την πρόταση της Επιτροπής στις 30 Νοεμβρίου και την 1η Δεκεμβρίου 2010, αντίστοιχα. Η Επιτροπή Πολιτικών Ελευθεριών δεν έχει ακόμη εκδώσει σχέδιο έκθεσης. Δεν έχει τεθεί προθεσμία για την έγκριση της θέσης του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σε πρώτη ανάγνωση.3. Η Συνθήκη της Λισαβόνας τέθηκε σε ισχύ την 1η Δεκεμβρίου 2009. Σήμερα, η νομική βάση για την πρόσβαση του κοινού σε έγγραφα είναι το άρθρο 15 παράγραφος 3 της ενοποιημένης έκδοσης της Συνθήκης για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης. Η νέα διάταξη επεκτείνει το δικαίωμα πρόσβασης του κοινού στα έγγραφα όλων των θεσμικών και λοιπών οργάνων και οργανισμών της Ένωσης. Το Δικαστήριο, η Ευρωπαϊκή Κεντρική Τράπεζα και η Ευρωπαϊκή Τράπεζα Επενδύσεων υπόκεινται στην εν λόγω διάταξη μόνον κατά την άσκηση των διοικητικών τους καθηκόντων. Ο παρών κανονισμός ισχύει άμεσα μόνον για το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο, το Συμβούλιο και την Επιτροπή. Ωστόσο, η εφαρμογή του έχει επεκταθεί στους οργανισμούς με ειδική διάταξη που περιλαμβάνεται στις εκάστοτε ιδρυτικές πράξεις. Επιπλέον, διάφορα όργανα και οργανισμοί έχουν προβεί ιδία πρωτοβουλία στη θέσπιση κανόνων όσον αφορά την πρόσβαση στα έγγραφά τους, οι οποίοι είναι ταυτόσημοι ή παρόμοιοι με τον κανονισμό (EΚ) αριθ. 1049/2001.4. Προκειμένου να λάβει υπόψη την εν λόγω επέκταση του θεσμικού πεδίου εφαρμογής του δικαιώματος πρόσβασης του κοινού, η Επιτροπή περιέλαβε την πρότασή της 30ής Απριλίου 2008 για την αναδιατύπωση του κανονισμού (EΚ) αριθ. 1049/2001 στην ανακοίνωσή της σχετικά με τις συνέπειες της έναρξης ισχύος της συνθήκης της Λισαβόνας στις τρέχουσες διοργανικές διαδικασίες λήψης αποφάσεων[2]. Ως εκ τούτου, οι συννομοθέτες δύνανται να ενσωματώσουν την προσαρμογή αυτή στη νέα συνθήκη στο πλαίσιο της τρέχουσας συνήθους νομοθετικής διαδικασίας.5. Περισσότερο από ένα έτος μετά την έναρξη ισχύος της Συνθήκης της Λισαβόνας, εξακολουθεί να υπάρχει προοπτική έκδοσης νέου κανονισμού σχετικά με την πρόσβαση του κοινού σε έγγραφα, σε αντικατάσταση του κανονισμού (EΚ) αριθ. 1049/2001. Οι συζητήσεις στο Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο και στο Συμβούλιο έχουν δείξει ότι υπάρχει μεγάλη απόκλιση απόψεων σχετικά με την τροποποίηση του κανονισμού.6. Ακόμη και αν στην πράξη, τα περισσότερα θεσμικά και λοιπά όργανα και οργανισμοί της Ευρωπαϊκής Ένωσης εφαρμόζουν τον κανονισμό (EΚ) αριθ. 1049/2001 ή ανάλογους κανόνες με δική τους πρωτοβουλία, υφίσταται νομική υποχρέωση επέκτασης του δικαιώματος πρόσβασης στα έγγραφα όλων αυτών, σύμφωνα με τις επιταγές της Συνθήκης.7. Δεδομένου ότι στην πλειονότητά τους τα θεσμικά και λοιπά όργανα και οργανισμοί της Ευρωπαϊκής Ένωσης εφαρμόζουν τον κανονισμό ή παρόμοιους κανόνες, το θεσμικό πεδίο εφαρμογής του ισχύοντος κανονισμού δύναται να επεκταθεί στο σύνολο των φορέων αυτών, με την επιφύλαξη των ορίων που προβλέπει η συνθήκη όσον αφορά το Δικαστήριο, την Ευρωπαϊκή Κεντρική Τράπεζα και την Ευρωπαϊκή Τράπεζα Επενδύσεων.8. Η Επιτροπή θεωρεί, συνεπώς, ότι ο κανονισμός (EΚ) αριθ. 1049/2001 πρέπει να τροποποιηθεί, χωρίς περαιτέρω καθυστέρηση, με σκοπό την επέκταση του θεσμικού πεδίου εφαρμογής του σύμφωνα με την νέα νομική βάση όσον αφορά την πρόσβαση σε έγγραφα την οποία παρέχει το άρθρο 15 παράγραφος 3 της Συνθήκης για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης. Η τροποποίηση αυτή δεν προδικάζει την τρέχουσα διαδικασία αναδιατύπωσης του κανονισμού (EΚ) αριθ. 1049/2001 επί τη βάσει της πρότασης που υπέβαλε η Επιτροπή τον Απρίλιο του 2008.2008/0090 (COD)ΠρότασηΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ ΤΟΥ ΕΥΡΩΠΑΪΚΟΥ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟΥ ΚΑΙ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥΚανονισμός για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1049/2001 όσον αφορά την πρόσβαση του κοινού στα έγγραφα του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου, του Συμβουλίου και της ΕπιτροπήςΤΟ ΕΥΡΩΠΑΪΚΟ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟ ΚΑΙ ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ,Έχοντας υπόψη τη Συνθήκη για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης, και ιδίως το άρθρο 15 παράγραφος 3.Έχοντας υπόψη την πρόταση της Ευρωπαϊκής Επιτροπής,Κατόπιν διαβίβασης του σχεδίου νομοθετικής πράξης στα εθνικά κοινοβούλια,Αποφασίζοντας σύμφωνα με τη συνήθη νομοθετική διαδικασία,Εκτιμώντας τα ακόλουθα:9. Οι γενικές αρχές και τα όρια για λόγους δημοσίου ή ιδιωτικού συμφέροντος, που διέπουν την πρόσβαση του κοινού σε έγγραφα, έχουν θεσπιστεί με τον κανονισμό (EΚ) αριθ. 1049/2001 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου της 30ής Μαΐου 2001 για την πρόσβαση του κοινού στα έγγραφα του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου, του Συμβουλίου και της Επιτροπής[3], ο οποίος εκδόθηκε δυνάμει του άρθρου 255 παράγραφος 2 της Συνθήκης για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας.10. Σύμφωνα με το εν λόγω άρθρο, ο κανονισμός (EΚ) αριθ. 1049/2001 διέπει αποκλειστικά την πρόσβαση του κοινού σε έγγραφα του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου, του Συμβουλίου και της Επιτροπής.11. Μετά την έναρξη ισχύος της Συνθήκης της Λισαβόνας, το άρθρο 255 της Συνθήκης για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας αντικαταστάθηκε με το άρθρο 15 παράγραφος 3 της Συνθήκης για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης.12. Η νέα διάταξη παρέχει σε κάθε πολίτη της Ένωσης και κάθε φυσικό ή νομικό πρόσωπο, το οποίο κατοικεί ή έχει την καταστατική έδρα του σε κράτος μέλος, δικαίωμα πρόσβασης σε έγγραφα των θεσμικών και λοιπών οργάνων και οργανισμών της Ένωσης, ανεξαρτήτως υποθέματος, με την επιφύλαξη των αρχών και των προϋποθέσεων που καθορίζονται από τον νομοθέτη σύμφωνα με το εν λόγω άρθρο. Ωστόσο, όσον αφορά το Δικαστήριο της Ευρωπαϊκής Ένωσης, την Ευρωπαϊκή Κεντρική Τράπεζα και την Ευρωπαϊκή Τράπεζα Επενδύσεων, το εν λόγω δικαίωμα πρόσβασης του κοινού ισχύει μόνον κατά την άσκηση των διοικητικών τους καθηκόντων.13. Ως εκ τούτου, ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1049/2001 θα πρέπει να τροποποιηθεί αναλόγως,ΕΞΕΔΩΣΑΝ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:Άρθρο 1Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1049/2001 τροποποιείται ως ακολούθως:1. Στο άρθρο 1, το στοιχείο α) αντικαθίσταται από το ακόλουθο κείμενο:«α) να καθορίσει τις αρχές, τους όρους και τους περιορισμούς, για λόγους δημοσίου ή ιδιωτικού συμφέροντος, που διέπουν το δικαίωμα πρόσβασης σε έγγραφα των θεσμικών οργάνων της Ευρωπαϊκής Ένωσης, σύμφωνα με τον ορισμό του άρθρου 3 στοιχείο γ), το οποίο προβλέπεται στο άρθρο 15 παράγραφος 3 της Συνθήκης για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης, κατά τρόπον ώστε να εξασφαλίζεται η ευρύτερη δυνατή πρόσβαση σε έγγραφα,»2. Το άρθρο 2 παράγραφος 3 αντικαθίσταται ως εξής:«3. Ο παρών κανονισμός εφαρμόζεται σε όλα τα έγγραφα εις χείρας θεσμικού οργάνου, σύμφωνα με τον ορισμό του άρθρου 3 στοιχείο γ), δηλαδή σε όσα συντάσσονται ή παραλαμβάνονται από αυτό και βρίσκονται στην κατοχή του, σε όλους τους τομείς δραστηριότητας της Ευρωπαϊκής Ένωσης. Όσον αφορά το Δικαστήριο της Ευρωπαϊκής Ένωσης, την Ευρωπαϊκή Κεντρική Τράπεζα και την Ευρωπαϊκή Τράπεζα Επενδύσεων, το εν λόγω δικαίωμα πρόσβασης του κοινού ισχύει μόνον κατά την άσκηση των διοικητικών τους καθηκόντων.»3. Στο άρθρο 3 προστίθεται το ακόλουθο στοιχείο γ):«γ) «θεσμικά όργανα»: τα θεσμικά και λοιπά όργανα και οργανισμοί της Ευρωπαϊκής Ένωσης, περιλαμβανομένης της Ευρωπαϊκής Υπηρεσίας Εξωτερικής Δράσης.»Άρθρο 2Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την τρίτη ημέρα από τη δημοσίευσή του στην Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων .Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος.Βρυξέλλες,Για το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο Για το ΣυμβούλιοΟ Πρόεδρος Ο Πρόεδρος [1] COM(2008)229.[2] COM(2009)665.[3] ΕΕ L 145 της 31.5.2001, σ. 43.


type: wikipedia

text:
Flor silvestre es una película mexicana de 1943, dirigida por Emilio Fernández y protagonizada por Dolores del Río y Pedro Armendáriz. Fue la primera película que Dolores del Río filmó en México tras su regreso de Hollywood. Esta película marcaría el inicio de una fructífera colaboración entre Fernández, Del Río, Armendáriz, el fotógrafo Gabriel Figueroa y el guionista Mauricio Magdaleno, tan prolífica durante los años cuarenta. La película definió a la llamada Época de oro del cine mexicano.
 Sinopsis
 En un pueblo del Bajío de principios del siglo veinte, José Luis (Pedro Armendariz), hijo del hacendado don Francisco (Miguel Ángel Ferriz Sr.), se casa en secreto con Esperanza (Dolores del Río), una bella y humilde campesina. Disgustado por la boda y porque su hijo se ha convertido en revolucionario, don Francisco deshereda a José Luis y lo echa de su casa. Tras el triunfo de la revolución, la pareja vive feliz hasta que José Luis se ve obligado a enfrentar a un par de falsos revolucionarios que han secuestrado a Esperanza y a su pequeño hijo.
 Elenco
 Dolores del Río .... Esperanza
 Pedro Armendáriz .... José Luis Castro
 Emilio Fernández .... Rogelio Torres
 Miguel Ángel Ferriz Sr. .... don Francisco
 Armando Soto La Marina "Chicote" .... Reynaldo
 Agustín Isunza .... Nicanor
 Eduardo Arozamena .... Melchor
 Mimí Derba .... doña Clara
 Margarita Cortés .... hermana de José Luis
 Manuel Dondé .... Úrsulo Torres
 José Elías Moreno .... coronel Pánfilo Rodríguez, primo de Esperanza
 Lucha Reyes .... cantante en el jaripeo
 Trío Calaveras .... músicos en el jaripeo
 Pedro Galindo .... Pedro
 Carlos Riquelme .... cura
 Tito Novaro .... hijo de Esperanza
 Emilia Guiú .... extra
 Arturo Soto Rangel... Silvestre
 Legado
 Este filme ocupa el lugar número 30 dentro de la lista de las 100 mejores películas del cine mexicano, según la opinión de 25 críticos y especialistas del cine en México, publicada por la revista Somos en juli de 1994.
 Referencias
 Bibliografía
 Enlaces externos
 Películas de Dolores del Río
 Películas de Pedro Armendáriz
 100 mejores películas del cine mexicano


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 12.4.2016
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 96/20
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2016/559
 z 11. apríla 2016,
 ktorým sa povoľuje uzatváranie dohôd a prijímanie rozhodnutí o plánovaní výroby v sektore mlieka a mliečnych výrobkov
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 222,
 keďže:
 (1)
 Sektor mlieka a mliečnych výrobkov vykazuje už dlhšie vážnu nerovnováhu na trhu. Z dôvodu nerovnováhy medzi zvýšenou výrobou a spomalením rastu dopytu na svetovom trhu sú nákupné ceny mlieka za posledných 18 mesiacov pod tlakom. V roku 2015 sa dodávky mlieka v Únii zvýšili o tri a pol milióna ton, no na svetovom trhu sa dopyt po dovoze nezvýšil. Tomu predchádzal ešte vyšší nárast dodávok mlieka v roku 2014, pričom dlhodobý trend dopytu po dovoze predstavuje podľa odhadov priemerný nárast o 1,5 mil. ton mlieka ročne. Marže na úrovni poľnohospodárskych podnikov sú pod tlakom vzhľadom na klesajúce príjmy z predaja mlieka a narastajúce náklady (najmä v súvislosti s dlhovou službou). Z dôvodu dlhodobej povahy investícií do stád dojníc je pre poľnohospodárov za nepriaznivých okolností obzvlášť ťažké rýchlo prejsť na alternatívnu podnikateľskú činnosť.
 (2)
 Komisia prijala v záujme riešenia situácie viaceré výnimočné opatrenia na základe článku 219 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013, konkrétne delegované nariadenia (EÚ) č. 949/2014 (2), (EÚ) č. 950/2014 (3), (EÚ) č. 1263/2014 (4), (EÚ) č. 1336/2014 (5), (EÚ) č. 1370/2014 (6), (EÚ) 2015/1549 (7), (EÚ) 2015/1852 (8) a (EÚ) 2015/1853 (9).
 (3)
 Sušené odstredené mlieko sa v rámci verejnej intervencie vykupuje od júla 2015.
 (4)
 Pomoc na súkromné skladovanie masla, sušeného odstredeného mlieka a syra sa poskytuje od zavedenia zákazu dovozu do Ruska (august 2014).
 (5)
 Napriek účinnosti daných opatrení sa situácia naďalej zhoršuje, pretože zatvorenie ruského trhu a pokles dopytu z Číny zasiahli sektor mlieka a mliečnych výrobkov v čase, keď sa do výroby investovalo vzhľadom na zrušenie kvót na mlieko od 31. marca 2015 a pozitívne vyhliadky na svetovom trhu. Na základe dostupných trhových analýz sa v najbližších dvoch rokoch nedá očakávať výrazný pokles výroby.
 (6)
 Aby sa sektor mlieka a mliečnych výrobkov v súčasnej problematickej situácii na trhu dokázal znovu dostať do stavu rovnováhy a s cieľom uľahčiť zmeny vyplývajúce zo zrušenia kvót na mlieko je vhodné povoliť uznaným organizáciám výrobcov, ich združeniam a uznaným medziodvetvovým organizáciám v sektore mlieka uzatvárať dobrovoľné dohody a prijímať rozhodnutia o plánovaní výroby na dočasné obdobie šiestich mesiacov.
 (7)
 Takéto dohody a rozhodnutia o plánovaní výroby by sa mali dočasne povoliť na obdobie šiestich mesiacov, t. j. na obdobie jari a leta, ktoré je v sektore mlieka a mliečnych výrobkov sezónou vysokého objemu výroby, vďaka čomu by opatrenie malo najväčší vplyv.
 (8)
 Podľa článku 222 ods. 1 prvého pododseku nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 možno povolenie udeliť pod podmienkou, že takéto dohody a rozhodnutia nenarušia riadne fungovanie vnútorného trhu a ich cieľom je výlučne stabilizovať sektor mlieka a mliečnych výrobkov. Táto špecifická podmienka slúži na to, aby nedochádzalo k uzatváraniu dohôd a rozhodnutí, ktoré by priamo či nepriamo viedli k rozdeľovaniu trhov, diskriminácii na základe štátnej príslušnosti alebo stanoveniu cien.
 (9)
 Vzhľadom na to, že vážna nerovnováha na trhu sa týka celej Únie, povolenie udelené týmto nariadením sa vzťahuje na územie Únie.
 (10)
 Aby členské štáty mohli posúdiť, či dohody a rozhodnutia nenarúšajú fungovanie vnútorného trhu a či je ich cieľom výlučne stabilizovať sektor mlieka a mliečnych výrobkov, mali by sa príslušným orgánom oznamovať informácie o uzavretých dohodách a prijatých rozhodnutiach a o objeme výroby, na ktorý sa vzťahujú.
 (11)
 Vzhľadom na vážnu nerovnováha na trhu a nadchádzajúce sezónne podmienené výrobné maximum by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť v deň nasledujúci po jeho uverejnení.
 (12)
 Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 152 ods. 3 písm. b) bodu i) a článku 209 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 sa uznaným organizáciám výrobcov, ich združeniam a uznaným medziodvetvovým organizáciám v sektore mlieka a mliečnych výrobkov povoľuje na obdobie šiestich mesiacov počnúc odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia uzatvárať dobrovoľné spoločné dohody a prijímať spoločné rozhodnutia o plánovaní objemu výroby mlieka.
 Článok 2
 Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, ktorými zabezpečia, že dohody a rozhodnutia uvedené v článku 1 nenarušia riadne fungovanie vnútorného trhu a ich cieľom bude výlučne stabilizovať sektor mlieka a mliečnych výrobkov.
 Článok 3
 Geografický rozsah pôsobnosti tohto povolenia je územie Únie.
 Článok 4
 1. Po uzavretí dohôd resp. prijatí rozhodnutí uvedených v článku 1 príslušné organizácie výrobcov, ich združenia a medziodvetvové organizácie oznámia dané dohody alebo rozhodnutia príslušnému orgánu členského štátu s najvyšším podielom odhadovaného objemu výroby mlieka, ktorý je predmetom daných dohôd alebo rozhodnutí, a uvedú pri tom:
 a)
 odhadovaný objem predmetnej výroby;
 b)
 očakávané obdobie realizácie.
 2. Najneskôr 25 dní po uplynutí šesťmesačného obdobia uvedeného v článku 1 príslušné organizácie výrobcov, ich združenia a medziodvetvové organizácie oznámia príslušnému členskému štátu uvedenému v odseku 1 tohto článku reálny objem výroby, ktorý bol predmetom dohôd alebo rozhodnutí.
 3. V súlade s nariadením Komisie (ES) č. 792/2009 (10) sú členské štáty povinné oznámiť Komisii tieto informácie:
 a)
 najneskôr päť dní po uplynutí každého obdobia jedného mesiaca: dohody a rozhodnutia, ktoré im boli počas daného obdobia oznámené podľa odseku 1;
 b)
 najneskôr 30 dní po uplynutí šesťmesačného obdobia uvedeného v článku 1: prehľad dohôd a rozhodnutí realizovaných počas daného obdobia.
 Článok 5
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 11. apríla 2016
 Za Komisiu
 predseda
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.
 (2) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 949/2014 zo 4. septembra 2014, ktorým sa stanovujú dočasné mimoriadne opatrenia pre sektor mlieka a mliečnych výrobkov formou predĺženia obdobia verejnej intervencie pre maslo a sušené odstredené mlieko v roku 2014 (Ú. v. EÚ L 265, 5.9.2014, s. 21).
 (3) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 950/2014 zo 4. septembra 2014, ktorým sa zavádza dočasná mimoriadna schéma pomoci na súkromné skladovanie určitých syrov a ktorým sa vopred stanovuje výška pomoci (Ú. v. EÚ L 265, 5.9.2014, s. 22).
 (4) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1263/2014 z 26. novembra 2014, ktorým sa ustanovuje dočasná mimoriadna pomoc pre výrobcov mlieka v Estónsku, Lotyšsku a Litve (Ú. v. EÚ L 341, 27.11.2014, s. 3).
 (5) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1336/2014 zo 16. decembra 2014, ktorým sa stanovujú dočasné mimoriadne opatrenia pre sektor mlieka a mliečnych výrobkov formou posunutia začiatku obdobia verejnej intervencie pre maslo a sušené odstredené mlieko v roku 2015 (Ú. v. EÚ L 360, 17.12.2014, s. 13).
 (6) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1370/2014 z 19. decembra 2014, ktorým sa ustanovuje dočasná mimoriadna pomoc pre výrobcov mlieka vo Fínsku (Ú. v. EÚ L 366, 20.12.2014, s. 18).
 (7) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1549 zo 17. septembra 2015, ktorým sa stanovujú dočasné mimoriadne opatrenia pre sektor mlieka a mliečnych výrobkov formou predĺženia obdobia verejnej intervencie pre maslo a sušené odstredené mlieko v roku 2015 a posunutia začiatku obdobia verejnej intervencie pre maslo a sušené odstredené mlieko v roku 2016 (Ú. v. EÚ L 242, 18.9.2015, s. 28).
 (8) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1852 z 15. októbra 2015, ktorým sa zavádza dočasná mimoriadna schéma pomoci na súkromné skladovanie určitých syrov a ktorým sa vopred stanovuje výška pomoci (Ú. v. EÚ L 271, 16.10.2015, s. 15).
 (9) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1853 z 15. októbra 2015, ktorým sa stanovuje dočasná mimoriadna pomoc pre poľnohospodárov v sektoroch chovu hospodárskych zvierat (Ú. v. EÚ L 271, 16.10.2015, s. 25).
 (10) Nariadenie Komisie (ES) č. 792/2009 z 31. augusta 2009, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá poskytovania informácií a predkladania dokumentov členskými štátmi Komisii v rámci spoločnej organizácie trhov, režimu priamych platieb, podpory poľnohospodárskych výrobkov a režimov uplatniteľných na najvzdialenejšie regióny a menšie ostrovy v Egejskom mori (Ú. v. EÚ L 228, 1.9.2009, s. 3).


type: caselaw

text:
 28.7.2012
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 227/4
 Domstolens dom (stora avdelningen) av den 12 juni 2012 (begäran om förhandsavgörande från Bundesfinanzhof — Tyskland) — Waldemar Hudzinski mot Agentur für Arbeit Wesel — Familienkasse (C-611/10), Jaroslaw Wawrzyniak mot Agentur für Arbeit Mönchengladbach — Familienkasse (C-612/10)
 (Förenade målen C-611/10 och C-612/10) (1)
 (Social trygghet för migrerande arbetstagare - Förordning (EEG) nr 1408/71 - Artiklarna 14 1 a och 14a 1 a - Artiklarna 45 FEUF och 48 FEUF - Tillfälligt arbete i en annan medlemsstat än den på vars territorium den anställde normalt arbetar - Familjeförmåner - Tillämplig lagstiftning - Möjlighet för medlemsstaten där arbetstagaren tillfälligt arbetar att bevilja barnförmåner, trots att denna inte är den behöriga staten - Tillämpning av en regel om förbud mot sammanläggning i nationell rätt som medför att denna förmån inte beviljas om en jämförbar förmån uppbärs i en annan stat)
 2012/C 227/05
 Rättegångsspråk: tyska
 Hänskjutande domstol
 Bundesfinanzhof
 Parter i målet vid den nationella domstolen
 Klagande: Waldemar Hudzinski (C-611/10), Jaroslaw Wawrzyniak (C-612/10)
 Motpart: Agentur für Arbeit Wesel — Familienkasse (C-611/10), Agentur für Arbeit Mönchengladbach — Familienkasse (C-612/10)
 Saken
 Begäran om förhandsavgörande — Bundesfinanzhof — Tolkning av artikel 14a.1 a i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda och deras familjer flyttar inom gemenskapen (EGT L 149, s. 2; svensk specialutgåva, område 5, volym 1, s. 57) — Fastställande av tillämplig rätt — Rätt för en migrerande arbetstagare att i den medlemsstat i vilken han är verksam erhålla familjeförmåner för sina barn som bor i ursprungsmedlemsstaten — Situationen för en person som i sin ursprungsmedlemsstat bedriver en icke avlönad verksamhet och som under fyra månader har ett avlönat arbete i en annan medlemsstat
 Domslut
 1.
 Artiklarna 14 1 a och 14a 1 a i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, i dess ändrade och uppdaterade lydelse enligt rådets förordning (EG) nr 118/97 av den 2 december 1996, i dess lydelse enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 647/2005 av den 13 april 2005, ska tolkas så, att de inte utgör hinder mot att en medlemsstat, som inte i enlighet med dessa bestämmelser utpekas som den behöriga staten, beviljar barnförmåner i enlighet med sin interna rätt till en migrerande arbetstagare som tillfälligt arbetar inom dess territorium, under omständigheter av det slag som är i fråga i målen vid den nationella domstolen, däri inbegripet att det konstateras att den berörde arbetstagaren inte har lidit någon rättsförlust på grund av att denne utnyttjat sin rätt till fri rörlighet, eftersom denne bevarat sin rätt till familjeförmåner av samma typ i den behöriga medlemsstaten, och varken arbetstagaren eller hans barn, för vilka förmånen begärs, stadigvarande vistas i den medlemsstat där arbetstagaren tillfälligt arbetade.
 2.
 EUF-fördragets regler om arbetstagarnas fria rörlighet ska tolkas så, att de utgör hinder mot att, i en situation av det slag som är aktuell i målet vid den nationella domstolen, tillämpa en regel i nationell rätt av det slag som framgår av 65 § i lagen om inkomstskatt (Einkommensteuergesetz), i den utsträckning som den inte medför att förmånens storlek sätts ned med det belopp som uppbärs för en jämförbar förmån i en annan stat, utan medför att denna förmån inte kan beviljas över huvud taget.
 (1) EUT C 103, 2.4.2011.


text:
 14.4.2014
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 112/31
 Διάταξη του Γενικού Δικαστηρίου της 31ης Ιανουαρίου 2014 — Γαλλία κατά Επιτροπής
 (Υπόθεση T-79/09) (1)
 ((Κρατικές ενισχύσεις - Πλαίσιο δράσεων που αναπτύσσονται από τις αναγνωρισμένες στη Γαλλία διεπαγγελματικές γεωργικές οργανώσεις υπέρ των μελών που δραστηριοποιούνται στους εκπροσωπούμενους τομείς γεωργικής παραγωγής - Χρηματοδότηση από εθελοντικές εισφορές οι οποίες κατέστησαν υποχρεωτικές - Απόφαση με την οποία το καθεστώς ενισχύσεως κρίνεται συμβατό με την κοινή αγορά - Ανάκληση της αποφάσεως - Κατάργηση της δίκης))
 2014/C 112/41
 Γλώσσα διαδικασίας: η γαλλική
 Διάδικοι
 Προσφεύγουσα: Γαλλική Δημοκρατία (εκπρόσωποι: αρχικώς E. Belliard, G. de Bergues και A.-L. Vendrolini, στη συνέχεια E. Belliard, G. de Bergues και J. Gstalter, και τέλος E. Belliard, G. de Bergues, D. Colas και J. Bousin)
 Καθής: Ευρωπαϊκή Επιτροπή (εκπρόσωποι: αρχικώς B. Stromsky και C. Urraca Caviedes, στη συνέχεια B. Stromsky)
 Αντικείμενο
 Αίτημα ακυρώσεως της αποφάσεως C(2008) 7846 τελικό, της Επιτροπής, της 10ης Δεκεμβρίου 2008, σχετικά με την κρατική ενίσχυση αριθ. 561/2008, που αφορά το πλαίσιο των δράσεων που μπορούν να αναπτύξουν οι αναγνωρισμένες στη Γαλλία γεωργικές διεπαγγελματικές οργανώσεις υπέρ των μελών που δραστηριοποιούνται στους εκπροσωπούμενους τομείς γεωργικής παραγωγής.
 Διατακτικό
 Το Γενικό Δικαστήριο διατάσσει:
 1.
 Καταργεί τη δίκη.
 2.
 Καταδικάζει την Ευρωπαϊκή Επιτροπή στα δικαστικά έξοδα.
 (1) EE C ## της ##.


text:
Din hija lista ta' kowċis ta' FC Inter Baku, inklużi rekords ta' prestazzjoni u unuri.
 PFC Inter Baku kellhom ħafna maniġers u kowċis matul l-istorja tagħhom, hawn taħt hawn lista kronoloġika minn meta l-Premier League Ażerbajġan kien inbidel b'format ta' kampjonat.
 Mill-4 ta' Diċembru 2011.
 Ismail Aliyev (1997–99)
 Samir Alakbarov (1999–00)
 Boyukaga Agayev (2001–04)
 Anatoly Konjkov (2004–06)
 Oleg Smolyaninov (2006)
 Valentin Khodukin (2006-Ġunju 09)
 Kakhaber Tskhadadze (July 2009–preżent)
 Il-Kowċis li ġejjin kollha rebħu trofew wieħed meta kienu nkarigati ma' Inter Baku:
 Inter Baku


text:
 20.1.2017
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 16/53
 DÉCISION (UE) 2017/101 DE LA BANQUE CENTRALE EUROPÉENNE
 du 11 janvier 2017
 modifiant la décision BCE/2014/40 relative à la mise en œuvre du troisième programme d'achat d'obligations sécurisées (BCE/2017/2)
 LE CONSEIL DES GOUVERNEURS DE LA BANQUE CENTRALE EUROPÉENNE,
 vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, et notamment son article 127, paragraphe 2, premier tiret,
 vu les statuts du Système européen de banques centrales et de la Banque centrale européenne, et notamment leur article 12.1, deuxième alinéa, en liaison avec leur article 3.1, premier tiret, et leur article 18.1,
 considérant ce qui suit:
 (1)
 La décision BCE/2014/40 (1) a instauré le troisième programme d'achat d'obligations sécurisées [third covered bond purchase programme (CBPP3)]. Avec le programme d'achat de titres adossés à des actifs, le programme d'achats d'actifs du secteur public sur les marchés secondaires et le programme d'achat de titres du secteur des entreprises, le CBPP3 fait partie du programme étendu d'achat d'actifs [asset purchase programme (APP)]. L'APP vise à améliorer davantage la transmission de la politique monétaire, à faciliter la fourniture de crédit à l'économie de la zone euro, à assouplir les conditions d'emprunt des ménages et des entreprises et à favoriser le retour à des taux d'inflation inférieurs à, mais proches de 2 %, à moyen terme, conformément à l'objectif principal de la Banque centrale européenne (BCE), à savoir le maintien de la stabilité des prix.
 (2)
 L'achat d'actifs au titre de l'APP constitue une mesure appropriée pour atténuer les risques pesant sur les perspectives d'évolution des prix, étant donné qu'il contribuera à assouplir davantage les conditions monétaires et financières, dont les conditions d'emprunt des sociétés non financières et des ménages de la zone euro, ce qui soutiendra la consommation globale et les dépenses d'investissement dans cette zone et favorisera, en fin de compte, le retour à des taux d'inflation inférieurs à, mais proches de 2 %, à moyen terme. L'APP respecte entièrement les obligations incombant aux banques centrales de l'Eurosystème en vertu des traités, notamment l'interdiction du financement monétaire, et n'entrave pas le fonctionnement de l'Eurosystème selon le principe d'une économie de marché ouverte où la concurrence est libre.
 (3)
 Le 8 décembre 2016, le conseil des gouverneurs a décidé, conformément à son mandat de maintien de la stabilité des prix, qu'il convenait d'ajuster certains paramètres de l'APP afin d'atteindre les objectifs de celui-ci. Ces ajustements sont conformes au mandat de politique monétaire du conseil des gouverneurs, respectent entièrement les obligations incombant aux banques centrales de l'Eurosystème en vertu des traités et tiennent dûment compte des considérations relatives à la gestion des risques.
 (4)
 Plus précisément, il convient de prolonger la période envisagée pour les achats prévus au titre de l'APP jusqu'à la fin du mois de décembre 2017, voire au-delà si nécessaire, et dans tous les cas jusqu'à ce que le conseil des gouverneurs observe un ajustement durable de l'évolution de l'inflation conforme à son objectif de taux d'inflation inférieurs à, mais proches de 2 %, à moyen terme.
 (5)
 La liquidité fournie au marché par le biais des achats mensuels cumulés au titre de l'APP devraient se maintenir à un niveau de 80 milliards d'EUR jusqu'à la fin du mois de mars 2017. À partir du mois d'avril 2017, les achats mensuels cumulés au titre de de l'APP devraient s'effectuer au rythme de 60 milliards d'EUR, et ce jusqu'à la fin du mois de décembre 2017, voire au-delà si nécessaire, et dans tous les cas jusqu'à ce que le conseil des gouverneurs observe un ajustement durable de l'évolution de l'inflation conforme à son objectif de taux d'inflation. Si, entre-temps, les perspectives se détériorent, ou si les conditions financières s'avèrent incompatibles avec des améliorations conduisant à un ajustement durable de l'évolution de l'inflation, le conseil des gouverneurs prévoit d'augmenter le volume et/ou la durée du programme.
 (6)
 Afin de favoriser la mise en œuvre continue et harmonieuse des achats au titre de l'APP au cours de de la période envisagée, il convient d'autoriser, dans la mesure nécessaire, les achats de titres au titre de l'APP avec un rendement à échéance inférieur au taux d'intérêt de la facilité de dépôt de la BCE.
 (7)
 Il convient donc de modifier la décision BCE/2014/40 en conséquence,
 A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
 Article premier
 Modification
 À l'article 2 de la décision BCE/2014/40, le point 7) suivant est ajouté:
 «7)
 Les achats d'obligations sécurisées nominales avec un rendement à échéance négatif (ou avec le rendement le plus défavorable), supérieur ou égal au taux d'intérêt de la facilité de dépôt, sont autorisés. Les achats d'obligations sécurisées nominales avec un rendement à échéance négatif (ou avec le rendement le plus défavorable), inférieur au taux d'intérêt de la facilité de dépôt, sont autorisés dans la mesure nécessaire.»
 Article 2
 Entrée en vigueur
 La présente décision entre en vigueur le 13 janvier 2017.
 Fait à Francfort-sur-le-Main, le 11 janvier 2017.
 Par le conseil des gouverneurs de la BCE
 Le président de la BCE
 Mario DRAGHI
 (1) Décision BCE/2014/40 du 15 octobre 2014 relative à la mise en œuvre du troisième programme d'achat d'obligations sécurisées (JO L 335 du 22.11.2014, p. 22).


text:
 16.11.2020
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 382/1
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) 2020/1701 VAN DE COMMISSIE
 van 10 november 2020
 tot indeling van bepaalde goederen in de gecombineerde nomenclatuur
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EU) nr. 952/2013 van het Europees Parlement en van de Raad van 9 oktober 2013 tot vaststelling van het douanewetboek van de Unie (1), en met name artikel 57, lid 4, en artikel 58, lid 2,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Om de uniforme toepassing te waarborgen van de gecombineerde nomenclatuur die als bijlage bij Verordening (EEG) nr. 2658/87 van de Raad (2) is gevoegd, dienen bepalingen voor de indeling van de in de bijlage bij onderhavige verordening vermelde goederen te worden vastgesteld.
 (2)
 Bij Verordening (EEG) nr. 2658/87 zijn de algemene regels voor de interpretatie van de gecombineerde nomenclatuur vastgesteld. Deze regels zijn ook van toepassing op iedere andere nomenclatuur die, geheel of gedeeltelijk of met toevoeging van onderverdelingen, de gecombineerde nomenclatuur overneemt en die bij specifieke EU-wetgeving is vastgesteld met het oog op de toepassing van tarief- of andere maatregelen in het kader van het goederenverkeer.
 (3)
 Volgens deze algemene regels dienen de in kolom 1 van de tabel in de bijlage omschreven goederen te worden ingedeeld onder de in kolom 2 vermelde GN-code om de in kolom 3 genoemde redenen.
 (4)
 Er dient te worden bepaald dat een bindende tariefinlichting die is afgegeven voor onder deze verordening vallende goederen en die in strijd is met deze verordening, door de houder van die inlichting nog gedurende een bepaalde periode mag worden gebruikt op grond van artikel 34, lid 9, van Verordening (EU) nr. 952/2013. Die periode moet worden vastgesteld op drie maanden.
 (5)
 De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Comité douanewetboek,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 De in kolom 1 van de tabel in de bijlage omschreven goederen worden in de gecombineerde nomenclatuur ingedeeld onder de in kolom 2 van die tabel vermelde GN-code.
 Artikel 2
 Een bindende tariefinlichting die niet in overeenstemming is met deze verordening, mag op grond van artikel 34, lid 9, van Verordening (EU) nr. 952/2013 nog gedurende een periode van drie maanden na de inwerkingtreding van deze verordening worden gebruikt.
 Artikel 3
 Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 10 november 2020.
 Voor de Commissie,
 namens de voorzitter,
 Gerassimos THOMAS
 Directeur-generaal
 Directoraat-generaal Belastingen en Douane-unie
 (1) PB L 269 van 10.10.2013, blz. 1.
 (2) Verordening (EEG) nr. 2658/87 van de Raad van 23 juli 1987 met betrekking tot de tarief- en statistieknomenclatuur en het gemeenschappelijk douanetarief (PB L 256 van 7.9.1987, blz. 1).
 BIJLAGE
 Omschrijving
 Indeling (GN-code)
 Motivering
 (1)
 (2)
 (3)
 Een product, opgemaakt als stel of assortiment voor de verkoop in het klein, verpakt in een zwart katoenen zakje, bestaande uit twee artikelen:
 —
 een buisje van roestvrij staal met een cirkelvormige dwarsdoorsnede met een lengte van ongeveer 21,5 cm en een diameter van ongeveer 0,5 cm. Het buisje heeft een aantal groeven die een stevige grip moeten helpen waarborgen. Het is bedoeld om te worden gebruikt als een herbruikbaar drinkrietje;
 —
 een spiraalvormig roestvrijstalen borsteltje met een lengte van ongeveer 20,2 cm en een borstelkop van nylonhaar met een diameter van 0,5 cm. Het borsteltje is bedoeld om door het rietje te passen om het na gebruik te reinigen.
 Zie afbeelding (*1).
 7323 93 00
 De indeling is vastgesteld op basis van de algemene regels 1, 3 b) en 6 voor de interpretatie van de Gecombineerde Nomenclatuur en de tekst van de GN-codes 7323 en 7323 93 00 .
 De component waaraan het stel of assortiment zijn wezenlijke karakter ontleent, is het buisje, dat ook zonder borsteltje als een herbruikbaar drinkrietje kan worden gebruikt. Het borsteltje daarentegen is slechts bijkomstig van aard.
 Op basis van de objectieve kenmerken van het product (specifieke afmetingen, vorm, verwerkingsgraad, voedselveilig materiaal, rondom lopende groeven) kan dit worden onderkend als een eindproduct (drinkrietje) van post 7323 .
 Indeling onder post 7304 of 7306 als buizen, pijpen en holle profielen is bijgevolg uitgesloten, aangezien het een specifiek afgewerkt artikel betreft dat onder een andere post valt.
 Het product moet daarom worden ingedeeld onder GN-code 7323 93 00 als andere huishoudelijke artikelen van roestvrij staal.
 (*1) De afbeelding is louter ter informatie.


text:
Śluzica pospolita, śluzica atlantycka, śluzica (Myxine glutinosa) – gatunek bezżuchwowca z rodziny śluzicowatych (Myxinidae).
 Zasięg występowania
 Europejskie i północnoamerykańskie przybrzeżne wody płn. Atlantyku; od wybrzeży północno-wschodniej Rosji (okolice Murmańska) do zachodniej części Morza Śródziemnego i od Grenlandii po USA. Jedyna śluzica w płn.-wsch. Atlantyku.
 Cechy morfologiczne
 Dorastają przeciętnie do 30–40 cm długości (maksymalnie 60 - 80 cm), samice są większe od samców; masa ciała około 0,5 kg.
 Ciało wężowate i wydłużone, skóra gładka, bez łusek, pokryte grubą warstwą śluzu; brak oczu i parzystych płetw. Jama gębowa bezzębna z 4 parami śluzowych wyrośli.
 Z przodu na każdym boku śluzic widnieje duży owalny otwór, przez który odprowadzana jest woda ze skrzeli. Otwór ten jest oddalony od głowy, co stanowi wyraz przystosowania do pasożytniczego trybu życia. Śluzice wyżerając bowiem wnętrzności i mięśnie częściowo wpełzają do wnętrza ciała ofiary.
 Ubarwienie grzbietu szarobrązowe do czerwonobrązowego - zależnie od koloru dna.
 Biologia i ekologia
 Śluzice występują w pobliżu brzegów, na głębokości 20–60 m (max. 1200m), gdzie prowadzą typowe życie pasożytnicze. Przebywają na obszarach, gdzie stykają się bogate w ryby prądy morskie. Wymagają dużego zasolenia (co najmniej 30‰), oraz niskiej temperatury (poniżej 12 °C). Dzień spędzają zakopane po głowę w piasku. Dopiero w nocy wyruszają na poszukiwanie pokarmu.
 Pasożyt, odżywia się bezkręgowcami (ważnym składnikiem diety jest krewetka północna) i rybami. Chętnie zbierają bezkręgowce tuż nad dnem morza, jednak głównie odżywiają się rybami, zarówno zdrowymi jak i chorymi, padłymi i uwięzionymi w sieciach. Język śluzic jest zaopatrzony w rogowe zęby, którymi wgryzają się w ciało schwytanej ryby. Najpierw nagryzają skórę, a następnie po kawałku wyrywają mięśnie. Aby to wykonać zwijają ciało w supeł, którego pętla opiera się na ciele ryby. Do wnętrza dużych ryb mogą wniknąć całkowicie. Często śluzice napadają gromadnie na swoje ofiary. Znany jest przypadek znalezienia w złowionym dorszu aż 213 śluzic. Do wrogów naturalnych należą m.in.: dorsz, brosma i morświn.
 Śluzice osiągają dojrzałość płciową po osiągnięciu 25–28 cm długości ciała. Na okres tarła opuszczają wybrzeża i udają się na większe głębokości, gdzie na dnie składają 19–30 dużych jaj o średnicy 20-25 mm. Jaja śluzic są chronione przez podłużne rogowe otoczki, które na obu końcach mają włókna z haczykami. Dzięki nim jaja są sczepione i przymocowane do podłoża. Okres tarła trwa przez cały rok.
 Znaczenie
 Przez rybaków jest uważana za szkodnika ze względu na wyjadanie ryb z sieci.
 Przypisy
 Bibliografia
 Śluzice
 Gatunki i podgatunki zwierząt nazwane w 1758 roku


type: other

text:
Justiitsministri 22. detsembri 2005. a määruse nr 57 „Maa-, haldus- ja ringkonnakohtu kantselei kodukord”, 28. detsembri 2005. a määruse nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord” ja 10. detsembri 2012. a määruse nr 56 „Dokumentide infosüsteemis kättesaadavaks tegemise ning kohtuotsuste digitaalallkirjastamise ja infosüsteemis registreerimise kohustuse rakendamine Riigikohtus” muutmine – Riigi Teataja
 Justiitsministri 22. detsembri 2005. a määruse nr 57 „Maa-, haldus- ja ringkonnakohtu kantselei kodukord”, 28. detsembri 2005. a määruse nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord” ja 10. detsembri 2012. a määruse nr 56 „Dokumentide infosüsteemis kättesaadavaks tegemise ning kohtuotsuste digitaalallkirjastamise ja infosüsteemis registreerimise kohustuse rakendamine Riigikohtus” muutmine
 RT I, 29.11.2013, 10
 Vastu võetud 22.11.2013 nr 37
 Määrus kehtestatakse kriminaalmenetluse seadustiku § 1562 lõike 2, tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 601 lõike 5, § 336 lõigete 3 ja 6, tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja täitemenetluse seadustiku rakendamise seaduse § 22 lõigete 1 ja 2 ning väärteomenetluse seadustiku § 471 lõike 2 alusel.
 Justiitsministri 22. detsembri 2005. a määruse nr 57 „Maa-, haldus- ja ringkonnakohtu kantselei kodukord” § 772 esimeses lauses asendatakse tekstiosa „1. jaanuaril 2014. aastal” tekstiosaga „1. juulil 2014. aastal”.
 1) paragrahvi 6 lõike 1 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
 „3) tuleb esitada lihtteksti- (Text), RTF- (Rich Text Format), PDF- (Portable Document Format), ODF- (Open Document Format), DOC- (MS Office Word Document), DOCX- (Office Open XML Document), DDOC- (digitaalselt allkirjastatud fail), JPG- (pildifail), XLS- (MS Office Excel Spreadsheet) või XLSX- (MS Office Excel workbook) vormingus;”;
 2) paragrahvi 203 lõike 21 esimeses lauses asendatakse arv „5” arvuga „20”;
 3) paragrahvi 241 lõike 4 esimeses lauses asendatakse tekstiosa „2013. aasta 31. detsembrini” tekstiosaga „30. juunini 2014. aastal”;
 4) paragrahvi 241 lõikes 5 asendatakse tekstiosa „2014. aasta 1. jaanuarist” tekstiosaga „1. juulist 2014. aastal”.
 § 3. Justiitsministri 10. detsembri 2012. a määruse nr 56 „Dokumentide infosüsteemis kättesaadavaks tegemise ning kohtuotsuste digitaalallkirjastamise ja infosüsteemis registreerimise kohustuse rakendamine Riigikohtus” muutmine
 Justiitsministri 10. detsembri 2012. a määruse nr 56 „Dokumentide infosüsteemis kättesaadavaks tegemise ning kohtuotsuste digitaalallkirjastamise ja infosüsteemis registreerimise kohustuse rakendamine Riigikohtus” §-des 1 ja 2 asendatakse tekstiosa „1. jaanuarist 2014. aastal” tekstiosaga „1. juulist 2014. aastal”.


text:
 19.4.2011
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 103/107
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) NR 387/2011
 z dnia 18 kwietnia 2011 r.
 w sprawie wydawania pozwoleń na przywóz czosnku w podokresie od dnia 1 czerwca 2011 r. do dnia 31 sierpnia 2011 r.
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Rady (WE) nr 1234/2007 z dnia 22 października 2007 r. ustanawiające wspólną organizację rynków rolnych oraz przepisy szczegółowe dotyczące niektórych produktów rolnych („rozporządzenie o jednolitej wspólnej organizacji rynku”) (1),
 uwzględniając rozporządzenie Komisji (WE) nr 1301/2006 z dnia 31 sierpnia 2006 r. ustanawiające wspólne zasady zarządzania kontyngentami taryfowymi na przywóz produktów rolnych, podlegającymi systemowi pozwoleń na przywóz (2), w szczególności jego art. 7 ust. 2,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Rozporządzenie Komisji (WE) nr 341/2007 (3) otwiera kontyngenty taryfowe i ustanawia zarządzanie nimi oraz wprowadza system pozwoleń na przywóz i świadectw pochodzenia czosnku i innych produktów rolnych przywożonych z krajów trzecich.
 (2)
 Ilości, w odniesieniu do których tradycyjni importerzy i nowi importerzy złożyli wnioski o pozwolenia typu „A” w ciągu pierwszych siedmiu dni kwietnia 2011 r., zgodnie z art. 10 ust. 1 rozporządzenia (WE) nr 341/2007, przekraczają dostępne ilości produktów pochodzących z Chin oraz wszystkich państw trzecich innych niż Chiny i Argentyna.
 (3)
 W związku z tym, zgodnie z art. 7 ust. 2 rozporządzenia (WE) nr 1301/2006, należy określić zakres, w jakim wnioski o pozwolenia typu „A” przesłane Komisji najpóźniej czternastego dnia kwietnia 2011 r. mogą zostać zrealizowane zgodnie z art. 12 rozporządzenia (WE) nr 341/2007.
 (4)
 W celu zapewnienia efektywnego zarządzania procedurą wydawania pozwoleń na przywóz niniejsze rozporządzenie powinno wejść w życie niezwłocznie po jego opublikowaniu,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Wnioski o pozwolenia na przywóz typu „A” złożone zgodnie z art. 10 ust. 1 rozporządzenia (WE) nr 341/2007 w ciągu siedmiu pierwszych dni kwietnia 2011 r. i przesłane Komisji najpóźniej czternastego dnia kwietnia 2011 r. zostają zrealizowane w zależności od odsetka ilości, w odniesieniu do których złożono wnioski, określonego w załączniku do niniejszego rozporządzenia.
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie z dniem jego opublikowania w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 18 kwietnia 2011 r.
 W imieniu Komisji, za Przewodniczącego,
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Dyrektor Generalny ds. Rolnictwa i Rozwoju Obszarów Wiejskich
 (1) Dz.U. L 299 z 16.11.2007, s. 1.
 (2) Dz.U. L 238 z 1.9.2006, s. 13.
 (3) Dz.U. L 90 z 30.3.2007, s. 12.
 ZAŁĄCZNIK
 Pochodzenie
 Numer porządkowy
 Współczynnik przydziału
 Argentyna
 —
 Tradycyjni importerzy
 09.4104
 X
 —
 Nowi importerzy
 09.4099
 X
 Chiny
 —
 Tradycyjni importerzy
 09.4105
 44,141696 %
 —
 Nowi importerzy
 09.4100
 0,393870 %
 Pozostałe kraje trzecie
 —
 Tradycyjni importerzy
 09.4106
 100 %
 —
 Nowi importerzy
 09.4102
 100 %
 „X”: Brak kontyngentu dla tego pochodzenia w danym podokresie.


text:
Dostawy - 245564-2020 - TED Tenders Electronic Daily
 Dostawy - 245564-2020
 27/05/2020 S102
 Polska-Warszawa: Dyski optyczne
 2020/S 102-245564
 Oficjalna nazwa: Telewizja Polska S.A. z siedzibą w Warszawie, wpisana do Rejestru Przedsiębiorców Krajowego Rejestru Sądowego prowadzonego przez Sąd Rejonowy dla m.st. Warszawy, XIII Wydział Gospodarczy KRS pod nr KRS: 0000100679, NIP: 5210412987, Regon: 010418973
 Adres pocztowy: ul. J. P. Woronicza 17
 Kod NUTS: PL911 Miasto Warszawa
 Kod pocztowy: 00-999
 Osoba do kontaktów: Telewizja Polska S.A., Biuro Zakupów i Zamówień Publicznych, ul. J. P. Woronicza 17, 00-999 Warszawa, budynek Pc pokój nr 204
 E-mail: sekretariatbzizp@tvp.pl
 Tel.: +48 225478817
 Główny adres: http://www.tvp.pl
 Adres profilu nabywcy: https://tvp.eb2b.com.pl
 Nieograniczony, pełny i bezpośredni dostęp do dokumentów zamówienia można uzyskać bezpłatnie pod adresem: https://przetargi.tvp.pl
 Oferty lub wnioski o dopuszczenie do udziału w postępowaniu należy przesyłać drogą elektroniczną za pośrednictwem: https://tvp.eb2b.com.pl
 Inna działalność: media
 Zakup profesjonalnych dysków optycznych o pojemności 23 GB i 50 GB do systemu XDCAM
 Numer referencyjny: ZP/TBZZ/35/2020
 30234200 Dyski optyczne
 Przedmiotem zamówienia jest zakup profesjonalnych dysków optycznych o pojemności 23 GB i 50 GB do systemu XDCAM.
 Szczegółowy opis przedmiotu zamówienia dla danej części zamówienia zawiera Załącznik nr 2 do Wzoru umowy stanowiącego Załącznik nr 1 do SIWZ, w zakresie odpowiadającym danej części zamówienia.
 Zamówienie składa się z następujących części:
 1) dyski optyczne o pojemności 23 GB,
 2) dyski optyczne o pojemności 50 GB.
 Wartość bez VAT: 1 620 000.00 PLN
 Dyski optyczne o pojemności 23 GB
 Przedmiotem zamówienia jest dostawa dysków optycznych o pojemności 23 GB.
 Wartość bez VAT: 1 200 000.00 PLN
 Wykonawca zobowiązany jest, przed upływem terminu składania ofert, wnieść wadium w kwocie 24 000,00 PLN (słownie: dwadzieścia cztery tysiące złotych) – dla części 1 zamówienia.
 Dyski optyczne o pojemności 50 GB
 Przedmiotem zamówienia jest dostawa dysków optycznych o pojemności 50 GB.
 Wartość bez VAT: 420 000.00 PLN
 Wykonawca zobowiązany jest, przed upływem terminu składania ofert, wnieść wadium w kwocie 8 400,00 PLN (słownie: osiem tysięcy czterysta złotych) – dla części 2 zamówienia.
 1. Umowa podlega prawu polskiemu. W sprawach nieunormowanych umową mają zastosowanie przepisy ustawy z 29.1.2004 Prawo zamówień publicznych, ustawy z 23.4.1964 Kodeks cywilny.
 2. Warunki realizacji umowy zostały określone w Specyfikacji Istotnych Warunków Zamówienia.
 3. Na podstawie art. 144 ust. 1 pkt 1 ustawy Pzp, Zamawiający informuje, że przewiduje możliwość zmian postanowień zawartej umowy w przypadkach określonych w § 14 Wzoru umowy.
 Otwarcie ofert nastąpi za pośrednictwem platformy zakupowej u Zamawiającego w Warszawie przy ulicy J. P. Woronicza 17, budynek Pc, pok. nr 213, zgodnie z art. 86 ustawy Pzp.
 Procedura została określona w punkcie 14 SIWZ.
 1. W postępowaniu mogą wziąć udział Wykonawcy, którzy nie podlegają wykluczeniu na podstawie art. 24 ust. 1 Pzp.
 2. Zgodnie z art. 8 ust. 2a ustawy, Zamawiający informuje, że za poufne uważa się wszystkie informacje, które Zamawiający objął klauzulą poufności oraz informacje ściśle z nimi związane (np. wyjaśnienia treści SIWZ dotyczące informacji poufnych).
 3. Zgodnie z art. 10a ust. 1 ustawy Pzp, z zastrzeżeniem wyjątków, o których mowa w niniejszej SIWZ komunikacja między Zamawiającym a Wykonawcami odbywa się w formie elektronicznej, za pośrednictwem platformy zakupowej pod adresem: https://tvp.eb2b.com.pl/
 3.1. Korzystanie z platformy jest nieodpłatne.
 3.2. Korzystanie z platformy wymaga zarejestrowania konta na platformie. Instrukcja rejestracji konta znajduje się pod adresem: https://tvp.eb2b.com.pl/files/manuals/instrukcja%20rejestracja%20TVP.pdf
 3.3. Wymagania sprzętowo-aplikacyjne umożliwiające pracę na platformie znajdują się pod adresem: https://przetargi.tvp.pl/
 3.4. Dokumenty związane z postępowaniem Zamawiający zamieszcza w zakładce „Załączniki”.
 3.5. Zakładka „Załączniki” służy również Wykonawcom do złożenia oferty oraz dokumentów lub oświadczeń składanych razem z ofertą.
 4. Oferta stanowi oświadczenie woli Wykonawcy wyrażone w Formularzu oferty zgodnym w treści z Załącznikiem nr 2a i 2b do SIWZ.
 4.1 Dokumenty lub oświadczenia składane razem z ofertą:
 a) dokumenty potwierdzające uprawnienie do podpisania oferty oraz do podpisania lub poświadczenia za zgodność z oryginałem składanych oświadczeń lub dokumentów. Jeżeli odrębne przepisy wymagają wpisu do rejestru lub ewidencji dokumentem właściwym jest odpis z właściwego rejestru lub z centralnej ewidencji informacji o działalności gospodarczej lub dokumenty na podstawie których dokonuje się wpisu do właściwego rejestru lub ewidencji, np. uchwała właściwego organu Wykonawcy;
 b) pełnomocnictwo, w przypadku, gdy ofertę lub załączone do niej oświadczenia lub dokumenty podpisuje pełnomocnik, wraz z dokumentami potwierdzającymi należyte umocowanie osób podpisujących pełnomocnictwo do jego udzielenia;
 c) w przypadku wnoszenia wadium w jednej z form wymienionych w 8.3.2–8.3.5 SIWZ – dokument potwierdzający wniesienie wadium;
 d) JEDZ (zgodny w treści z Załącznikiem nr 3 do SIWZ), aktualny na dzień składania ofert.
 5. Dokumenty lub oświadczenia potwierdzające brak podstaw wykluczenia Wykonawcy z udziału w postępowaniu:
 5.1. oświadczenia i dokumenty wskazane w § 5 pkt 1, 5 i 6 rozp. Min. Rozwoju – składa Wyk., którego oferta została najwyżej oceniona w terminie wyznaczonym przez Zamawiającego, nie krótszym niż 10 dni,
 5.2. oświadczenia o przynależności albo jej braku do tej samej grupy kapitałowej, zgodnie z ustawą z dnia 16 lutego 2007 r. o ochronie konkurencji i konsumentów (Dz.U. z 2018 r. poz. 798 ze zm.), o której mowa w art. 24 ust. 1 pkt 23 ustawy – składa każdy Wykonawca, który złożył ofertę w terminie 3 dni od dnia zamieszczenia na stronie internetowej Zamawiającego informacji (zgodnie z art. 86 ust. 5 ustawy).
 6. Wymagania w zakresie formy składanych dokumentów zostały określone w SIWZ.
 7. Zgodnie z art. 24aa ustawy Pzp Zamawiający najpierw dokona oceny ofert a następnie zbada czy Wykonawca, którego oferta została oceniona jako najkorzystniejsza nie podlega wykluczeniu.
 8. Wszelkie pozostałe informacje, których nie można podać ze względu na ograniczoną liczbę znaków w formularzu ogłoszenia zawiera SIWZ.
 1. Wykonawcy, a także innemu podmiotowi, jeżeli ma lub miał interes w uzyskaniu zamówienia oraz poniósł lub może ponieść szkodę w wyniku naruszenia przez Zamawiającego przepisów ustawy, przysługują środki ochrony prawnej przewidziane w dziale VI ustawy, na zasadach i w terminach określonych dla wartości zamówienia równej lub przekraczającej kwoty określone w przepisach wydanych na podstawie art. 11 ust. 8 ustawy.
 2. Środkami ochrony prawnej, o których mowa w pkt 1 są:
 1) odwołanie,
 2) skarga do sądu.
 3. Kwestie dotyczące odwołania uregulowane są w art. 180–198 ustawy.
 4. Na orzeczenie Krajowej Izby Odwoławczej stronom i uczestnikom postępowania odwoławczego przysługuje skarga do sądu. Kwestie dotyczące skargi do sądu regulowane są w art. 198a–198g ustawy Pzp.
 Faks: +48 224587700
 Ostatnia aktualizacja: 12/08/2020


text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,22.3.2016
 COM(2016) 159 final
 2016/0086(COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 maidir le ráta coigeartaithe i leith na nx001eíocaíochtaí díreacha dá bhforáiltear le Rialachán (AE) Uimh. 1306/2013 a shocrú i ndáil leis an mbliain féilire 2016
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.COMHTHÉACS AN TOGRA
 Leagtar síos leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh an riail bhunúsach maidir le rialú airgeadas an Aontais, is é sin go gcaithfidh buiséad bliantúil an Aontais cloí leis an gCreat Airgeadais Ilbhliantúil.
 Chun tacaíocht a thabhairt don earnáil talmhaíochta i gcás géarchéimeanna tromchúiseacha a chuirfidh isteach ar tháirgeacht talmhaíochta nó ar dháileadh talmhaíochta, ba cheart cúlchiste a bhunú trí laghdú a chur i bhfeidhm, ag tús gach bliana, ar íocaíochtaí díreacha le sásra smachta airgeadais dá dtagraítear in Airteagal 26 de Rialachán (AE) Uimh. 1306/2013 an 17 Nollaig 2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle maidir leis an gcomhbheartas talmhaíochta a mhaoiniú, a bhainistiú agus faireachán a dhéanamh air
 1
 . Cinntear in Airteagal 25 den Rialachán sin gur EUR 2 800 milliún an móriomlán a bheidh sa chúlchiste le haghaidh géarchéimeanna san earnáil talmhaíochta, arna roinnt ina thráthchodanna bliantúla comhionanna de EUR 400 milliún (ag praghsanna 2011) don tréimhse 2014–2020, agus go n-áireofar é faoi Cheanntheideal 2 den Chreat Airgeadais Ilbhliantúil. Is é EUR 450.5 milliún i bpraghsanna reatha an méid a chuirfear in áirithe don chúlchiste i nDréachtbhuiséad an Choimisiúin don bhliain 2017, suim a gheofar trí laghdú a chur ar íocaíochtaí díreacha atá liostaithe in Iarscríbhinn I de Rialachán (AE) Uimh. 1307/2013 an 17 Nollaig 2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle lena mbunaítear rialacha maidir le híocaíochtaí díreacha le feirmeoirí faoi scéimeanna tacaíochta laistigh de chreat an chomhbheartais talmhaíochta
 2
 .
 Fairis sin, d'fhonn a áirithiú go mbeidh na méideanna a bhaineann le maoiniú an Chomhbheartais Talmhaíochta ag cloí leis na fo-uasteorainneacha bliantúla atá leagtha síos do chaiteachas a bhaineann leis an margadh agus d’íocaíochtaí díreacha faoi cheannteideal 2 de Rialachán (AE, EURATOM) Uimh. 1311/2013 an 2 Nollaig 2013 lena leagtar síos an creat airgeadais ilbhliantúil do na blianta 2014 go 2020
 3
 , ní foláir an sásra smachta airgeadais a chur i bhfeidhm nuair a léiríonn na réamhaisnéisí ar mhaoiniú íocaíochtaí díreacha agus ar mhaoiniú an chaiteachais a bhaineann leis an margadh, go sárófar an fho-uasteorainn bhliantúil faoi cheannteideal 2 mar atá leagtha amach sa Chreat Airgeadais Ilbhliantúil arna choigeartú ag aon aistrithe caipitil idir an Ciste Eorpach um Ráthaíocht Talmhaíochta (CERT) agus an Ciste Eorpach Talmhaíochta um Fhorbairt Tuaithe (CETFT). An glan-iarmhéid a bheidh ar fáil do chaiteachas CERT don bhliain 2017, socrófar é leis an Rialachán cur chun feidhme (AE) 2016/257
 4
 ón gCoimisiún i gcomhréir le hAirteagal 16 de Rialachán (AE) Uimh. 1306/2013 agus is ionann é agus EUR 44 146 milliún.
 Agus Dréachtbhuiséad 2017 á dhréachtú, ba léir ó na chéad mheastacháin bhuiséadacha ar íocaíochtaí díreacha agus ar chaiteachas a bhaineann leis an margadh, nár dhócha go sárófaí an glaniarmhéid atá ar fáil do chaiteachas CERT don bhliain 2017, agus dá bhrí sin níl gá le tuilleadh smachta airgeadais.
 Ar bhonn an méid atá luaite thuas, tá an Coimisiún ag tíolacadh togra maidir leis an ráta coigeartaithe a shocrú d'íocaíochtaí díreacha na bliana féilire 2016, togra, i gcomhréir le hAirteagal 26(3) de Rialachán (AE) Uimh. 1306/2013, atá le glacadh ag Parlaimint na hEorpa agus ag an gComhairle faoin 30 Meitheamh 2016. Mura socrófar an ráta coigeartaithe sin faoin 30 Meitheamh 2016, de bhun an Airteagail chéanna, socróidh an Coimisiún an ráta.
 2.BUNÚS DLÍ, COIMHDEACHT AGUS COMHRÉIREACHT
 Leagtar síos leis an togra seo céatadán an ráta choigeartaithe don smacht airgeadais don bhliain féilire 2016.
 Ó tharla go bhféadann na Ballstáit íocaíochtaí déanacha a dhéanamh le feirmeoirí, is é sin íocaíochtaí tar éis don tréimhse rialála íocaíochta is infheidhme maidir le híocaíochtaí díreacha dul in éag, agus ó tharla go nathraíonn an ráta coigeartaithe don smacht airgeadais ó bhliain féilire go chéile, níor cheart go ndéanfadh an smacht airgeadais difear, ar shlite éagsúla, do mhéideanna na níocaíochtaí díreacha a dheonaítear d’fheirmeoirí, de réir an trátha a dhéanann na Ballstáit íocaíochtaí d'fheirmeoirí. Dá bhrí sin, d'fhonn cóir chomhionann d'fheirmeoirí a áirithiú, ba cheart an ráta coigeartaithe a chur i bhfeidhm maidir le méideanna na níocaíochtaí díreacha atá le deonú d'fheirmeoirí i ndáil le hiarratais ar chabhair arna gcur isteach le linn na bliana féilire 2016, agus lena linn sin amháin, beag beann ar an tráth a íocfar leis na feirmeoirí iad.
 In Airteagal 8(1) de Rialachán (AE) Uimh. 1307/2013 tá sé leagtha síos gur cheart an ráta coigeartaithe maidir le híocaíochtaí díreacha a chur i bhfeidhm ar íocaíochtaí atá os cionn EUR 2 000 agus orthusan amháin. Sa Chróit tá íocaíochtaí díreacha á dtabhairt isteach de réir a chéile le linn na bliana féilire 2016. Dá bhrí sin, ní bheidh feidhm ag an smacht airgeadais maidir leis an mBallstát sin.
 3.TORTHAÍ NA MEASTÓIREACHTAÍ EX POST, AN CHOMHAIRLIÚCHÁIN LEIS NA PÁIRTITHE LEASMHARA AGUS NA MEASÚNUITHE TIONCHAIR
 Cuireann an togra seo chun feidhme na rialacha a ndéantar foráil maidir leo le hAirteagal 26 de Rialachán (AE) Uimh. 1306/2013 agus le hAirteagal 8 de Rialachán (AE) Uimh. 1307/2013. Ní raibh sé riachtanach dul i gcomhairle roimh ré leis na páirtithe leasmhara ná measúnú tionchair a dhéanamh.
 4.IMPLEACHTAÍ BUISÉADACHA
 Cuid d’ullmhúchán Dhréachtbhuiséad 2017 is ea ríomh an ráta choigeartaithe don smacht airgeadais.
 Is é EUR 450.5 milliún i bpraghsanna reatha méid an chúlchiste a bhforáiltear dó le haghaidh géarchéimeanna san earnáil talmhaíochta i nDréachtbhuiséad 2017 ón gCoimisiún. Ba léir ó na chéad mheastacháin a rinneadh ar na leithreasuithe buiséid le haghaidh íocaíochtaí díreacha agus caiteachais a bhaineann leis an margadh nár dhócha go sárófaí an glaniarmhéid do chaiteachas CERT don bhliain 2017.
 Dá thoradh sin, is é EUR 450.5 milliún an laghdú iomlán a bheidh mar thoradh ar chur chun feidhme an smachta airgeadais. Is é 1.366744 % an céatadán a socraíodh mar ráta coigeartaithe don smacht airgeadais. Ríomhadh é agus ar an mbonn nach gcuirfear i bhfeidhm é ach ar mhéideanna íocaíochtaí díreacha in aghaidh an fheirmeora ar mó ná EUR 2 000 iad, agus nach gcuirfear i bhfeidhm sa Chróit é.
 Tríd an ráta coigeartaithe sin a chur i bhfeidhm, laghdófar méideanna na n-íocaíochtaí díreacha sna línte buiséid sin a chumhdaíonn caiteachas a bhaineann le hiarratais ar chabhair ó fheirmeoirí i dtaca leis an mbliain féilire 2016 (an bhliain airgeadais 2017).
 5.EILIMINTÍ EILE
 Le cois é a bheith ar chumas an Choimisiúin an ráta coigeartaithe a leagtar síos leis an Rialachán seo a chinneadh, féadfaidh sé, leis, de bharr Airteagal 26(4) de Rialachán (AE) Uimh. 1306/2013, ar bhonn na faisnéise nua atá aige, gníomhartha cur chun feidhme a ghlacadh chun an ráta coigeartaithe a oiriúnú. Agus é ag ullmhú na Litreach Leasaithí maidir le Dréachtbhuiséad 2017 i nDeireadh Fómhair 2016, déanfaidh an Coimisiún athbhreithniú ar a chuid réamhaisnéisí ar chaiteachas a bhaineann leis an margadh agus ar íocaíochtaí díreacha agus glacfaidh sé an toiriúnú ar an ráta coigeartaithe, más iomchuí, faoin 1 Nollaig 2016.
 2016/0086 (COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 maidir le ráta coigeartaithe i leith na níocaíochtaí díreacha dá bhforáiltear le Rialachán (AE) Uimh. 1306/2013 a shocrú i ndáil leis an mbliain féilire 2016
 TÁ PARLAIMINT NA hEORPA AGUS COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 43(2) de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 Tar éis dóibh an dréachtghníomh reachtach a chur chuig na Parlaimintí náisiúnta,
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste Eacnamaíoch agus Sóisialach na hEorpa
 5
 ,
 Ag gníomhú dóibh i gcomhréir leis an ngnáthnós imeachta reachtach,
 De bharr an méid seo a leanas:
 (1)De bhun Airteagal 25 de Rialachán (AE) Uimh. 1306/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 6
 tá cúlchiste atá ceaptha tacaíocht bhreise a chur ar fáil d'earnáil na talmhaíochta i gcás géarchéimeanna tromchúiseacha a dhéanann difear don táirgeacht talmhaíochta nó don dáileadh talmhaíochta, tá sé le bunú trí laghdú a chur i bhfeidhm ag tús gach bliana ar íocaíochtaí díreacha leis an sásra smachta airgeadais dá dtagraítear in Airteagal 26 den Rialachán sin.
 (2)Le hAirteagal 26(1) de Rialachán (AE) Uimh. 1306/2013, d'fhonn a áirithiú go gcloítear leis na huasteorainneacha bliantúla a leagtar amach i Rialachán (AE, Euratom) Uimh. 1311/2013 ón gComhairle
 7
 ar mhaoiniú an chaiteachais a bhaineann leis an margadh agus ar mhaoiniú íocaíochtaí díreacha, foráiltear go bhfuil ráta coigeartaithe d'íocaíochtaí díreacha le cinneadh nuair a léirítear sna réamhaisnéisí ar mhaoiniú na mbeart a mhaoinítear faoin bhfo-uasteorainn sin do bhliain áirithe airgeadais go sárófar na huasteorainneacha bliantúla is infheidhme.
 (3)Is é EUR 450.5 milliún i bpraghsanna reatha an méid a mheastar a áireofar don chúlchiste le haghaidh géarchéimeanna san earnáil talmhaíochta i nDréachtbhuiséad 2017 ón gCoimisiún. Chun an méid sin a chumhdach, ní mór don sásra smachta airgeadais feidhm a bheith aige ar íocaíochtaí díreacha faoi na scéimeanna tacaíochta atá liostaithe in Iarscríbhinn I a ghabhann le Rialachán (AE) Uimh. 1307/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 8
 i ndáil leis an mbliain féilire 2016.
 (4)De réir na réamhaisnéisí ar íocaíochtaí díreacha agus ar chaiteachas a bhaineann leis an margadh agus a leagfar amach i nDréachtbhuiséad an Choimisiún do 2017 níl gá le tuilleadh smachta airgeadais.
 (5)Le hAirteagal 26(2) de Rialachán (AE) Uimh. 1306/2013, ceanglaítear ar an gCoimisiún togra maidir leis an ráta coigeartaithe a chur faoi bhráid Pharlaimint na hEorpa agus na Comhairle tráth nach déanaí ná an 31 Márta den bhliain féilire a bhfuil feidhm ag an ráta coigeartaithe sin i ndáil léi.
 (6)Is é is gnáthaí, nuair a chuireann feirmeoirí iarratas isteach ar chabhair i bhfoirm íocaíochtaí díreacha i ndáil leis an mbliain féilire (N), go dtugtar an íocaíocht dóibh laistigh de thréimhse sheasta íocaíochta den bhliain airgeadais (N+1). Mar sin féin, féadfaidh na Ballstáit íocaíochtaí déanacha a dhéanamh le feirmeoirí tar éis na tréimhse íocaíochta sin, laistigh de theorainneacha áirithe. Féadfar íocaíochtaí déanacha den sórt sin a dhéanamh i mbliain airgeadais dá éis sin. Nuair a chuirtear smacht airgeadais i bhfeidhm maidir le bliain féilire ar leith, níor cheart an ráta coigeartaithe a chur i bhfeidhm maidir le híocaíochtaí ar cuireadh iarratais ar chabhair isteach ina leith le linn blianta féilire nach iad an bhliain féilire a bhfuil feidhm ag an smacht airgeadais maidir léi. Dá bhrí sin, d'fhonn cóir chomhionann d'fheirmeoirí a áirithiú, is iomchuí féachaint chuige nach gcuirfear an ráta coigeartaithe i bhfeidhm ach amháin maidir le híocaíochtaí ar cuireadh iarratais ar chabhair isteach ina leith le linn na bliana féilire a bhfuil feidhm ag an smacht airgeadais maidir léi, beag beann ar an tráth a dhéanfar an íocaíocht leis na feirmeoirí.
 (7)Le hAirteagal 8(1) de Rialachán (AE) Uimh. 1307/2013, foráiltear nach bhfuil feidhm ag an ráta coigeartaithe a chuirtear i bhfeidhm ar íocaíochtaí díreacha arna gcinneadh i gcomhréir le hAirteagal 26 de Rialachán (AE) Uimh. 1306/2013 ach maidir le híocaíochtaí díreacha atá os cionn EUR 2 000 atá le deonú d'fheirmeoirí sa bhliain chomhfhreagrach féilire. Ina theannta sin, toisc gur de réir a chéile a thabharfar na híocaíochtaí isteach, foráiltear le hAirteagal 8(2) de Rialachán (AE) Uimh. 1307/2013 nach mbeidh feidhm ag an ráta coigeartaithe maidir leis an gCróit ach amháin ón 1 Eanáir 2022 ar aghaidh. Níor cheart, dá bhrí sin, feidhm a bheith ag an ráta coigeartaithe atá le cinneadh leis an Rialachán seo maidir le híocaíochtaí le feirmeoirí sa Bhallstát sin.
 (8)Féadfaidh an Coimisiún an ráta coigeartaithe arna shocrú ag an Rialachán seo a ghlacadh go dtí an 1 Nollaig 2016, ar bhonn na faisnéise nua atá aige, de bhun Airteagal 26(4) de Rialachán (AE) Uimh. 1306/2013,
 TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 1.Chun an ráta coigeartaithe a shocrú i gcomhréir le hAirteagal 25 agus Airteagal 26 de Rialachán (AE) Uimh. 1306/2013, agus i gcomhréir le hAirteagal 8(1) de Rialachán (AE) Uimh. 1307/2013, maidir le méideanna na n-íocaíochtaí díreacha faoi na scéimeanna tacaíochta a liostaítear in Iarscríbhinn I a ghabhann le Rialachán (AE) Uimh. 1307/2013 atá le deonú d'fheirmeoirí os cionn EUR 2 000 le haghaidh iarratas ar chabhair arna chur isteach i ndáil leis an mbliain féilire 2016, déanfar iad a laghdú de réir ráta coigeartaithe 1.366744 %.
 2.Ní bheidh feidhm maidir leis an gCróit ag an laghdú dá bhforáiltear i mír 1.
 Airteagal 2
 Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm ar an seachtú lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 Beidh an Rialachán seo ina cheangal go huile agus go hiomlán agus beidh sé infheidhme go díreach i ngach Ballstát.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann Pharlaimint na hEorpa
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 An tUachtarán
 RÁITEAS AIRGEADAIS
 FS/16/RB/
 6.15.2016.1
 DÁTA:
 1.
 CEANNTEIDEAL BUISÉID:
 Seo thíos, an réamhaisnéis bhuiséadach i ndiaidh an smachta airgeadais de réir míre:
 05 03 01 02 (An Scéim Íocaíochta Aonair Limistéir)
 05 03 01 07 (Íocaíocht athdháilte)
 05 03 01 10 (An Scéim Íocaíochta Aonair)*
 05 03 01 11 (Íocaíocht do chleachtais talmhaíochta chun leasa na haeráide agus an chomhshaoil)
 05 03 01 12 (Íocaíochtaí le haghaidh limistéar a bhfuil srianta nádúrtha iontu)
 05 03 01 13 (Íocaíocht d'fheirmeoirí óga)
 05 03 02 40 (Cabhair limistéir don chadás)
 05 03 02 50 (Clár de roghanna a bhaineann go sonrach le hiargúltacht agus le hoileánacht – cláir thacaíochta pobail)
 05 03 02 52 (Clár de roghanna a bhaineann go sonrach le hiargúltacht agus le hoileánacht – na hOileáin Aeigéacha)
 05 03 02 60 (Tacaíocht chúpláilte dheonach)
 05 03 02 61 (Scéim na bhfeirmeoirí beaga)
 05 03 10 (Cúlchiste le haghaidh géarchéimeanna san earnáil talmhaíochta)
 * sula gcuirtear san áireamh ioncam sannta
 LEITHREASUITHE:
 EUR milliún
 4 504.0
 1 646.0
 17 871.0
 12 211.0
 3.0
 507.0
 247.0
 412.0
 17.0
 4 063.0
 p.m.
 450.5
 2.
 TEIDEAL:
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE maidir leis an ráta coigeartaithe dá bhforáiltear le Rialachán (AE) Uimh. 1306/2013 i leith íocaíochtaí díreacha a shocrú i ndáil leis an mbliain féilire 2016
 3.
 BUNÚS DLÍ:
 Airteagal 43(2) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh
 4.
 AIDHMEANNA:
 Leis an Rialachán seo socraítear an ráta coigeartaithe don smacht airgeadais atá le cur i bhfeidhm ar mhéid na níocaíochtaí díreacha atá os cionn EUR 2 000 agus atá le deonú d'fheirmeoir as iarratas ar chabhair arna chur isteach i ndáil leis an mbliain féilire 2016.
 5.
 IMPLEACHTAÍ AIRGEADAIS
 TRÉIMHSE 12 MHÍ
 (EUR milliún)
 AN BHLIAIN AIRGEADAIS REATHA
 2016
 (EUR milliún)
 AN CHÉAD BHLIAIN AIRGEADAIS EILE
 2017
 (EUR milliún)
 5.0
 CAITEACHAS
 -
 ARNA MHUIREARÚ AR BHUISÉAD AN AE
 (AISÍOCAÍOCHTAÍ/IDIRGHABHÁLACHA)
 -
 ÚDARÁIS NÁISIÚNTA
 -
 EILE
 - 450.5
 + 450.5
 n.b.
 - 450.5
 + 450.5
 5.1
 IONCAM
 -
 ACMHAINNÍ DÍLSE AN AE FÉIN
 (TOBHAIGH/DLEACHTANNA CUSTAIM)
 -
 NÁISIÚNTA
 2016
 2017
 2018
 2019
 5.0.1
 CAITEACHAS MEASTA
 5.1.1
 IONCAM MEASTA
 5.2
 MODHANNA RÍOMHA:
 Féach na nótaí thíos
 6.0
 AN FÉIDIR AN TIONSCADAL A MHAOINIÚ Ó LEITHREASUITHE A CUIREADH ISTEACH SA CHAIBIDIL ÁBHARTHA DEN BHUISÉAD REATHA?
 n.b.
 6.1
 AN FÉIDIR AN TIONSCADAL A MHAOINIÚ TRÍ AISTRIÚ A DHÉANAMH IDIR CAIBIDLÍ AN BHUISÉID REATHA?
 n.b.
 6.2
 AN mBEIDH GÁ LE BUISÉAD FORLÍONTACH?
 NÍ BHEIDH
 6.3
 AN GÁ LEITHREASUITHE A CHUR ISTEACH I mBUISÉID AMACH ANSEO?
 NÍ GÁ
 NÓTAÍ:
 Cuid d’ullmhúchán Dhréachtbhuiséad 2017 is ea ríomh an ráta choigeartaithe don smacht airgeadais.
 Is é EUR 450.5 milliún i bpraghsanna reatha méid an chúlchiste a bhforáiltear dó le haghaidh géarchéimeanna san earnáil talmhaíochta i nDréachtbhuiséad 2017 ón gCoimisiún. Bunaithe ar na chéad mheastacháin a rinneadh ar na leithreasuithe buiséid le haghaidh íocaíochtaí díreacha agus caiteachas a bhaineann leis an margadh, ní dócha go sárófaí an glan-iarmhéid do chaiteachas CERT don bhliain 2017.
 Dá thoradh sin, is é EUR 450.5 milliún an laghdú iomlán a bheidh mar thoradh ar chur chun feidhme an smachta airgeadais. Is é XXX % an céatadán a socraíodh mar ráta coigeartaithe don smacht airgeadais. Ríomhadh é agus é á chur san áireamh go gcuirfear i bhfeidhm é ar mhéideanna os cionn EUR 2 000 agus sin i ngach Ballstát seachas an Chróit. Toisc go bhfuil íocaíochtaí díreacha na bliana féilire 2016 á dtabhairt isteach de réir a chéile sa Chróit, ní bheidh feidhm ag an smacht airgeadais maidir leis an mBallstát sin.
 Tríd an ráta coigeartaithe sin a chur i bhfeidhm, laghdófar méideanna na n-íocaíochtaí díreacha sna línte buiséid sin a chumhdaíonn caiteachas a bhaineann le hiarratais ar chabhair ó fheirmeoirí i dtaca leis an mbliain féilire 2016 (an bhliain airgeadais 2017). Seo a leanas méideanna measta an laghduithe de bharr smachta airgeadais in aghaidh na míreanna buiséid:
 Tá impleachtaí buiséadacha ag an Rialachán atá beartaithe sa mhéid gur laghdaíodh na chéad mheastacháin ar na leithreasuithe buiséid i gcomhair íocaíochtaí díreacha (roimh smacht airgeadais a chur san áireamh), gur laghdaíodh iad leis na méideanna thuasluaite tar éis an ráta coigeartaithe atá beartaithe sa Dréacht-Rialachán seo a chur i bhfeidhm. Mar thoradh air sin, na leithreasuithe a iarradh do Chaibidil 05 03 (íocaíochtaí díreacha) agus dá bhforáiltear i nDréachtbhuiséad 2017 (féach pointe 1 den ráiteas airgeadais seo mar a bhfuil liosta de na míreanna buiséid atá faoi réir smachta airgeadais), áiritheoidh siad go socrófar an méid don chúlchiste le haghaidh géarchéimeanna san earnáil talmhaíochta.
 (1)
 IO L 347, 20.12.2013, lch. 549.
 (2)
 IO L 347, 20.12.2013, lch. 608.
 (3)
 IO L 347, 20.12.2013, lch. 884.
 (4)
 Rialachán cur chun feidhme ón gCoimisiún (AE) Uimh. 2016/257 an 24 Feabhra 2016 lena leasaítear Rialachán cur chun feidhme (AE) Uimh. 367/2014, lena socrófar an glan-iarmhéid atá ar fáil do chaiteachas CERT (IO L 49, 25.2.2016, lch. 1)
 (5)
 IO C , , lch. .
 (6)
 Rialachán (AE) Uimh. 1306/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 17 Nollaig 2013 maidir leis an gcomhbheartas talmhaíochta a mhaoiniú, a bhainistiú agus faireachán a dhéanamh air agus lena n-aisghairtear Rialachán (CEE) Uimh. 352/78, Rialachán (CE) Uimh. 165/94, Rialachán (CE) Uimh. 2799/98, Rialachán (CE) Uimh. 814/2000, Rialachán (CE) Uimh. 1290/2005 agus Rialachán (CE) Uimh. 485/2008 ón gComhairle (IO L 347, 20.12.2013, lch. 549).
 (7)
 Rialachán (AE, Euratom) Uimh. 1311/2013 ón gComhairle an 2 Nollaig 2013 lena leagtar síos an creat airgeadais ilbhliantúil do na blianta 2014–2020 (IO L 347, 20.12.2013, lch. 884).
 (8)
 Rialachán (AE) Uimh. 1307/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 17 Nollaig 2013 lena mbunaítear rialacha maidir le híocaíochtaí díreacha le feirmeoirí faoi scéimeanna tacaíochta laistigh de chreat an chomhbheartais talmhaíochta agus lena naisghairtear Rialachán (CE) Uimh. 637/2008 ón gComhairle agus Rialachán (CE) Uimh. 73/2009 ón gComhairle (IO L 347, 20.12.2013, lch. 608).


text:
Kriminaalkoodeksi, haldusõiguserikkumiste seadustiku ja täitemenetluse seadustiku muutmise ja täiendamise seadus – Riigi Teataja
 Kriminaalkoodeksi, haldusõiguserikkumiste seadustiku ja täitemenetluse seadustiku muutmise ja täiendamise seadus
 RT I 1997, 5, 30
 Vabariigi Presidendi 6. jaanuari 1997. a. otsusega nr. 69
 I. Kriminaalkoodeksis (RT 1992, 20, 288; 1993, 7, 103; RT I 1993, 33, 539; 43, 620; 49, 693; 1994, 12, 202; 16, 290; 24, 391; 30, 466; 39, 620; 50, 845; 74, 1324; 83, 1447; 91, 1529; 1995, 4, 36; 5, 40; 11, 114; 14, 170; 15, 173; 24, 336; 25, 352; 26–28, 355; 53, 845; 58, 1005; 60, 1018; 62, 1056; 1996, 3, 56; 6, 101; 26, 528; 31, 631) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
 § 1. Paragrahvi 72 lõiget 2 täiendatakse pärast sõnu «raskemate karistustena» sõnaga «tähtajaline» ja pärast sõnu «üle kaheksa aasta» sõnadega «või eluaegne vabadusekaotus».
 § 2. Paragrahvi 23 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 «(1) Vabadusekaotust võib mõista tähtajaga kolmest kuust kuni viieteistkümne aastani või eluaegsena. Tähtajaliste vabadusekaotuslike karistuste liitmisel vastavalt käesoleva koodeksi § 43 lõikele 31 võib kohus mõista lõpliku karistusena tähtajalise vabadusekaotuse kuni kolmekümne aastani.».
 § 3. Paragrahvi 33 lõiget 2 täiendatakse pärast sõnu «1481 lg. 2» arvuga «1491».
 § 4. Paragrahvis 40:
 1) lõikest 1 jäetakse pärast sõnu «täies ulatuses või osaliselt» välja sõnad «käesoleva koodeksi eriosa selle paragrahvi piirides, mis näeb ette raskema karistuse»;
 2) lõikest 3 jäetakse pärast sõnu «karistuse ärakandmata osa» välja sõnad «käesoleva koodeksi eriosa selle paragrahvi piirides, mis näeb ette raskema karistuse,».
 § 5. Paragrahvis 43:
 1) lõikes 3 asendatakse sõnad «ettenähtud karistuse ülemmäära» sõnadega «ettenähtud raskema karistuse ülemmäära, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 31 ja 32 loetletud juhtudel.»;
 «(31) Kui mõni liidetavatest tähtajalistest vabadusekaotuslikest karistustest mõistetakse esimese astme kuriteo eest, võib kohus karistuste täielikul või osalisel liitmisel mõista lõpliku karistusena tähtajalise vabadusekaotuse kuni kolmekümne aastani.»;
 «(32) Kui mõni liidetavatest karistustest on eluaegne vabadusekaotus, mõistab kohus lõpliku karistusena eluaegse vabadusekaotuse.».
 § 6. Paragrahvi 47 pealkirjas ja tekstis asendatakse sõna «vabadusekaotus» sõnadega «tähtajaline vabadusekaotus» vastavas käändes.
 § 7. Paragrahvi 55 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
 «(51) Eluaegse vabadusekaotusega karistatud süüdimõistetu suhtes võib tingimisi enne tähtaega karistusest vabastamist või karistuse ärakandmata osa vähendamist kohaldada, kui süüdimõistetu on mõistetud karistusajast tegelikult ära kandnud vähemalt kolmkümmend aastat.».
 § 8. Paragrahvi 58 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
 «(11) Eluaegse vabadusekaotusega karistatud süüdimõistetu suhtes karistatuse kustumist ei kohaldata.».
 § 9. Paragrahvi 611 lõike 1 sanktsiooni täiendatakse pärast sõnu «kuni viieteistkümne aastani» sõnadega «või eluaegse vabadusekaotusega».
 § 10. Paragrahv 62 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 «§ 62. Eesti Vabariigi iseseisvuse ja sõltumatuse vastu suunatud tegevus
 (1) Välisriigi, välisriigi organisatsiooni, välismaalase või välisriigi ülesandel tegutseva isiku või nende grupi või nende ülesandel tegutseva isiku abistamise eest Eesti Vabariigi iseseisvuse ja sõltumatuse vastu suunatud tegevuses, kui see ei ole seotud vägivallaga ning puuduvad käesoleva koodeksi paragrahvis 63 ettenähtud kuriteo tunnused – karistatakse vabadusekaotusega kuni seitsme aastani.
 (2) Eesti Vabariigi iseseisvuse ja sõltumatuse vägivaldsele muutmisele või territoriaalse terviklikkuse vägivaldsele rikkumisele, vägivaldsele võimuhaaramisele või kehtiva riigikorra vägivaldsele muutmisele suunatud tegevuse eest – karistatakse vabadusekaotusega kuni kümne aastani.».
 § 11. Paragrahv 63 muudetakse ja sõnatatakse järgmiselt:
 «§ 63. Salakuulamine
 Riigisaladust sisaldava teabe kogumise eest selle edasiandmise eesmärgil või selle teabe edasiandmise eest välisriigile, välisriigi organisatsioonile, välismaalasele või välisriigi ülesandel tegutsevale isikule, samuti välisriigi luure ülesandel muu teabe kogumise või edastamise eest – karistatakse vabadusekaotusega kuni kümne aastani.».
 § 12. Paragrahvi 641 lõike 2 sanktsiooni täiendatakse pärast sõnu «kuni viieteistkümne aastani» sõnadega «või eluaegse vabadusekaotusega».
 § 13. Paragrahvi 65 lõike 1 sanktsiooni täiendatakse pärast sõnu «kuni viieteistkümne aastani» sõnadega «või eluaegse vabadusekaotusega».
 § 14. Paragrahvi 73 lõikes 1 asendatakse sõna «spionaaži» sõnaga «salakuulamise».
 § 15. Paragrahvi 101 sanktsiooni täiendatakse pärast sõnu «kuni viieteistkümne aastani» sõnadega «või eluaegse vabadusekaotusega».
 § 16. Koodeksit täiendatakse paragrahviga 1491 järgmises sõnastuses:
 «§ 1491. Alkoholi ebaseaduslik tootmine
 (1) Alkoholi, mille etanoolisisaldus on üle 15% mahust, ebaseadusliku tootmise eest turustamise eesmärgil tegevusloata käesoleva koodeksi paragrahvis 149 ettenähtud kuriteo tunnuste puudumisel – karistatakse rahatrahvi või arestiga või vabadusekaotusega kuni kahe aastani.
 2) isiku poolt, kes on varem toime pannud käesoleva paragrahvi lõikes 1 ettenähtud kuriteo, – karistatakse arestiga või vabadusekaotusega kuni kolme aastani.».
 § 17. Paragrahvis 176:
 «karistatakse vabadusekaotusega ühest kuni kolme aastani.»;
 «karistatakse vabadusekaotusega kolmest kuni viie aastani.».
 § 18. Koodeksit täiendatakse paragrahviga 1765 järgmises sõnastuses:
 «§ 1765 Kinnipeetavate või interneeritute grupi poolt kinnipidamisasutuse või interneerimislaagri ametniku või abiteenistuja teenistuskohustuste täitmise takistamine
 Kinnipeetavate või interneeritute grupi poolt kinnipidamisasutuse või interneerimislaagri ametniku või abiteenistuja teenistuskohustuste täitmise takistamise eest, kui takistamise eesmärgiks oli teenistusalase tegevuse lõpetamine või selle piiramine ja takistamine tõi kaasa kinnipidamisrežiimi, kinnipidamisasutuse või interneerimislaagri sisekorra eeskirjade või muude õigusaktide nõuete rikkumise, – karistatakse vabadusekaotusega ühest kuni kolme aastani.».
 § 19. Paragrahv 1772 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 «§ 1772 Aine või eseme ebaseaduslik toimetamine kinnipidamisasutuse või interneerimislaagri või meditsiinilise või kasvatusliku iseloomuga mõjutusvahendeid kohaldava asutuse territooriumile või selle ebaseaduslik üleandmine
 (1) Kinnipidamisasutuse või interneerimislaagri või meditsiinilise või kasvatusliku iseloomuga mõjutusvahendeid kohaldava asutuse territooriumile alkohoolse joogi või piiritust sisaldava aine või narkootilise või psühhotroopse aine või raha või relva või muu samalaadse aine, eseme või vahendi ebaseadusliku, mis tahes viisil toimetamise eest, kui isiku suhtes oli samasuguse tegevuse eest kohaldatud halduskaristust, – karistatakse vabadusekaotusega ühest kuni viie aastani.
 (2) Kinnipidamisasutuses või interneerimislaagris või meditsiinilise või kasvatusliku iseloomuga mõjutusvahendeid kohaldavas asutuses kinnipeetavale või interneeritule alkohoolse joogi või piiritust sisaldava aine või narkootilise või psühhotroopse aine või raha või relva või muu samalaadse aine, eseme või vahendi ebaseadusliku, mis tahes viisil üleandmise eest, kui isiku suhtes oli samasuguse tegevuse eest kohaldatud halduskaristust, – karistatakse vabadusekaotusega kahest kuni viie aastani.».
 § 20. Koodeksit täiendatakse paragrahviga 1773 järgmises sõnastuses:
 «§ 1773 Vahistatu või kinnipeetava või interneeritu poolt alkohoolse joogi või piiritust sisaldava aine või narkootilise või psühhotroopse aine valmistamine, omandamine, hoidmine, edasiandmine või arsti ettekirjutuseta tarvitamine
 Vahistatu või kinnipeetava või interneeritu poolt alkohoolse joogi või piiritust sisaldava aine või narkootilise või psühhotroopse aine valmistamise, omandamise, hoidmise, edasiandmise või arsti ettekirjutuseta tarvitamise eest – karistatakse vabadusekaotusega kuuest kuust kuni kolme aastani.».
 § 21. Paragrahvi 1842 lõike 2 sanktsiooni täiendatakse pärast sõnu «kuni viieteistkümne aastani» sõnadega «või eluaegse vabadusekaotusega».
 II. Haldusõiguserikkumiste seadustikus (RT 1992, 29, 396; RT I 1995, 76–78, 1345; 83, 1441; 1996, 3, 56 ja 57; 26, 528; 31, 631; 35, 714; 48, 944; 83, 1488; 86, 1538) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
 § 22. Paragrahv 168 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 «§ 168. Aine või eseme ebaseaduslik toimetamine kinnipidamisasutuse või interneerimislaagri või meditsiinilise või kasvatusliku iseloomuga mõjutusvahendeid kohaldava asutuse territooriumile või selle ebaseaduslik üleandmine
 (1) Kinnipidamisasutuse või interneerimislaagri või meditsiinilise või kasvatusliku iseloomuga mõjutusvahendeid kohaldava asutuse territooriumile alkohoolse joogi või piiritust sisaldava aine või narkootilise või psühhotroopse aine või raha või relva või muu samalaadse aine, eseme või vahendi ebaseadusliku, mis tahes viisil toimetamise eest – määratakse rahatrahv viiekümne kuni saja viiekümne päevapalga ulatuses või haldusarest kuni viisteist ööpäeva.
 (2) Kinnipidamisasutuses või interneerimislaagris või meditsiinilise või kasvatusliku iseloomuga mõjutusvahendeid kohaldavas asutuses kinnipeetavale või interneeritule alkohoolse joogi või piiritust sisaldava aine või narkootilise või psühhotroopse aine või raha või relva või muu samalaadse aine, eseme või vahendi ebaseadusliku, mis tahes viisil üleandmise eest – määratakse rahatrahv viiekümne kuni kahesaja päevapalga ulatuses või haldusarest kuni kolmkümmend ööpäeva.».
 § 23. Seadustikku täiendatakse paragrahviga 1681 järgmises sõnastuses:
 «§ 1681 Interneeritu põgenemine
 Interneeritu põgenemise eest interneerimislaagrist või eelvangistusmaja, vangla või politsei arestimaja selleks eraldatud osakonnast – määratakse haldusarest kuni kolmkümmend ööpäeva.».
 § 24. Paragrahvi 186 lõiget 1 täiendatakse pärast sõnu «168 lg. 2» arvuga «1681».
 § 25. Paragrahvis 228:
 1) lõike 1 punkti 1 täiendatakse pärast arvu «164» arvuga «1681»;
 «9) Vanglate Amet – paragrahv 1621, 168 lg. 2, 1681;».
 § 26. Paragrahvi 2362 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
 «(3) Halduskohtunik võib otsusega vabastada interneeritu edasisest kinnipidamisest interneerimislaagris elamisloa taotluse menetlemise ajaks Eestis elava Eesti kodaniku või Eestis elava välismaalase, kellel on alaline elamisluba, põhjendatud taotluse alusel, kui nimetatud Eesti kodanik või välismaalane on nõus kandma interneeritu ülalpidamiskulud elamisloa taotluse menetlemise ajal.».
 III. Täitemenetluse seadustiku (RT I 1993, 49, 693; 72/73, 1019; 1994, 1, 5; 16, 290; 89, 1515; 1995, 22, 327; 30, 380; 1996, 3, 57; 6, 101; 83, 1487) paragrahvi 95 lõiget 1 täiendatakse punktiga 81 järgmises sõnastuses:
 «81) isikuid, kellel surmanuhtlus on armuandmise korras asendatud eluaegse vabadusekaotusega;».
 § 27. Vabariigi Valitsusel tagada kriminaalkoodeksi tervikteksti avaldamine Riigi Teatajas kahe kuu jooksul pärast käesoleva seaduse jõustumist.


text:
Tragöödia ehk kurbmäng on traagilise lõpplahendusega, traagilisel konfliktil põhinev näidend, üks dramaatika žanre (teised on komöödia ja draama).
 Tragöödia mõiste võeti esimesena kasutusele Vana-Kreekas, sõna ise tähendab kreeka keeles "sokulaulu" (tragos – 'sokk' ja ode – 'laul') ja seetõttu on oletatud, et varasemad näitemängud võisid olla seotud sokuohvri toomisega või siis soku kui autasuga esimese koha võitnud koorile, millel varasemates näitemängudes oli juhtiv osa. Pole välistatud ka võimalus, et kreeklased võtsid sõna üle mingilt teiselt rahvalt ja hiljem seletasid seda oma keelest lähtudes (rahvaetümoloogia).
 Aristoteles sidus tragöödia tekke eeslaulja eraldumisega ditürambe laulvast koorist. Esialgselt oli ditüramb ülistuslaul veinijumal Dionysose auks. Tragöödia-etendused Kreekas kuulusidki kõigepealt kevadpidustuste, suurte dionüüsiate kavva ja hiljem said tavapärasteks muudelgi pidustustel.
 Algul seisnesid etendused koori ja ühe näitleja dialoogis. Hiljem lisandus teine ja kolmaski näitleja, kuid koor säilitas siiski keskse osa.
 Roomas piirdusid teatrietendused näitekirjanike püüetest hoolimata peamiselt rahva naerutamise ja lõbustamisega ega käsitlenud kreeka draama kombel olulisi maailmavaatelisi ja kõlbelisi probleeme. Et sellised näitemängud haritumat ja nõudlikumat publikut ei rahuldanud, hakkas osa autoreid kirjutama näidendeid ainult lugemiseks.
 Klassitsistlik tragöödia
 Aastal 1635 loodi Prantsuse Akadeemia, eesmärgiga koostada prantsuse kirjakeele sõnaraamat ja normeerida prantsuse keel. Akadeemikud sekkusid pidevalt teatriellu, jälgides et see kõigiti vastaks riigi huvidele. Eriti rangeiks muudeti reegleid nn kõrges žanris, tragöödias.
 Ei peetud lubatavaks vähimatki kõrvalekaldumist "kolme ühtsuse" nõudest:
 Tegevuskoha ühtsus – tegevus pidi toimuma ühes lossis, või äärmisel juhul ühes linnas, tegelaste rändamine ühest linnast teise, mis leidis aset Shakespeare'i draamades, oli klassitsistlikus tragöödias lubamatu.
 Ajaühtsus – kogu tragöödia sündmustik pidi mahtuma ööpäeva või veel parem - võtma sama palju aega kui näidend ise.
 Tegevusliini ühtsus – kõrvalliinide vältimine tegevuses pidi suurendama näidendi tõepärasust.
 Tragöödia võis olla ainult värssteos, vaatusi pidi olema 5. Valitseva värsivormina kujunes välja aleksandriin, mille riimipaare draamas nimetati "heroilisteks kupleedeks". Tragöödialaval ei olnud lubatud "madalad" seigad, füüsiline vägivald, labaste väljendite kasutamine. Tegelased pidid olema suursugused juba päritolult, sest oldi veendunud, et tragöödiale sobivaid ülevaid tundeid ei saa edasi anda lihtlabane kodanlane või plebei.
 Klassitsistlik maitse taunis igasugust eba- ja üleloomulikkust. "Kolme ühtsuse" reeglite kehtestamine tulemuseks oli paratamatult näidendi vähene liikuvus; seiklustele pole klassitsistlikus tragöödias ülepea kohta ega aega.
 Kuna kogu sündmustik pidi mahtuma tegelaste kõnesse, kasvas monoloogide osa. Tegelaste pikad arutlused, mõtisklused ja sisekõned aitasid kaasa analüütilise ja psühholoogilise suuna arengule klassitsistlikus teatris. Üleloomulikkuse ja liiga keerulise sümboolika vältimine lähendas klassitsistlikku teatrit mõneti ka draama realistlikule arengusuunale.
 Tragöödia Eestis
 Klassikaline eesti tragöödia on August Kitzbergi "Libahunt". Näidendi alguses visandab autor tegevuspaiga miljöö. Must ja nõgine rehetare, hiline talveõhtu, õues torm ja huntide ulgumine. Talupere on otsekui tardunud halvaendelisse ootusse - midagi tavatut on sündimas.
 Kirjandusžanrid
 Teater


text:
 5.10.2020
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 321/3
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1390 AL COMISIEI
 din 28 septembrie 2020
 de rectificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/914 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [„Brie de Meaux” (DOP)]
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),
 întrucât:
 (1)
 În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Franței de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Brie de Meaux”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/96 al Comisiei (2).
 (2)
 Printr-o scrisoare din 26 septembrie 2018, autoritățile franceze au comunicat Comisiei că, în temeiul articolului 15 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, s-a acordat o perioadă tranzitorie, până la 31 decembrie 2022, pentru operatori care sunt stabiliți pe teritoriul Franței și care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul menționat, în conformitate cu Decretul din 29 august 2018 privind modificarea caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Brie de Meaux”, publicat la 5 septembrie 2018 în Jurnalul Oficial al Republicii Franceze.
 (3)
 Într-adevăr, în cursul procedurii naționale de opoziție, acești operatori, care au comercializat în mod legal produsul „Brie de Meaux” în mod continuu timp de cel puțin cinci ani înainte de depunerea cererii, au prezentat declarații de opoziție. Un operator și-a exprimat opoziția cu privire la următoarea dispoziție: „Paiele sunt depozitate în spații acoperite”. Doi operatori și-au exprimat opoziția cu privire la următoarea dispoziție: „Atunci când animalele se află permanent în spațiul de cazare, este obligatorie utilizarea paielor pentru așternutul vacilor, cu o cantitate minimă medie de 0,5 kg pe zi pentru o vacă de lapte în producție în sistemul format din cușete și de 5 kg pe zi pentru o vacă de lapte în producție în sistemul de stabulație liberă”. Doi operatori și-au exprimat opoziția cu privire la următoarele dispoziții: „Atunci când animalele se află permanent în spațiul de cazare, este obligatorie utilizarea paielor pentru așternutul vacilor, cu o cantitate minimă medie de 0,5 kg pe zi pentru o vacă de lapte în producție în sistemul format din cușete și de 5 kg pe zi pentru o vacă de lapte în producție în sistemul de stabulație liberă”, „Aportul anual de hrană concentrată este plafonat la 2 000 kg de substanță uscată, calculată ca medie pentru o vacă de lapte în producție.” și „Anual, hrana efectivului de vaci de lapte se bazează pe o autonomie a exploatației combinată cu o autonomie de zonă: autonomia exploatației: procentajul mediu anual de hrană care provine din aria geografică și este obținută din exploatație trebuie să fie de cel puțin 60 % din substanța uscată a rației totale a efectivului; autonomie de zonă: procentajul de hrană care provine din aria geografică de producție reprezintă cel puțin 85 % din substanța uscată a rației totale a efectivului de vaci de lapte.” Șapte operatori și-au exprimat opoziția cu privire la următoarele dispoziții: „Aportul anual de hrană concentrată este plafonat la 2 000 kg de substanță uscată, calculată ca medie pentru o vacă de lapte în producție.” și „Anual, hrana efectivului de vaci de lapte se bazează pe o autonomie a exploatației combinată cu o autonomie de zonă: autonomia exploatației: procentajul mediu anual de hrană care provine din aria geografică și este obținută din exploatație trebuie să fie de cel puțin 60 % din substanța uscată a rației totale a efectivului; autonomie de zonă: procentajul de hrană care provine din aria geografică de producție reprezintă cel puțin 85 % din substanța uscată a rației totale a efectivului de vaci de lapte.” Un operator și-a exprimat opoziția cu privire la următoarea dispoziție: „Aportul anual de hrană concentrată este plafonat la 2 000 kg de substanță uscată, calculată ca medie pentru o vacă de lapte în producție.” Un operator și-a exprimat opoziția cu privire la următoarea dispoziție: „Paiele sunt depozitate în spații acoperite” și „Suprafața de pășune pe vacă de lapte este de cel puțin 20 de ari”. Un operator și-a exprimat opoziția cu privire la următoarea dispoziție: „Suprafața de pășune pe vacă de lapte este de cel puțin 20 de ari.”
 (4)
 Operatorii în cauză sunt: GAEC de la Gironde (SIRET: 34028683000013); GAEC Reine Pré (SIRET: 39266778800013); EARL de la Mardelle (SIRET: 38514961200017); GAEC Vaucher (SIRET: 38159700400013); GAEC Bruggeman (SIRET: 383 943 610 000 14); EARL les Bordes (SIRET: 34236864400015); SCL du Versant Laiteux (SIRET: 49225855300014); GAEC des Butteaux (SIRET: 38773948500010); GAEC Blondeau Welvaert (SIRET: 32576392800018); EARL de la Prairie (SIRET: 49773714800013); GAEC Patoux (SIRET: 38008216400019); EARL Neret Guedrat (SIRET: 38249036500014); Gérard Houdard (SIRET: 39226686200011); EARL Mignon père et fils (SIRET: 49778394400018); EARL de la fontaine aux poissons (SIRET: 33522117200018).
 (5)
 Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv.
 (6)
 Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini trebuie aprobată.
 (7)
 La 25 iunie 2020, Comisia a aprobat modificarea prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/914, publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4), în temeiul articolului 52 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.
 (8)
 În urma acestei publicări, s-a constatat că perioada de tranziție prevăzută la articolul 15 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 a fost omisă în Regulamentul (UE) 2020/914.
 (9)
 Prin urmare, este necesar să se rectifice Regulamentul (UE) 2020/914 prin prezentul regulament pentru a include această perioadă de tranziție,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Brie de Meaux” (DOP).
 Articolul 2
 Protecția acordată în temeiul articolului 1 face obiectul perioadei de tranziție acordate de Franța, în temeiul articolului 15 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, operatorilor care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul respectiv, în conformitate cu Decretul din 29 august 2018 privind modificarea caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Brie de Meaux”, publicat la 5 septembrie 2018 în Jurnalul Oficial al Republicii Franceze.
 Articolul 3
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 28 septembrie 2020.
 Pentru Comisie,
 Pentru Președinte,
 Janusz WOJCIECHOWSKI
 Membru al Comisiei
 (1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.
 (2) Regulamentul (CE) nr. 1107/96 al Comisiei din 12 iunie 1996 privind înregistrarea indicațiilor geografice și a denumirilor de origine în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 al Consiliului (JO L 148, 21.6.1996, p. 1).
 (3) JO C 64, 27.2.2020, p. 41.
 (4) JO L 209, 2.7.2020, p. 4.