text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,28.8.2020
 COM(2020) 436 final
 2020/0208(NLE)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁN ÓN gCOMHAIRLE
 lena socraítear le haghaidh 2021 na deiseanna iascaireachta le haghaidh stoic éisc agus grúpaí stoc éisc is infheidhme i Muir Bhailt, agus lena leasaítear Rialachán (AE) 2020/123 maidir le deiseanna iascaireachta áirithe in uiscí eile
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.COMHTHÉACS AN TOGRA
 •Forais agus cuspóirí an togra
 I gcomhréir le Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Nollaig 2013 maidir leis an gComhbheartas Iascaigh (CBI), déanfaidh saothrú bheo-acmhainní bitheolaíocha na mara líon na speiceas atá á saothrú a athbhunú agus a chothabháil ag leibhéil atá in acmhainn an uastáirgeacht inbhuanaithe a tháirgeadh. Uirlis thábhachtach amháin ina leith seo is ea deiseanna iascaireachta a shocrú i bhfoirm gabhálacha iomlána incheadaithe (TACanna) agus cuótaí.
 Le Rialachán (AE) 2016/1139 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 6 Iúil 2016 lena mbunaítear plean ilbhliantúil bainistíochta le haghaidh stoic trosc, scadán agus salán i Muir Bhailt agus don iascach a shaothraíonn na stoic sin (dá ngairtear “MAP” anseo feasta), sonraítear tuilleadh na luachanna básmhaireachta a shloinntear mar raonta a úsáidtear sa togra seo chun cuspóirí CBI a bhaint amach, go háirithe UTI a bhaint amach agus a choinneáil.
 Is é cuspóir an togra seo deiseanna iascaireachta na mBallstát a shocrú, do na stoic éisc is tábhachtaí ó thaobh na tráchtála de i Muir Bhailt, le haghaidh 2021. D'fhonn cinntí maidir le TACanna agus cuótaí bliantúla a shimpliú agus a shoiléiriú, tá deiseanna iascaireachta i Muir Bhailt á socrú le Rialachán ar leith ó 2006.
 •Comhsheasmhacht le forálacha beartais atá sa réimse beartais cheana
 Bunaíonn an togra cuótaí ar na leibhéil atá i gcomhréir le cuspóirí Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013.
 •Comhsheasmhacht le beartais eile de chuid an Aontais
 Tá na bearta atá beartaithe i gcomhréir le cuspóirí agus rialacha an Chomhbheartais Iascaigh agus tá siad comhsheasmhach le beartas an Aontais maidir leis an bhforbairt inbhuanaithe.
 2.BUNÚS DLÍ, COIMHDEACHT AGUS COMHRÉIREACHT
 •Bunús dlí
 Airteagal 43(3) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (CFAE).
 •Coimhdeacht (maidir le hinniúlacht neamheisiach)
 Tagann an togra faoi inniúlacht eisiach an Aontais dá dtagraítear in Airteagal 3(1)(d) CFAE. Dá bhrí sin, níl feidhm ag prionsabal na coimhdeachta.
 •Comhréireacht
 Comhlíonann an togra prionsabal na comhréireachta ar na cúiseanna seo a leanas.
 Is comhbheartas é an Chomhbheartas Iascaigh. De réir Airteagal 43(3) CFAE, tá sé de dhualgas ar an gComhairle na bearta maidir le socrú agus leithdháileadh deiseanna iascaireachta a ghlacadh.
 Déanann an Rialachán ón gComhairle atá i gceist deiseanna iascaireachta a leithdháileadh ar na Ballstáit. Ag féachaint d'Airteagal 16(6) agus (7) agus d'Airteagal 17 de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013, tá cead ag na Ballstáit deiseanna den sórt sin a leithdháileadh i measc réigiún nó oibreoirí de réir na gcritéar a leagtar síos sna hAirteagail thuasluaite. Dá bhrí sin, tá neart solúbthachta ag na Ballstáit maidir le cinntí a bhaineann le samhail shóisialta/eacnamaíoch dá rogha chun leas a bhaint as na deiseanna iascaireachta.
 Níl aon impleachtaí airgeadais nua ag an togra do na Ballstáit. Glacann an Chomhairle an Rialachán áirithe seo gach bliain, agus tá na modhanna poiblí agus príobháideacha chun é a chur chun feidhme i bhfeidhm cheana féin.
 •Rogha ionstraime
 An ionstraim atá beartaithe: Rialachán.
 Is togra maidir le bainistiú iascaigh é seo ar bhonn Airteagal 43(3) CFAE.
 3.TORTHAÍ Ó MHEASTÓIREACHTAÍ EX POST, Ó CHOMHAIRLIÚCHÁIN LEIS NA PÁIRTITHE LEASMHARA AGUS Ó MHEASÚNUITHE TIONCHAIR
 •Comhairliúcháin leis na páirtithe leasmhara
 Chuathas i gcomhairle leis an gComhairle Chomhairleach do Mhuir Bhailt ar bhonn na Teachtaireachta ón gCoimisiún maidir le comhairliúchán ar na Deiseanna Iascaireachta le haghaidh 2021 faoin gComhbheartas Iascaigh COM(2020) 248 final. Ba é an Chomhairle Idirnáisiúnta um Thaiscéalaíocht na Mara a sholáthair bunús eolaíoch an togra. Cuireadh na réamhthuairimí a chuir geallsealbhóirí éagsúla in iúl maidir leis na stoic éisc uile san áireamh a mhéid ab fhéidir sa togra gan a bheith ag teacht salach ar na beartais atá ann cheana ná a bheith ag cur le meath ar staid na n‐acmhainní leochaileacha.
 Pléadh an chomhairle eolaíoch maidir le teorainneacha ar ghabhálacha agus stádas na stoc freisin leis na Ballstáit i bhfoirm réigiúnach BALTFISH i Meitheamh 2020.
 •Bailiú agus úsáid saineolais
 Ba é an Chomhairle Idirnáisiúnta um Thaiscéalaíocht na Mara an eagraíocht eolaíoch.
 Bíonn comhairle eolaíoch á lorg ag an Aontas ó CITM gach bliain maidir leis an staid ina bhfuil stoic éisc thábhachtacha. Cumhdaítear gach stoc i Muir Bhailt leis an gcomhairle sin a fhaightear agus moltar TACanna do na stoic is tábhachtaí ó thaobh na tráchtála de (http://www.ices.dk/advice/Pages/Latest-Advice.aspx).
 •Measúnú tionchair
 Tá an togra mar chuid de chur chuige fadtéarmach lena ndéantar leibhéal na hiascaireachta a mhodhnú agus a chothabháil ar leibhéil inbhuanaithe fhadtéarmacha. Meastar go mbeidh brú iascaireachta cobhsaí agus cuótaí níos airde de thoradh an chur chuige sin, agus dá bhrí sin, ioncam níos fearr ann d'iascairí agus dá dteaghlaigh. Meastar go mbeidh an méadú ar líon na ngabhálacha chun tairbhe don tionscal iascaireachta, do thomhaltóirí, don tionscal próiseála agus miondíola agus don chuid eile den tionscal coimhdeach a bhaineann le hiascaireacht tráchtála agus áineasa.
 D'éirigh le cinntí a glacadh maidir le deiseanna iascaireachta Mhuir Bhailt le blianta beaga anuas go dtí 2019 básmhaireacht iascaireachta a thabhairt i gcás stoc le comhairle maidir le huastáirgeacht inbhuanaithe (UTI) i gcomhréir leis na raonta UTI tráth a socraíodh TAC do na stoic uile seachas scadán Mhuir Bhailt Thiar, agus chun stoic a atógáil agus an acmhainn iascaireachta agus deiseanna iascaireachta a athchothromú. Ar an drochuair, tháinig brú mór ar throisc Mhuir Bhailt Thoir in 2019 agus measann ICES gur dócha go bhfanfaidh an stoc i ndrochstaid sna blianta amach romhainn. Teastaíonn dul chun cinn chun na stoic ar fad a atógáil, cuid acu fós faoi bhun teorainneacha sábháilte, agus chun na stoic uile a chur i gcomhréir le UTI.
 Meastar sa chomhairle eolaíoch is déanaí atá ar fáil go bhfuil bithmhais an dá stoc faoi bhun teorainneacha sláintiúla (scadán Mhuir Bhailt Láir agus trosc Mhuir Bhailt Thiar), dhá cheann faoi bhun teorainneacha bitheolaíocha (scadán Mhuir Bhailt Láir agus trosc Mhuir Bhailt thiar). Chomh maith le trosc Mhuir Bhailt Thoir, tugtar comhairle réamhchúraim do thrí stoc eile (scadán Mhurascaill na Boitnia agus an dá stoc bradán). Tugtar comhairle UTI do dhá stoc agus tá siad ar leibhéil shláintiúla (salán agus scadán i Murascaill Ríge). Dhá stoc atá ag an leathóg a bhfaigheann ceann amháin de na stoic sin comhairle maidir le huastáirgeacht inbhuanaithe (UTI) agus tugtar comhairle réamhchúraim don cheann eile.
 Agus an méid thuas á chur san áireamh, laghdú 50 % ar na deiseanna iascaireachta do scadán Bhailt Thiar a bheadh de thoradh togra ón gCoimisiún, 70 % do throsc Mhuir Bhailt Thoir, 11 % do throsc Mhuir Bhailt Thiar, 36 % do scadán Mhuir Bhailt Láir, agus 10 % do bhradán i Murascaill na Fionlainne. Méadú 15 % ar dheiseanna iascaireachta do scadán Mhurascaill Ríge a bheadh de thoradh togra an Choimisiúin, 9 % i gcás bradán i bpríomh-imchuach na mara, agus a dhéanfaí iad siúd a thar-rolladh do scadán, salán agus leathóg Mhurascaill na Boitnia.
 Beidh tionchar eacnamaíoch na dtograí do 2021 ina laghdú ar na cabhlaigh sna Ballstáit uile. Tríd is tríd, beidh timpeall 425 000 tona de dheiseanna iascaireachta Mhuir Bhailt de thoradh ar an togra ón gCoimisiún i Muir Bhailt, ar laghdú 11.3 % a bheidh i gceist leis i gcomparáid le 2020.
 •Oiriúnacht rialála agus simpliú
 Beidh an togra solúbtha i gcónaí ó thaobh sásraí um malartuithe cuótaí a tugadh isteach cheana sna Rialacháin lena mbaineann deiseanna iascaireachta i Muir Bhailt sna blianta roimhe sin. Níl aon eilimint nua ná nósanna imeachta riaracháin á mbeartú d'údaráis phoiblí (AE nó náisiúnta) a d'fhéadfadh an t‐ualach riaracháin a mhéadú.
 Baineann an togra le Rialachán bliantúil don bhliain 2021 agus dá bhrí sin ní áirítear clásal athbhreithnithe ann.
 4.IMPLEACHTAÍ BUISÉADACHA
 Níl aon impleachtaí ag an togra maidir le buiséad an Aontais Eorpaigh.
 5.EILIMINTÍ EILE
 •Pleananna cur chun feidhme, agus socruithe faireacháin, meastóireachta agus tuairiscithe
 Bunaíodh le Rialachán (CE) Uimh. 1224/2009 ón gComhairle go ndéantar faireachán ar úsáid na ndeiseanna iascaireachta i bhfoirm TACanna agus cuótaí .
 •Míniúchán mionsonraithe ar fhorálacha sonracha an togra
 Leis an togra, socraítear do 2021 na deiseanna iascaireachta do stoic áirithe nó do ghrúpaí stoc do na Ballstáit atá ag iascaireacht i Muir Bhailt.
 Tháinig Rialachán (AE) 2016/1139 lena mbunaítear MAP do Mhuir Bhailt i bhfeidhm an 20 Iúil 2016. Faoi fhorálacha an phlean seo, tá na deiseanna iascaireachta le socrú i gcomhréir le cuspóirí an phlean agus comhlíonfaidh siad na spriocraonta básmhaireachta iascaireachta arna soláthar sa chomhairle eolaíoch is fearr, go háirithe comhairle eolaíoch ó ICES nó ó chomhlacht neamhspleách comhchosúil. Do stoic a bhaineann tairbhe as comhairle maidir le UTI, foráiltear le hAirteagal 4(3) den Phlean Ilbhliantúil go ndéanfar TAC a shocrú i bprionsabal ag luach phointe FUTI nó faoi bhun an FUTI (ar a dtugtar “raon FUTI”), cé gur féidir TAC a shocrú i gcónaí faoi raonta an FUTI de réir Airteagal 4(4) den Phlean Ilbhliantúil. Do stoic shláintiúla féadfar TAC, faoi na coinníollacha a leagtar amach in Airteagal 4(5) den Phlean Ilbhliantúil, a shocrú os cionn luach phointe an raon FUTI (ar a dtugtar “raon FUTI”). Do stoic a bhfuil bithmhais acu atá faoi bhun teorainneacha sláintiúla (ar a dtugtar “Btrigger”), foráiltear le hAirteagal 5(1) den Phlean Ilbhliantúil go nglacfar bearta ceartaitheacha iomchuí chun a áirithiú go bhfillfidh an stoc go tapa ar leibhéil shláintiúla agus go háirithe go socrófar TAC ar leibhéal laghdaithe faoi bhun an raoin uasta FUTI. Má tá bithmhais stoic faoi bhun na dteorainneacha bitheolaíocha sábháilte (“Blim” mar a thugtar air), foráiltear le hAirteagal 5(2) den Phlean Ilbhliantúil go nglacfar bearta ceartaitheacha breise. Dar le bun-Rialachán CFP, tá deiseanna iascaireachta do stoic a fhaigheann comhairle réamhchúraim le socrú lena n‐áiritheofar ar a laghad leibhéal caomhnaithe inchomparáide. Ar deireadh, sonraítear in aithris 8 den bhun-Rialachán gur cheart a chur san áireamh sna cinntí bainistíochta a bhaineann le hiascaigh mheasctha an deacracht a bhaineann leis na stoic uile in iascach measctha a iascach ar leibhéal na huastáirgeachta inbhuanaithe ag an am céanna, go háirithe i gcásanna ina dtugtar le tuiscint le comhairle eolaíoch gur fíordheacair é feiniméan an ”tachtspeiceas”a sheachaint trí mhéadú ar roghnaíocht na dtrealamh iascaireachta atá á n‐úsáid.
 Tá na deiseanna iascaireachta á mbeartú i gcomhréir le hAirteagal 16(1) (a thagraíonn do phrionsabal na cobhsaíochta coibhneasta) agus le hAirteagal 16(4) (a thagraíonn do chuspóirí an Chomhbheartais Iascaigh agus do na rialacha dá bhforáiltear i bpleananna ilbhliantúla) de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013.
 I gcás inarb ábhartha, d'fhonn cuótaí an Aontais a shocrú do na stoic a roinntear le Cónaidhm na Rúise, rinneadh cainníochtaí na stoc sin faoi seach a asbhaint ó na TACanna a mhol ICES. Léirítear na TACanna agus na cuótaí arna leithdháileadh ar na Ballstáit san Iarscríbhinn a ghabhann leis an Rialachán.
 Do scadán Mhuir Bhailt Thiar, tá an méid stoic atá measta ag ICES fós faoi bhun an phointe tagartha teorann i dtaca le bithmhais, faoina bhun a d'fhéadfadh laghdú a bheith ar an acmhainn atáirgthe (Blim) mar atá leagtha síos ag ICES. Agus an laghdú breise i mbithmhais mheasta scadán Mhuir Bhailt Thiar go dtí 48 % den luach tagartha íosta (Blim), beartaíonn an Coimisiún de bhun Airteagal 5(2) agus Airteagal 4(4) den Phlean ilbhliantúil TAC a shocrú ar leibhéal níos ísle ná raonta FUTI. Beartaíonn an Coimisiún an luach raoin níos ísle a úsáid agus laghdú breise a chur leis mar bheart feabhais. An toradh atá air sin TAC de 1 575 tona (-50 %).
 Do throsc Mhuir Bhailt Thoir, tar éis roinnt blianta bhí ICES in ann measúnú anailíseach a dhéanamh anuraidh. Mar sin féin, ní raibh ICES in ann luachanna raonta básmhaireachta UTI a chinneadh agus dá bhrí sin d'eisigh sé comhairle réamhchúraim. Thairis sin, mheas ICES go raibh méid an stoic faoi bhun na dteorainneacha (Blim) sábháilte (Blim) agus go bhfanfadh sé faoina bhun sa ghearrthéarma fiú mura ndéanfaí aon iascaireacht in aon chor. Measann ICES gur tháinig laghdú breise ar an mbithmhais ó anuraidh anois agus d'athdhearbhaigh sí an chomhairle le haghaidh 2021 gan aon ghabháil a dhéanamh. Mar sin féin, amhail an bhliain seo caite, thachtfaí an chuid is mó de na hiascaigh i Muir Bhailt dá ndéanfaí TAC náid a shocrú. I mí na Bealtaine 2020, chuir ICES comhairle nuashonraithe ar fáil maidir le leibhéil trosc i dtéarmaí foghabhálacha éisc in iascaigh eile. Dá bhrí sin, bunaithe ar chur chuige atá cosúil leis an gcur chuige a glacadh anuraidh, tá beartaithe ag an gCoimisiún TAC a shocrú a bheadh teoranta d'fhoghabhálacha dosheachanta in iascaigh eile seachas i gcás iascaigh atá go hiomlán eolaíoch. Bunaithe ar an gcomhairle eolaíoch sin, tá beartaithe ag an gCoimisiún na deiseanna iascaireachta a shocrú don leibhéal a chomhfhreagraíonn do leibhéal foghabhála de 20 %. Thairis sin, de bharr stádas stoc na dtrosc i Muir Bhailt Thoir agus comhairle ó ICES go bhféadfadh sé go mbeadh tairbhí breise ag baint le cosc le linn an tséasúir sceite nach féidir a bhaint amach le TAC amháin (e.g. breis earcaíochta trí sceitheadh neamhchorraithe), tá beartaithe ag an gCoimisiún cosc le linn sceitheadh an tsamhraidh a choinneáil agus eisceacht a dhéanamh d'iascaigh atá go hiomlán eolaíoch agus iascaigh chósta ar mhionscála ina n‐úsáidtear trealamh éighníomhach. Ar deireadh, tá beartaithe ag an gCoimisiún toirmeasc ar iascaireacht áineasa i bhForoinn 25 agus Foroinn 26 a choinneáil ar bun toisc go mbeadh na cainníochtaí a ghabhtar suntasach i gcomparáid le TAC na foghabhála.
 Maidir le trosc Mhuir Bhailt Thiar, chuir ICES in iúl anuraidh go raibh staid an stoic leochaileach agus go raibh sé ag dul in olcas arís. Dá bhrí sin, socraíodh deiseanna iascaireachta i gcuid íseal an íochtair FMSY agus tugadh isteach cosc le linn sceitheadh an gheimhridh a bhí fada agus méadaithe arís do Foranna 22 agus 23 – cé is moite d'iascaigh atá go hiomlán eolaíoch agus iascaigh chósta áirithe ar mhionscála ina n‐úsáidtear trealamh éighníomhach – ós rud é go measann ICES go bhféadfaidh tairbhí breise a bheith ag baint le dúnadh den sórt sin nach féidir a bhaint amach le TAC amháin. Ós rud é go gcuireann iascaireacht áineasa go mór le básmhaireacht iascaireachta, laghdaíodh an teorainn mála d'iascaireacht áineasa a mhéid céanna agus a laghdaítear TAC. Ar deireadh, agus trosc Mhuir Bhailt Thoir agus Thiar ag meascadh le chéile i bhForoinn 24 agus de réir na mbeart éigeandála a glacadh in 2019, toirmeascadh iascaireacht dhírithe ar throsc agus ní cheadaítear ach foghabhálacha dosheachanta a ghabháil thar sé mhuirmhíle ón gcósta i bhForoinn 24, seachas i gcás iascaigh eolaíochta amháin agus iascaigh chósta áirithe ar mhionscála ina n‐úsáidtear trealamh éighníomhach. Thairis sin, agus d'fhonn cothrom iomaíochta a bhunú le limistéar bainistithe trosc Mhuir Bhailt thoir, toirmeascadh iascaireacht áineasa a théann thar sé mhuirmhíle amach ón gcósta i bhForoinn 24 ós rud é gur sna limistéir sin atá formhór na dtrosc, agus tugadh isteach cosc le linn an tsamhraidh ón 1Meitheamh go dtí an 31 Iúil, eisceacht a dhéanamh d'iascaigh atá go hiomlán eolaíoch agus iascaigh chósta áirithe ar mhionscála ina n‐úsáidtear trealamh éighníomhach. Ainneoin súilíochtaí dearfacha a bheith ann anuraidh, d'fhan bithmhais an stoic faoi bhun leibhéil shláintiúla (Btrigger). Le haghaidh 2021, tá sé beartaithe ag an gCoimisiún, dá bhrí sin, na bearta tionlacain a choimeád gan athrú trí ailíniú a dhéanamh ar an tréimhse choiscthe i bhForoinn 24 leis an tréimhse choiscthe i bhforanna 25 agus 26, i.e lena gcumhdaítear (an 1 Bealtaine go dtí an 31 Lúnasa), agus na deiseanna iascaireachta a shocrú ag an luach ag an bpointe íochtarach (Flower) agus na cainníochtaí a chur leis na deiseanna sin a bhfuil cainníochtaí na bhfoghabhálacha troisc i bhForoinn 24 arna soláthar ag ICES i gcomhréir le leibhéal foghabhála 20 % seachas i gcás iascaigh chósta ar mhionscála a bhíonn ag iascach le trealamh éighníomhach a gcuirtear 100 % leis ós rud é nach gcumhdaítear na hiascaigh sin leis an teorainn foghabhála.
 Measann ICES go bhfuil bithmhais scadán lárnach faoi bhun leibhéil shláintiúla (Btrigger). Tá beartaithe ag an gCoimisiún, i gcomhréir le hAirteagal 5(1) na deiseanna iascaireachta a shocrú faoi bhun an raoin uasta FMSY. Measann ICES gur cheart don bhithmhais a bheith os cionn leibhéil shláintiúla cheana féin in 2021 leis an leibhéal básmhaireachta iascaireachta sin.
 Comhlíonann na TACanna atá beartaithe do scadán i Murascaill Ríge agus do shalán an raon básmhaireacht iascaireachta UTI dá dtagraítear in Airteagal 4(3) de Rialachán (AE) 2016/1139. Leanann an salán de bheith ag brath ar aicme bliana maithe amháin, rinneadh an bhithmhais mheasta a laghdú agus tá laghdú tagtha uirthi. Ba cheart aicme na bliana 2019, an bhliain is déanaí, a mheastar a bheith os cionn an mheáin, a chaomhnú do na blianta amach anseo. Thairis sin, ba cheart breithnithe idirspeicis a chur san áireamh mar go ngabhtar salán in iascach measctha le scadán nach mór laghdú suntasach a dhéanamh ar TAC faoi rialacha an Phlean Ilbhliantúil. Faoi na cúinsí sin agus d'fhonn a sheachaint go mbeidh an baol ann go gcuirfear le laghduithe sa todhchaí, tá beartaithe ag an gCoimisiún gan TAC a mhéadú agus dá bhrí sin, molann sé tar-rolladh.
 Comhfhreagraíonn TAC le haghaidh leathóg do mheascán de chomhairle UTI i gcás i bhforanna 21 go 23 agus de chur chuige ICES i gcás stoc atá teoranta ó thaobh sonraí don stoc i bhforanna 24 go 32. Tá tar-rolladh beartaithe ag an gCoimisiún mar gheall ar bhreithnithe idir speicis. Foghabhálacha dosheachanta in iascaigh leathóg é trosc, agus tá sé beartaithe ag an gCoimisiún na deiseanna iascaireachta do throsc a laghdú.
 Comhfhreagraíonn TACanna bradán sa phríomh-imchuach, bradán i Murascaill na Fionlainne agus scadán i Murascaill na Boitnia don chur chuige a d'fhorbair ICES agus a chuirtear i bhfeidhm maidir le stoic atá teoranta ó thaobh sonraí de. Tá sé beartaithe ag an gCoimisiún na deiseanna iascaireachta a shocrú de réir na gcainníochtaí a mhol ICES. Maidir le bradán sa phríomh-imchuach, d'iarr an Fhionlainn agus an Eastóin go gcoinneofaí an tsolúbthacht theoranta idirlimistéir ar bun. Ós rud é go bhfuil sé beartaithe ag an gCoimisiún na deiseanna iascaireachta sa phríomh-imchuach a mhéadú ach iad siúd i Murascaill na Fionlainne a laghdú, tá sé beartaithe ag an gCoimisiún laghdú a dhéanamh ar an tsolúbthacht idir-limistéir go dtí 25 % agus 500 eiseamal.
 Le Rialachán (CE) Uimh. 847/96 ón gComhairle, tugadh coinníollacha breise isteach maidir le TACanna a bhainistiú ó bhliain go bliain, lena n‐áirítear, faoi Airteagail 3 agus 4, forálacha solúbthachta le haghaidh TACanna réamhchúraim agus anailíseacha faoi seach. Faoi Airteagal 2 de, bíonn sé le cinneadh ag an gComhairle, agus TACanna á socrú aici, cé na stoic nach mbeidh feidhm ag Airteagail 3 nó 4 maidir leo, go háirithe ar bhonn stádas bitheolaíoch na stoc. Níos déanaí fós, tugadh an sásra solúbthachta isteach le hAirteagal 15(9) de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013 maidir le gach stoc a chumhdaítear leis an oibleagáid gabhálacha a thabhairt i dtír. Dá bhrí sin, d'fhonn solúbthacht iomarcach a sheachaint a bhainfeadh an bonn de phrionsabal shaothrú céillí freagrach na mbeo-acmhainní bitheolaíocha muirí a chuirfeadh bac ar ghnóthú chuspóirí CBI, ba cheart a shoiléiriú nach mbeidh feidhm ag Airteagail 3 agus 4 de Rialachán (CE) Uimh. 847/96 ach amháin i gcás nach mbaineann na Ballstáit leas as an tsolúbthacht bliain go bliain dá bhforáiltear in Airteagal 15(9) de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013.
 2020/0208 (NLE)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁN ÓN gCOMHAIRLE
 lena socraítear le haghaidh 2021 na deiseanna iascaireachta le haghaidh stoic éisc agus grúpaí stoc éisc is infheidhme i Muir Bhailt, agus lena leasaítear Rialachán (AE) 2020/123 maidir le deiseanna iascaireachta áirithe in uiscí eile
 TÁ COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 43(3) de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 De bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)Ceanglaítear, le hAirteagal 6 de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013 ó Pharlaimint na hEorpa
 1
 agus ón gComhairle, go nglactar bearta caomhantais agus aird á tabhairt ar an gcomhairle eolaíoch, theicniúil agus eacnamaíoch a bhíonn ar fáil, lena n‐áirítear, i gcás inarb ábhartha, tuarascálacha arna dtarraingt suas ag an gCoiste Eolaíoch, Teicniúil agus Eacnamaíoch um Iascaigh agus ag comhlachtaí comhairleacha eile, mar aon le comhairle a fhaightear ó Chomhairlí Comhairleacha a bunaíodh do na limistéir gheografacha ábhartha nó do na réimsí inniúlachta ábhartha agus do mholtaí comhpháirteacha arna ndéanamh ag na Ballstáit.
 (2)Tá sé de dhualgas ar an gComhairle bearta a ghlacadh maidir le deiseanna iascaireachta a shocrú agus a chionroinnt, lena n‐áirítear coinníollacha áirithe atá nasctha go feidhmiúil leis sin, de réir mar is iomchuí. Ba cheart deiseanna iascaireachta a leithdháileadh chuig na Ballstáit chun go n‐áiritheofar cobhsaíocht choibhneasta gníomhaíochtaí gach Ballstát le haghaidh gach stoic nó iascaigh agus ag féachaint do chuspóirí an Chomhbheartais Iascaigh (“CBI”) a leagtar síos i Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013.
 (3)Foráiltear le hAirteagal 2 de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013 gurb é cuspóir an Chomhbheartais Iascaigh ráta saothraithe na huastáirgeachta inbhuanaithe (“UTI”) a bhaint amach faoi 2015 i gcás inar féidir agus, ar bhonn forchéimnitheach incriminteach do 2020 ar a dhéanaí do na stoic uile.
 (4)Ba cheart na gabhálacha iomlána incheadaithe (“TACanna”) a bhunú, dá bhrí sin, i gcomhréir le Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013, ar bhonn na comhairle eolaíche atá ar fáil, agus aird á tabhairt ar ghnéithe bitheolaíocha agus socheacnamaíocha agus cóir chothrom idir earnálacha iascaireachta á háirithiú ag an am céanna, agus aird á tabhairt ar na tuairimí a cuireadh in iúl le linn an chomhairliúcháin le geallsealbhóirí.
 (5)Bunaítear le Rialachán (AE) 2016/1139 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 2
 Plean ilbhliantúil do na stoic trosc, scadán agus salán i Muir Bhailt agus don iascach i Muir Bhailt agus don iascach a shaothraíonn na stoic (“an plean”). Is é is aidhm don phlean a áirithiú go ndéanfaidh saothrú beo-acmhainní bitheolaíocha na mara líon na speiceas atá á saothrú a athbhunú agus a choinneáil ar bun os cionn leibhéil atá in ann an uastáirgeacht inbhuanaithe a tháirgeadh. Chuige sin, tá spriocbhásmhaireacht iascaireachta na stoc lena mbaineann, arna sloinneadh ina raonta, le baint amach a luaithe is féidir, agus ar bhonn forchéimnitheach agus incriminteach, faoi 2020. Tá na teorainneacha gabhála is infheidhme in 2021 maidir le stoic trosc, scadán agus salán i Muir Bhailt le leagan síos i gcomhréir le cuspóirí an phlean.
 (6)Thug an Chomhairle Idirnáisiúnta um Thaiscéalaíocht na Mara (“ICES”) nach raibh bithmhais scadán Mhuir Bhailt Thiar i bhForoinn 20 go Foroinn 24 ach 48 % de luach tagartha na teorann do bhithmhais stoic sceite, ar faoina bhun a d'fhéadfadh acmhainn atáirgthe laghdaithe a bheith ann (Blim). Dá bhrí sin, d'eisigh ICES ina comhairle bhliantúil maidir le stoc an 29 Bealtaine 2020 comhairle eolaíoch gan aon ghabhálacha a bheith ann. I gcomhréir le hAirteagal 5(2) de Rialachán (AE) 2016/1139, tá gach beart feabhais iomchuí le glacadh chun a áirithiú go ndéanfar leibhéil an stoic éisc lena mbaineann a athbhunú go tapa os cionn na leibhéal atá in ann UTI a tháirgeadh. Thairis sin, ceanglaítear leis an bhforáil sin bearta feabhais breise a ghlacadh. Chuige sin, is gá go gcuirfí san áireamh an amlíne maidir le cuspóirí CBI i gcoitinne, agus go háirithe an plean i bhfianaise na héifeachta a mheastar a bheidh ag na bearta feabhais a rinneadh, agus ag an am céanna cloí leis na cuspóirí maidir le tairbhí eacnamaíocha, sóisialta agus fostaíochta a bhaint amach, mar a leagtar amach in Airteagal 2 de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013. Dá réir sin, agus i gcomhréir le hAirteagal 4(4) de Rialachán (AE) 2016/1139, is iomchuí go socrófar deiseanna iascaireachta do scadán Mhuir Bhailt Thiar ar leibhéil níos ísle ná na raonta básmhaireachta iascaireachta, chun an laghdú ar an mbithmhais a chur san áireamh.
 (7)Maidir le stoc trosc Mhuir Bhailt Thoir, tá ICES in ann a chomhairle réamhchúraim a bhunú arís ar mheasúnú atá níos iomláine ó thaobh sonraí de ó 2019 i leith. Measann ICES go bhfuil an bhithmhais faoi bhun Blim agus go bhfuil laghdú breise tagtha uirthi ó anuraidh anois. Dá bhrí sin, d'athbhearbhaigh ICES a comhairle nach ndéanfaí aon fhoghabháil ar throsc Mhuir Bhailt Thoir le haghaidh 2021. Mar sin féin, níl ICES in ann luachanna na raonta básmhaireachta iascaireachta a chinneadh. Amhail anuraidh, má shocraítear na deiseanna iascaireachta le haghaidh stoic Mhuir Bhailt Thoir ar an leibhéal a léirítear sa chomhairle eolaíoch, thiocfadh feiniméan an “tachtspeicis” chun cinn de thoradh na hoibleagáide na gabhálacha ar fad in iascaigh mheasctha a thabhairt i dtír le foghabhálacha trosc Mhuir Thoir a thabhairt i dtír. Chun an chothromaíocht cheart a bhaint amach idir iascaigh a choimeád ar bun i bhfianaise na n‐impleachtaí tromchúiseacha socheacnamaíocha a d'fhéadfadh a bheith i gceist, agus an gá atá le stádas maith bitheolaíoch a bhaint amach don stoc, agus aird á tabhairt ar an deacracht a bhaineann le gach stoc a iascach in iascach measctha ag an uastáirgeacht inbhuanaithe ag an am céanna, is iomchuí TAC sonrach a bhunú le haghaidh fhoghabhálacha troisc Mhuir Bhailt Thoir. Tá na deiseanna iascaireachta le socrú i gcomhréir le hAirteagal 5(2) de Rialachán (AE) 2016/1139.
 (8)I mí na Bealtaine 2020, chuir ICES comhairle nuashonraithe ar fáil maidir le leibhéil trosc i dtéarmaí foghabhálacha éisc in iascaigh eile. Is iomchuí na deiseanna iascaireachta a shocrú i gcomhréir leis an gcomhairle speisialta, seachas oibríochtaí iascaireachta a dhéantar chun críche imscrúduithe eolaíocha agus, chun na críche sin amháin, agus go hiomlán i gcomhréir leis na coinníollacha a leagtar amach in Airteagal 25 de Rialachán (AE) 2019/1241 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 3
 . Thairis sin, de bhun Airteagal 5(2) de Rialachán (AE) 2016/1139, tá gach beart feabhais iomchuí le glacadh chun a áirithiú go ndéanfar leibhéil an stoic éisc lena mbaineann a athbhunú go tapa os cionn na leibhéal atá in ann UTI a tháirgeadh. Ós rud é go dtugtar le fios leis an gcomhairle eolaíoch go bhféadfadh tairbhí breise a bheith ag stoc nach féidir a bhaint amach le TAC amháin, mar shampla ardú ar earcaíocht trí sceitheadh neamhchorraithe, is iomchuí an cosc le linn sceitheadh an tsamhraidh atá ann cheana a choinneáil ar bun. Thairis sin, léirítear leis an gcomhairle eolaíoch go mbíonn tábhacht choibhéiseach na n‐iascach áineasa trosc i Muir Bhailt Thoir ag brath ar leibhéal TAC. De bharr an laghdaithe ar TAC, meastar gur cainníochtaí suntasacha iad na cainníochtaí a ghabhtar in iascaigh áineasa agus is iomchuí, dá bhrí sin, an toirmeasc ar iascaireacht áineasa trosc i bhForanna 25-26 ina bhfuil an trosc i Muir Bhailt Thoir níos flúirsí.
 (9)Maidir le stoc trosc Mhuir Bhailt Thiar, rinne ICES athbhreithniú ar an laghdú ar an mbithmhais agus measann sí nach ndearnadh trosc Mhuir Bhailt Thiar a athshlánú os cionn an phointe tagartha do bhithmhais stoic sceite ar faoina bhun a dhéanfar gníomhaíocht shonrach agus iomchuí bainistíochta (Btrigger). Is iomchuí dá bhrí sin na bearta tionlacain a tugadh isteach do 2020 a choinneáil ar bun agus na deiseanna iascaireachta a shocrú i gcomhréir le hAirteagal 5(1) de Rialachán (AE) 2016/1139 agus na leibhéil trosc arna ngabháil in iascaigh eile i bhForoinn 24, ar ina leith a thug ICES comhairle, á gcur san áireamh chun a bheith comhleanúnach leis an gcur chuige a leanadh i limistéar bainistithe troisc Mhuir Bhailt Thoir. Thairis sin, léirítear leis an gcomhairle eolaíoch gur i bhForoinn 24 atá an meascán idir stoic trosc san iarthar agus san oirthear. Chun stoc throisc Mhuir Bhailt Thoir a chosaint agus cothroime iomaíochta a áirithiú le limistéar bainistithe troisc Mhuir Bhailt Thoir, ba cheart úsáid TAC i bhForoinn 24 a theorannú d'fhoghabhálacha trosc seachas i gcás oibríochtaí iascaireachta a dhéantar chun críche na n‐imscrúduithe eolaíocha, agus chun na críche sin amháin, agus i gcomhréir leis na coinníollacha a leagtar amach in Airteagal 25 de Rialachán (AE) 2019/1241 agus i gcás iascairí cósta ar mhionscála a bhfuil trealamh éighníomhach acu i limistéir suas le sé mhuirmhíle ón gcósta a bhfuil doimhneacht an uisce níos lú ná 20 méadar ós rud é gurb é trosc Mhuir Bhailt Thoir is flúirsí sna limistéir éadoimhne cósta. Thairis sin, ba cheart an tréimhse choiscthe i bhForoinn 24 a ailíniú leis an tréimhse choiscthe i bhForanna 25 agus 26 d'fhonn cosaint chomhionann a áirithiú i gcomhréir le comhairle ó ICES.
 (10)Dá réir sin, agus d'fhonn cothrom iomaíochta a áirithiú le Foranna 25 agus 26, ba cheart leanúint de thoirmeasc a chur ar iascaireacht troisc i bhForoinn 24 thar sé mhuirmhíle amach ón gcósta. Thairis sin, ós rud é léirítear leis an gcomhairle eolaíoch go gcuireann iascaigh áineasa go mór le básmhaireacht fhoriomlán iascaireachta an stoic agus le laghdú TAC, ba cheart an teorainn laethúil gabhála in aghaidh an iascaire a choinneáil ar bun. Ní dochar do phrionsabal na cobhsaíochta coibhneasta is infheidhme maidir le gníomhaíochtaí iascaireachta tráchtála atá sa mhéid seo. Ar deireadh, ós rud é go bhfuil stádas leochaileach ag an stoc agus go léirítear leis an gcomhairle eolaíoch gur féidir tairbhí breise a bheith ag baint le cosc le linn an tséasúir sceite go háirithe do stoc nach féidir a bhaint amach le TAC amháin, mar shampla ardú ar earcaíocht trí sceitheadh neamhchorraithe, ba cheart cosc le linn sceitheadh an gheimhridh a choinneáil ar bun, seachas d'iascairí cósta áirithe ar mhionscála agus na himscrúduithe agus na himscrúduithe eolaíocha réamhluaite.
 (11)Measann ICES go bhfuil bithmhais scadáin Mhuir Bhailt tite faoi bhun an phointe tagartha do bhithmhais stoic sceite ar faoina bhun a dhéanfar gníomhaíocht shonrach agus iomchuí bainistíochta (Btrigger). Is iomchuí dá bhrí sin na deiseanna iascaireachta a shocrú de réir Airteagal 5(1) de Rialachán (AE) 2016/1139.
 (12)De réir comhairle ón gComhairle Idirnáisiúnta um Thaiscéalaíocht, bíonn trosc á ghabháil in iascaigh leathóg. Thairis sin, gabhtar saláin in iascach measctha le scadáin agus is speiceas creiche don trosc é. Is iomchuí na breithnithe sin idir speicis a chur san áireamh maidir leis na deiseanna iascaireachta a shocrú do leathóga agus do shaláin.
 (13)Chun úsáid iomlán na ndeiseanna iascaireachta cósta a áirithiú, tugadh isteach solúbthacht theoranta idirlimistéir do bhradáin ó Fhoroinn 22 agus 31 ICES go Foroinn ICES 32 ó 2019 i leith. I bhfianaise na n‐athruithe ar dheiseanna iascaireachta don dá stoc sin, is iomchuí an tsolúbthacht sin a mhéadú.
 (14)Nuair a tugadh isteach toirmeasc ar iascaireacht breac geal thar cheithre mhuirmhíle agus teorannú ar fhoghabhálacha breac geal go dtí 3 % de chomhghabháil breac geal agus bradán, tháinig laghdú suntasach ar mhíthuairisciú gabhálacha san iascach bradán a bhí tábhachtach roimhe seo, go háirithe mar ghabhálacha breac geal. Is iomchuí dá bhrí sin an fhoráil sin a choinneáil ar bun chun an míthuairisciú a choinneáil ag leibhéal íseal.
 (15)Tá úsáid na ndeiseanna iascaireachta a leagtar amach sa Rialachán seo faoi réir Rialachán (CE) Uimh. 1224/2009
 4
 ón gComhairle, agus go háirithe Airteagail 33 agus 34 de, maidir le gabhálacha agus iarracht iascaireachta a thaifeadadh agus maidir le sonraí i ndáil le hídiú deiseanna iascaireachta a tharchur chuig an gCoimisiún. Ba cheart a shonrú sa Rialachán seo na cóid a bhaineann le stoic a thabhairt i dtír stoc atá faoi réir an Rialacháin seo agus atá le húsáid ag na Ballstáit agus sonraí á seoladh chuig an gCoimisiún.
 (16)Le Rialachán (CE) Uimh. 847/96
 5
 ón gComhairle, tugadh coinníollacha breise isteach maidir le TACanna a bhainistiú ó bhliain go bliain, lena n‐áirítear, faoi Airteagail 3 agus 4, forálacha solúbthachta le haghaidh TACanna réamhchúraim agus anailíseacha. Faoi Airteagal 2 den Rialachán sin, bíonn sé le cinneadh ag an gComhairle, agus TACanna á socrú aici, cé na stoic nach mbeidh feidhm ag Airteagail 3 nó 4 maidir leo, go háirithe ar bhonn stádas bitheolaíoch na stoc. Níos déanaí fós, tugadh an sásra solúbthachta ó bhliain go bliain isteach le hAirteagal 15(9) de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013 maidir le gach stoc a bheidh faoi réir oibleagáid gabhálacha a thabhairt i dtír. Dá bhrí sin, d'fhonn solúbthacht iomarcach a sheachaint a bhainfeadh an bonn de phrionsabal shaothrú céillí freagrach na mbeo-acmhainní bitheolaíocha muirí, a chuirfeadh bac ar ghnóthú chuspóirí CBI agus a chuirfeadh meath ar stádas bitheolaíoch na stoc, ba cheart a shuí nach mbeidh feidhm ag Airteagail 3 agus 4 de Rialachán (CE) Uimh. 847/96 maidir le TACanna anailíseacha ach amháin i gcás nach mbaintear leas as an tsolúbthacht ó bhliain go bliain dá bhforáiltear in Airteagal 15(9) de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013.
 (17)Thairis sin, ós rud é go bhfuil bithmhais an stoic trosc i Muir Bhailt Thoir faoi bhun Blim agus nach gceadaítear ach iascaigh foghabhála agus eolaíocha in 2021, ghlac na Ballstáit mar chúram orthu féin gan Airteagal 15(9) de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013 a chur i bhfeidhm maidir leis an stoc sin in 2021 ionas nach rachaidh gabhálacha in 2021 thar TAC arna socrú.
 (18)Bunaithe ar an gcomhairle eolaíoch nua, ba cheart TAC tosaigh le haghaidh trosc Ioruach i Roinn 3a ICES agus in uiscí an Aontais de Roinn 2a ICES agus i bhFolimistéar 4 ICES a bhunú don tréimhse ón 1 Samhain 2020 go dtí an 31 Deireadh Fómhair 2021.
 (19)Chun briseadh i ngníomhaíochtaí iascaireachta a sheachaint agus chun slí bheatha iascairí an Aontais a áirithiú, ba cheart feidhm a bheith ag an Rialachán seo ón 1 Eanáir 2021. Mar sin féin, ba cheart feidhm a bheith ag an Rialachán seo maidir leis an trosc Ioruach i Roinn 3a ICES agus in uiscí an Aontais de Roinn 2a agus i bhFolimistéar 4 de ICES ón 1 Samhain 2020 go dtí an 31 Deireadh Fómhair 2021. Ar chúiseanna práinne, ba cheart an Rialachán seo a theacht i bhfeidhm láithreach arna fhoilsiú.
 TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A GHLACADH:
 CAIBIDIL I
 FORÁLACHA GINEARÁLTA
 Airteagal 1
 Ábhar
 Leis an Rialachán seo, socraítear na deiseanna iascaireachta do stoic éisc áirithe agus do ghrúpaí stoc éisc i Muir Bhailt le haghaidh 2021 agus lena leasaítear deiseanna iascaireachta áirithe in uiscí eile arna socrú le Rialachán (AE) 2020/123
 6
 .
 Airteagal 2
 Raon feidhme
 1. Beidh feidhm ag an Rialachán seo maidir le soithí an Aontais a oibríonn i Muir Bhailt.
 2.Beidh feidhm ag an Rialachán seo freisin maidir le hiascaigh áineasa i gcás ina dtagraítear go sainráite dóibh sna forálacha ábhartha.
 Airteagal 3
 Sainmhínithe
 Chun críocha an Rialacháin sin, tá feidhm ag na sainmhínithe a leagtar síos in Airteagal 4 de Rialachán (AE) 1380/2013. Ina theannta sin, tá feidhm ag na sainmhínithe seo a leanas:
 (1)ciallaíonn “forannán” foroinn ICES de Mhuir Bhailt mar a shainmhínítear in Iarscríbhinn III a ghabhann le Rialachán (CE) Uimh 218/2009 ón gComhairle
 7
 ;
 (2)ciallaíonn “an ghabháil iomlán is incheadaithe” (“TAC”) líon gach stoic ar ceadmhach a ghabháil in imeacht bliana;
 (3)ciallaíonn “cuóta” an cion de TAC a chionroinntear ar an Aontas, ar Bhallstát nó ar thríú tír;
 (4)ciallaíonn “iascaigh áineasa” gníomhaíochtaí iascaireachta neamhthráchtála lena saothraítear acmhainní bitheolaíocha na mara mar shampla le haghaidh áineasa, turasóireachta nó spóirt.
 CAIBIDIL II
 DEISEANNA IASCAIREACHTA
 Airteagal 4
 TACanna agus cionrannta
 Leagtar amach san Iarscríbhinn na TACanna, na cuótaí agus na coinníollacha a bhaineann go feidhmiúil leo, i gcás inarb iomchuí.
 Airteagal 5
 Forálacha speisialta maidir le cionrannta deiseanna iascaireachta
 Beidh cionroinnt deiseanna iascaireachta i measc na mBallstát, mar a leagtar amach iad sa Rialachán seo gan dochar do na nithe seo a leanas:
 (a)malartuithe arna ndéanamh de bhun Airteagal 16(8) de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013;
 (b)asbhaintí agus ath-chionrannta arna ndéanamh de bhun Airteagal 37 de Rialachán (CE) Uimh. 1224/2009;
 (c)gabhálacha breise arna gceadú faoi Airteagal 3 de Rialachán (CE) Uimh. 847/96 nó faoi Airteagal 15(9) de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013;
 (d)cainníochtaí arna gcoinneáil siar i gcomhréir le hAirteagal 4 de Rialachán (CE) Uimh. 847/96 nó a aistríodh faoi Airteagal 15(9) de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013;
 (e)asbhaintí arna ndéanamh de bhun Airteagail 105 agus 107 de Rialachán (CE) Uimh. 1224/2009.
 Airteagal 6
 Coinníollacha maidir le gabhálacha agus foghabhálacha a thabhairt i dtír
 Sainaithnítear san Iarscríbhinn a ghabhann leis an Rialachán seo stoic na speiceas nach spriocspeicis iad laistigh de na teorainneacha bitheolaíocha sábháilte dá dtagraítear in Airteagal 15(8) de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013 atá incháilithe don mhaolú ón oibleagáid gabhálacha a chomhaireamh in aghaidh an chuóta ábhartha.
 Airteagal 7
 Bearta maidir le hiascaigh áineasa do throsc i bhForanna 22 go 26
 1. In iascaigh áineasa, ní fhéadfar níos mó ná cúig eiseamal trosc a choinneáil in aghaidh an iascaire in aghaidh an lae i bhForanna 22 agus 23 agus i bhForoinn 24 laistigh de shé mhuirmhíle arna dtomhas ó na bunlínte.
 2. De mhaolú ar mhír 1, ní fhéadfar níos mó ná dhá eiseamal trosc a choinneáil in aghaidh an iascaire n aghaidh an lae i bhForanna 22 agus 23 agus i bhForoinn 24 laistigh de shé mhuirmhíle arna dtomhas ó na bunlínte sa tréimhse ón 1 Feabhra go dtí an 31 Márta 2021.
 3. Toirmeascfar iascaireacht áineasa i bhForoinn 24 thar sé mhuirmhíle arna tomhas ó na bunlínte, agus i bhForanna 25 agus 26.
 3. Tá míreanna 1, 2 agus 3 gan dochar do bhearta náisiúnta níos déine.
 Airteagal 8
 Bearta maidir le bric gheala agus iascaireacht bradán i bhForanna 22 go 32
 ‐1. Tá cosc ar shoithí iascaireachta breac geal a iascach thar cheithre mhuirmhíle arna dtomhas ó na bunlínte i bhForanna 22 go 32 ón 1 Eanáir go dtí an 31 Nollaig 2021. Agus bradáin á niascaireacht sna huiscí sin, ní rachaidh foghabhálacha breac geal thar 3 % de ghabháil iomlán na mbradán agus na mbreac geal tráth ar bith a bheidh ar bord nó tugtha i dtír tar éis gach turais iascaireachta.
 2. Tá mír 1 gan dochar do bhearta náisiúnta níos déine maidir le hiascaigh áineasa.
 Airteagal 9
 Solúbthacht
 1. Seachas i gcás ina sonraítear a mhalairt san Iarscríbhinn a ghabhann leis an Rialachán seo, beidh feidhm ag Airteagal 3 de Rialachán (CE) Uimh. 847/96 maidir le stoic atá faoi réir TACanna réamhchúraim, agus beidh feidhm ag Airteagal 3(2) agus (3) agus ag Airteagal 4 den Rialachán sin maidir le stoic atá faoi réir TAC anailíseach.
 ‐2. Ní bheidh feidhm ag Airteagail 3(2) agus (3) agus Airteagal 4 de Rialachán (CE) Uimh. 847/96 i gcás ina núsáidfidh Ballstát an tsolúbthacht bhliantúil dá bhforáiltear in Airteagal 15(9) de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013.
 Airteagal 10
 Tarchur sonraí
 Nuair a sheolfaidh na Ballstáit sonraí a bhaineann le cainníochtaí na stoc a ghabhtar nó a thugtar i dtír chuig an gCoimisiún, de bhun Airteagal 33 agus Airteagal 34 de Rialachán (CE) Uimh. 1224/2009, úsáidfidh siad na cóid stoic a leagtar amach san Iarscríbhinn a ghabhann leis an Rialachán seo.
 CAIBIDIL III
 FORÁLACHA CRÍOCHNAITHEACHA
 Airteagal 11
 Leasú ar Rialachán (AE) 2020/123
 In Iarscríbhinn IA, cuirtear an méid seo a leanas in áit an tábla deiseanna iascaireachta le haghaidh trosc Ioruach agus foghabhálacha gaolmhara i bhForoinn 3a ICES agus uiscí an Aontais i bhFolimistéir 2a agus 4:
 “
 Speiceas:
 trosc Ioruach agus foghabhálacha gaolmhara
 Limistéar:
 3a; Uiscí de chuid an Aontais in 2a agus 4
 Trisopterus esmarki
 (NOP/2A3A4.)
 Bliain
 2020
 2021
 TAC anailíseach
 an Danmhairg
 64 940
 (1)(3)
 pm
 (1)(6)
 Ní bheidh feidhm ag Airteagal 3 de Rialachán (CE) Uimh. 847/96
 an Ghearmáin
 12
 (1)(2)(3)
 pm
 (1)(2)(6)
 Ní bheidh feidhm ag Airteagal 4 de Rialachán (CE) Uimh. 847/96
 An Ísiltír
 48
 (1)(2)(3)
 pm
 (1)(2)(6)
 an tAontas
 65 000
 (1)(3)
 pm
 (1)(6)
 an Iorua
 14 500
 4.
 pm
 4.
 Oileáin Fharó
 5 000
 5.
 pm
 (5)
 TAC
 Ní bhaineann sé le hábhar
 Ní bhaineann sé le hábhar
 (1)
 Féadfaidh suas le 5 % den chuóta a bheith ina fhoghabhálacha cadóg agus faoitíní (OT2/* 2A3A4). Foghabhálacha cadóg agus faoitíní arna gcomhaireamh in aghaidh an chuóta de bhun na forála seo agus foghabhálacha speiceas arna gcomhaireamh in aghaidh an chuóta de bhun Airteagal 15(8) de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013, ní rachaidh siad, i dteannta a chéile, thar 9 % den chuóta.
 (2)
 Ní fhéadfar an cuóta a iascach ach in uiscí an Aontais i limistéir 2a, 3a agus 4 ICES.
 (3)
 Ní fhéadfar cuóta an Aontais a iascach ach ón 1 Samhain 2019 go dtí an 31 Deireadh Fómhair 2020.
 (4)
 Bainfear úsáid as greille shórtála.
 (5)
 Bainfear úsáid as greille shórtála. Áirítear leis seo uasmhéid 15 % d'fhoghabhálacha dosheachanta (NOP/*2A3A4), nach mór a chomhaireamh in aghaidh an chuóta seo.
 (6)
 Féadfar cuóta an Aontais a iascach ón 1 Samhain 2020 go dtí an 31 Deireadh Fómhair 2021.
 “
 Airteagal 12
 Teacht i bhfeidhm
 Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm an lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 Beidh feidhm aige ón Dé hAoine 1 Eanáir 2021. Ina ainneoin sin, beidh feidhm ag Airteagal 11 ón Domhnach 1 Samhain 2020 go dtí an Domhnach 31 Deireadh Fómhair 2021.
 Beidh an Rialachán seo ina cheangal go huile agus go hiomlán agus beidh sé infheidhme go díreach i ngach Ballstát.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 (1)
 Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Nollaig 2013 maidir leis an gComhbheartas Iascaigh, lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1954/2003 ón gComhairle agus Rialachán (CE) Uimh. 1224/2009 ón gComhairle agus lena n‐aisghairtear Rialachán (CE) Uimh. 2371/2002 ón gComhairle, Rialachán (CE) Uimh. 639/2004 ón gComhairle agus Cinneadh 2004/585/CE ón gComhairle (IO L 354, 28.12.2013, lch. 22).
 (2)
 Rialachán (AE) 2016/1139 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 6 Iúil 2016 lena mbunaítear plean ilbhliantúil do na stoic troisc, scadáin agus saláin i Muir Bhailt agus don iascach a shaothraíonn na stoic sin, lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 2187/2005 ón gComhairle agus lena n‐aisghairtear Rialachán (CE) Uimh. 1098/2007 ón gComhairle (IO L 191, 15.7.2016, lch. 1).
 (3)
 Rialachán (AE) 2019/1241 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 20 Meitheamh 2019 maidir le hacmhainní iascach a chaomhnú agus le héiceachórais mhara a chosaint trí bhearta teicniúla, lena leasaítear Rialacháin (CE) Uimh. 1967/2006, (CE) Uimh. 1224/2009 ón gComhairle agus Rialacháin (AE) Uimh. 1380/2013, (AE) 2016/1139, (AE) 2018/973, (AE) 2019/472 agus (AE) 2019/1022 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle, agus lena n‐aisghairtear Rialacháin (CE) Uimh. 894/97, (CE) Uimh. 850/98, (CE) Uimh. 2549/2000, (CE) Uimh. 254/2002, (CE) Uimh. 812/2004 agus (CE) Uimh. 2187/2005 ón gComhairle (IO L 198, 25.7.2019, lch. 105).
 (4)
 Rialachán (CE) Uimh. 1224/2009 ón gComhairle an 20 Samhain 2009 lena mbunaítear córas rialaithe Aontais d'fhonn comhlíonadh rialacha an chomhbheartais iascaigh a áirithiú agus lena leasaítear Rialacháin (CE) Uimh. 847/96, (CE) Uimh. 2371/2002, (CE) Uimh. 811/2004, (CE) Uimh. 768/2005, (CE) Uimh. 2115/2005, (CE) Uimh. 2166/2005, (CE) Uimh. 388/2006, (CE) Uimh. 509/2007, (CE) Uimh. 676/2007, (CE) Uimh. 1098/2007, (CE) Uimh. 1300/2008, (CE) Uimh. 1342/2008 agus lena n‐aisghairtear Rialacháin (CEE) Uimh. 2847/93, (CE) Uimh. 1627/94 agus (CE) Uimh. 1966/2006 (
 IO L 343, 22.12.2009, lch. 1
 ).
 (5)
 Rialachán (CE) Uimh. 847/96 ón gComhairle an 6 Bealtaine 1996 lena dtugtar isteach coinníollacha breise le haghaidh bhainistiú bliantúil na ngabhálacha iomlána is incheadaithe agus na gcuótaí (IO L 115, 9.5.1996, lch. 3).
 (6)
 Rialachán (AE) 2020/123 ón gComhairle an 27 Eanáir 2020 lena socraítear do 2020 na deiseanna iascaireachta le haghaidh stoic éisc áirithe agus grúpaí stoc éisc, is infheidhme in uiscí an Aontais agus, i gcás soithí iascaireachta de chuid an Aontais, in uiscí áirithe nach uiscí de chuid an Aontais iad (IO L 25, 30.1.2020, lch. 1).
 (7)
 Rialachán (CE) Uimh. 218/2009 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Márta 2009 maidir le Ballstáit atá ag iascaireacht san Atlantach thoir thuaidh do thíolacadh staidrimh ar ghabháil ainmniúil (athmhúnlú) (IO L 87, 31.3.2009, lch. 70).
 ---documentbreak---
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,28.8.2020
 COM(2020) 436 final
 IARSCRÍBHINN
 a ghabhann leis an
 Togra le haghaidh RIALACHÁN ÓN gCOMHAIRLE
 lena socraítear le haghaidh 2021 na deiseanna iascaireachta le haghaidh stoic éisc agus grúpaí stoc éisc is infheidhme i Muir Bhailt
 TACANNA IS INFHEIDHME MAIDIR LE SOITHÍ IASCAIREACHTA DE CHUID AN AONTAIS I LIMISTÉIR ARB ANN DO TACANNA INA LEITH DE RÉIR SPEICIS AGUS DE RÉIR LIMISTÉIR
 Déantar leis na táblaí seo a leanas na TACanna agus na cuótaí a leagan amach (i dtonaí beomheáchain, seachas i gcás ina sonraítear a mhalairt) de réir stoic, agus na coinníollacha atá nasctha go feidhmiúil leo.
 Is tagairtí do limistéir CITM iad na tagairtí do limistéir iascaireachta, mura sonraítear a mhalairt.
 Tagraítear do na stoic éisc trí úsáid a bhaint as ord aibítre ainmneacha Laidine an speicis.
 Chun críocha an Rialacháin seo, soláthraítear an tábla comparáideach seo a leanas, ina gcuimsítear ainmneacha Laidine agus gnáthainmneacha:
 Ainm eolaíoch
 Cód alpha-3
 Gnáthainm
 Clupea harengus
 HER
 an scadán
 Gadus morhua
 COD
 an trosc
 Pleuronectes platessa
 PLE
 an leathóg
 Salmo salar
 SAL
 an bradán Atlantach
 Sprattus sprattus
 SPR
 an salán
 Speiceas:
 an scadán
 Limistéar:
 Foranna 30-31
 Clupea harengus
 (HER/30/31.)
 an Fhionlainn
 53 306
 an tSualainn
 11 712
 an tAontas
 65 018
 TAC
 65 018
 TAC réamhchúraim
 Speiceas:
 an scadán
 Limistéar:
 Foranna 22-24
 Clupea harengus
 (HER/3BC+24)
 an Danmhairg
 221
 an Ghearmáin
 869
 an Fhionlainn
 0
 an Pholainn
 205
 an tSualainn
 280
 an tAontas
 1 575
 TAC
 1 575
 TAC anailíseach
 Ní bheidh feidhm ag Airteagal 3(2) agus (3) de Rialachán (CE) Uimh. 847/96.
 Ní bheidh feidhm ag Airteagal 4 de Rialachán (CE) Uimh. 847/96.
 Speiceas:
 an scadán
 Limistéar:
 Uiscí an Aontais Foranna 25, -27, 28.2, 29 agus 32
 Clupea harengus
 (HER/3D-R30)
 an Danmhairg
 2 146
 an Ghearmáin
 569
 an Eastóin
 10 960
 an Fhionlainn
 21 393
 an Laitvia
 2 705
 an Liotuáin
 2 848
 an Pholainn
 24 304
 an tSualainn
 32 626
 an tAontas
 97 551
 TAC
 Ní bhaineann le hábhar
 TAC anailíseach
 Beidh feidhm ag Airteagal 6 den Rialachán seo.
 Speiceas:
 an scadán
 Limistéar:
 Foranna 28.1
 Clupea harengus
 (HER/03D.RG)
 an Eastóin
 18 216
 an Laitvia
 21 230
 an tAontas
 39 446
 TAC
 39 446
 TAC anailíseach
 Beidh feidhm ag Airteagal 6 den Rialachán seo.
 Speiceas:
 an trosc
 Limistéar:
 Uiscí an Aontais i bhForanna 25-32
 Gadus morhua
 (COD/3DX32)
 an Danmhairg
 137
 (1)(2)
 an Ghearmáin
 54
 (1)(2)
 an Eastóin
 13
 (1)(2)
 an Fhionlainn
 10
 (1)(2)
 an Laitvia
 51
 (1)(2)
 an Liotuáin
 33
 (1)(2)
 an Pholainn
 159
 (1)(2)
 an tSualainn
 138
 (1)(2)
 an tAontas
 595
 (1)(2)
 TAC
 Ní bhaineann le hábhar
 TAC réamhchúraim
 Ní bheidh feidhm ag Airteagal 3(2) agus (3) de Rialachán (CE) Uimh. 847/96.
 Ní bheidh feidhm ag Airteagal 4 de Rialachán (CE) Uimh. 847/96.
 __________
 (1) Go heisiach le haghaidh foghabhálacha. Ní cheadaítear iascaigh dhírithe faoin gcuóta seo.
 De mhaolú ar an gcéad mhír, féadfar oibríochtaí iascaireachta ar chun críche imscrúduithe eolaíocha iad, agus chun na críche sin amháin, a dhíriú ar an trosc ar choinníoll go ndéanfar na himscrúduithe céanna go hiomlán i gcomhréir leis na coinníollacha a leagtar amach in Airteagal 25 de Rialachán (AE) 2019/1241.
 (2) I bhForanna 25 agus 26, cuirfear cosc ar iascaireacht an chuóta seo a iascach ón 1 Bealtaine go dtí an 31 Lúnasa.
 De mhaolú ar an gcéad mhír, féadfar tabhairt faoi oibríochtaí iascaireachta ar chun críche imscrúduithe eolaíocha iad, agus chun na críche sin amháin, ar choinníoll go ndéanfar na himscrúduithe céanna go hiomlán i gcomhréir leis na coinníollacha a leagtar amach in Airteagal 25 de Rialachán (AE) 2019/1241.
 De mhaolú ar an gcéad mhír, ní bheidh feidhm ag an tréimhse choiscthe sin maidir le soithí iascaireachta de chuid an Aontais ar lú a bhfad iomlán ná 12 mhéadar agus a bhíonn ag iascaireacht le heangacha geolbhaigh, líonta fostúcháin nó líonta traimlí, le doruithe grinneallsocraithe, spiléir, sruthdhoruithe, doruithe láimhe agus trealamh díreoige, nó gléasanna iascaireachta comhchosúla éighníomhacha eile i limistéir inar lú ná 20 méadar doimhneacht an uisce de réir na gcomhordanáidí ar an gcairt loingseoireachta oifigiúil arna heisiúint ag na húdaráis náisiúnta inniúla. Áiritheoidh máistrí na soithí iascaireachta sin go bhféadfaidh údaráis rialúcháin an Bhallstáit faireachán a dhéanamh ar a ngníomhaíochtaí iascaireachta am ar bith.
 Speiceas:
 an trosc
 Limistéar:
 Foranna 22-24
 Gadus morhua
 (COD/3BC+24)
 an Danmhairg
 1 481
 (1)(2)
 an Ghearmáin
 725
 (1)(2)
 an Eastóin
 33
 (1)(2)
 an Fhionlainn
 29
 (1)(2)
 an Laitvia
 123
 (1)(2)
 an Liotuáin
 80
 (1)(2)
 an Pholainn
 396
 (1)(2)
 an tSualainn
 528
 (1)(2)
 an tAontas
 3 395
 (1)(2)
 TAC
 3 395
 (1)(2)
 TAC anailíseach
 Ní bheidh feidhm ag Airteagal 3(2) agus (3) de Rialachán (CE) Uimh. 847/96.
 Ní bheidh feidhm ag Airteagal 4 de Rialachán (CE) Uimh. 847/96.
 __________
 (1) I bhForoinn 24 le haghaidh foghabhálacha amháin. Ní cheadaítear iascaigh dhírithe faoin gcuóta seo i bhForoinn 24.
 De mhaolú ar an gcéad mhír, féadfar oibríochtaí iascaireachta ar chun críche imscrúduithe eolaíocha iad, agus chun na críche sin amháin, a dhíriú ar an trosc ar choinníoll go ndéanfar na himscrúduithe céanna go hiomlán i gcomhréir leis na coinníollacha a leagtar amach in Airteagal 25 de Rialachán (AE) 2019/1241.
 De mhaolú ar an gcéad mhír, ceadófar iascaireacht an chuóta seo i bhForoinn 24 do shoithí iascaireachta de chuid an Aontais ar lú a bhfad iomlán ná 12 mhéadar a bhíonn ag iascaireacht le heangacha geolbhaigh, líonta fostúcháin nó líonta traimlí, le doruithe grinneallsocraithe, spiléir, sruthdhoruithe, doruithe láimhe agus trealamh díreoige, nó gléasanna iascaireachta comhchosúla éighníomhacha eile i limistéir atá suas le sé mhuirmhíle arna dtomhas ó na bonnlínte inar lú ná 20 méadar doimhneacht an uisce de réir na gcomhordanáidí ar an gcairt loingseoireachta oifigiúil arna heisiúint ag na húdaráis náisiúnta inniúla. Áiritheoidh máistrí na soithí iascaireachta sin go bhféadfaidh údaráis rialúcháin an Bhallstáit faireachán a dhéanamh ar a ngníomhaíochtaí iascaireachta am ar bith.
 (2) Beidh toirmeasc ar iascaireacht an chuóta seo i bhForanna 22 agus 23 ón 1 Eanáir go dtí an 31 Márta, agus i bhForoinn 24 ón 1 Bealtaine ón 31 Lúnasa.
 De mhaolú ar an gcéad mhír, féadfar tabhairt faoi oibríochtaí iascaireachta ar chun críche imscrúduithe eolaíocha iad, agus chun na críche sin amháin, ar choinníoll go ndéanfar na himscrúduithe céanna go hiomlán i gcomhréir leis na coinníollacha a leagtar amach in Airteagal 25 de Rialachán (AE) 2019/1241.
 De mhaolú ar an gcéad mhír, ní bheidh feidhm ag an tréimhse choiscthe sin maidir le soithí iascaireachta de chuid an Aontais ar lú a bhfad iomlán ná 12 mhéadar agus a mbíonn siad ag iascaireacht le heangacha geolbhaigh, líonta fostúcháin nó líonta traimlí, le doruithe grinneallsocraithe, spiléir, sruthdhoruithe, doruithe láimhe agus trealamh díreoige, nó gléasanna iascaireachta comhchosúla éighníomhacha eile i bhForanna 22 agus 23 i limistéir inar lú ná 20 méadar doimhneacht an uisce de réir na gcomhordanáidí ar an gcairt loingseoireachta oifigiúil arna heisiúint ag na húdaráis náisiúnta inniúla, agus i bhforoinn 24 i limistéir suas le sé mhuirmhíle arna dtomhas ó na bunlínte inar lú ná 20 méadar doimhneacht an uisce de réir na gcomhordanáidí ar an gcairt loingseoireachta oifigiúil arna heisiúint ag na húdaráis náisiúnta inniúla. Áiritheoidh máistrí na soithí iascaireachta sin go bhféadfaidh údaráis rialúcháin an Bhallstáit faireachán a dhéanamh ar a ngníomhaíochtaí iascaireachta am ar bith.
 Speiceas:
 an leathóg
 Limistéar:
 Uiscí an Aontais i bhForanna 22-32
 Pleuronectes platessa
 (PLE/3BCD-C)
 an Danmhairg
 4 939
 an Ghearmáin
 549
 an Pholainn
 1 034
 an tSualainn
 372
 an tAontas
 6 894
 TAC
 6 894
 TAC anailíseach
 Beidh feidhm ag Airteagal 6 den Rialachán seo.
 Speiceas:
 an bradán Atlantach
 Limistéar:
 Uiscí an Aontais i bhForanna 22-31
 Salmo salar
 (SAL/3BCD-F)
 an Danmhairg
 19 582
 (1)
 an Ghearmáin
 2 179
 (1)
 an Eastóin
 1 990
 (1)(2)
 an Fhionlainn
 24 417
 (1)
 an Laitvia
 12 455
 (1)
 an Liotuáin
 1 464
 (1)
 an Pholainn
 5 940
 (1)
 an tSualainn
 26 469
 (1)
 an tAontas
 94 496
 (1)
 TAC
 Ní bhaineann le hábhar
 TAC réamhchúraim
 Ní bheidh feidhm ag Airteagal 3(2) agus (3) de Rialachán (CE) Uimh. 847/96.
 Ní bheidh feidhm ag Airteagal 4 de Rialachán (CE) Uimh. 847/96.
 __________
 (1) Arna shloinneadh i dtéarmaí líon éisc aonair.
 (2) Coinníoll speisialta: a bhféadfar suas le 25 % agus 500 eiseamal den chuóta seo a iascach in uiscí an Aontais i bhForoinn 32 (SAL/*3D32)
 Speiceas:
 an bradán Atlantach
 Limistéar:
 Uiscí an Aontais i bhForanna 32
 Salmo salar
 (COD/3D32)
 an Eastóin
 893
 (1)
 an Fhionlainn
 7 821
 (1)
 an tAontas
 8 714
 (1)
 TAC
 Ní bhaineann le hábhar
 TAC réamhchúraim
 __________
 (1) Arna shloinneadh i dtéarmaí líon éisc aonair.
 Speiceas:
 an salán
 Limistéar:
 Uiscí an Aontais i bhForanna 22-32
 Sprattus sprattus
 (SPR/3BCD-C)
 an Danmhairg
 20 730
 an Ghearmáin
 13 133
 an Eastóin
 24 072
 an Fhionlainn
 10 851
 an Laitvia
 29 073
 an Liotuáin
 10 517
 an Pholainn
 61 697
 an tSualainn
 40 074
 an tAontas
 210 147
 TAC
 Ní bhaineann le hábhar
 TAC anailíseach
 Beidh feidhm ag Airteagal 6 den Rialachán seo.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
4.8.2007
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 183/12
 Sentenza della Corte (Prima Sezione) 21 giugno 2007 (domanda di pronuncia pregiudiziale proposta dal College van Beroep voor het bedrijfsleven — Paesi Bassi) — Stichting ROM-projecten/Staatssecretaris van Economische Zaken
 (Causa C-158/06) (1)
 (Fondi strutturali - Restituzione di un aiuto comunitario in caso di irregolarità - Mancata pubblicazione e comunicazione dei requisiti per la concessione dell'aiuto - Ignoranza del beneficiario - Buona fede - Certezza del diritto - Effettività - Art. 10 CE)
 (2007/C 183/20)
 Lingua processuale: l'olandese
 Giudice del rinvio
 College van Beroep voor het bedrijfsleven
 Parti nella causa principale
 Ricorrente: Stichting ROM-projecten
 Convenuto: Staatssecretaris van Economische Zaken
 Oggetto
 Domanda di pronuncia pregiudiziale — College van Beroep voor het bedrijfsleven — Interpretazione dell'art 6 della decisione della Commissione 16 ottobre 1995, C(95) 1753, relativa alla concessione di un contributo del Fondo europeo di sviluppo regionale (FESR) e del Fondo sociale europeo (FSE) per un programma operativo nell'ambito dell'iniziativa comunitaria PMI a favore delle zone interessate dagli obiettivi nn. 1 e 2 nei Paesi Bassi — Disposizione incondizionata e precisa, che produce effetti diretti, opponibile al beneficiario finale — Interpretazione dell'art. 38, n. 1, lett. h), del regolamento (CE) del Consiglio 21 giugno 1999, n. 1260, recante disposizioni generali sui Fondi strutturali (GU L 161, pag. 1) — Mancata ripetizione, a seguito di irregolarità, nei confronti di un beneficiario non informato della decisione della Commissione.
 Dispositivo
 Qualora i requisiti per la concessione di un contributo finanziario accordato dalla Comunità a uno Stato membro siano enunciati nella decisione di concessione, ma non siano stati pubblicati, né comunicati da tale Stato membro al beneficiario finale del contributo, il diritto comunitario non osta a che venga applicato il principio di certezza del diritto al fine di escludere il rimborso, da parte del detto beneficiario, degli importi indebitamente versati, a condizione che sia provata la buona fede di tale beneficiario. In tal caso lo Stato membro interessato può essere considerato finanziariamente responsabile degli importi non recuperati al fine di rendere effettivo il diritto della Comunità ad ottenere la restituzione dell'importo del contributo.
 (1) GU C 60 dell'11.3.2006.


type: legislation

text:
 1.6.2012
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 142/30
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 462/2012 DELLA COMMISSIONE
 del 31 maggio 2012
 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di taluni ortofrutticoli
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
 visto il regolamento (CE) n. 1234/2007 del Consiglio, del 22 ottobre 2007, recante organizzazione comune dei mercati agricoli e disposizioni specifiche per taluni prodotti agricoli (regolamento unico OCM) (1),
 visto il regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 della Commissione, del 7 giugno 2011, recante modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 1234/2007 del Consiglio nei settori degli ortofrutticoli freschi e degli ortofrutticoli trasformati (2), in particolare l'articolo 136, paragrafo 1,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Il regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 prevede, in applicazione dei risultati dei negoziati commerciali multilaterali dell'Uruguay round, i criteri per la fissazione da parte della Commissione dei valori forfettari all'importazione dai paesi terzi, per i prodotti e i periodi indicati nell'allegato XVI, parte A, del medesimo regolamento.
 (2)
 Il valore forfettario all'importazione è calcolato ciascun giorno feriale, in conformità dell’articolo 136, paragrafo 1, del regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011, tenendo conto di dati giornalieri variabili. Pertanto il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 I valori forfettari all'importazione di cui all'articolo 136 del regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 sono quelli fissati nell'allegato del presente regolamento.
 Articolo 2
 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 31 maggio 2012
 Per la Commissione, a nome del presidente
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Direttore generale dell'Agricoltura e dello sviluppo rurale
 (1) GU L 299 del 16.11.2007, pag. 1.
 (2) GU L 157 del 15.6.2011, pag. 1.
 ALLEGATO
 Valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di taluni ortofrutticoli
 (EUR/100 kg)
 Codice NC
 Codice dei paesi terzi (1)
 Valore forfettario all'importazione
 0702 00 00
 AL
 87,5
 MA
 66,7
 TR
 75,8
 ZZ
 76,7
 0707 00 05
 MK
 53,3
 TR
 126,8
 ZZ
 90,1
 0709 93 10
 TR
 100,9
 ZZ
 100,9
 0805 50 10
 TR
 59,0
 ZA
 80,4
 ZZ
 69,7
 0808 10 80
 AR
 114,9
 BR
 84,6
 CA
 161,4
 CL
 98,5
 CN
 87,3
 NZ
 145,0
 US
 182,9
 UY
 67,3
 ZA
 101,6
 ZZ
 115,9
 0809 29 00
 US
 577,9
 ZZ
 577,9
 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal regolamento (CE) n. 1833/2006 della Commissione (GU L 354 del 14.12.2006, pag. 19). Il codice «ZZ» corrisponde a «altre origini».


type: other

text:
Kardlapozás, mint közigazgatási döntés - Sógorom, a zugügyvéd
 Árpád-sáv mint súlyosbító körülmény
 2006. október 24. - zugügyvéd
 A Zugügyvéd talált egy érdekes jogesetet (EBH2004. 1162) a tüntetések feloszlatásával kapcsolatban. A jogeset szerint a rendőrség és a szétzavart tüntetők közötti jogviszony közigazgatási jogviszony. A feloszlatásról a rendőrség az ügy természeténél fogva nem hozhat az államigazgatási eljárás általános szabályairól foglaltaknak megfelelő formális közigazgatási határozatot, azonban az írásba foglalt határozathozatal hiánya a rendőrség hatósági jogkörében hozott közigazgatási döntés jellegén nem változtat. Akinek nem tetszik, mehet pereskedni.
 K. Z. 2002. július 1-jétől július 7-ig tartott folyamatosan demonstrációt, tiltakozásul az országgyűlési képviselők választásán leadott szavazócédulák megsemmisítése ellen a Kossuth téren a bejelentésben írt és a rendőrhatósággal egyeztetett módon. A rendezvény helyszíne a Rákóczi-szobor melletti 150 m2, kordonráccsal elkerített terület volt.
 2002. július 4-én az Erzsébet hídon a reggeli órákban az előre be nem jelentett tüntetést a rendőrség feloszlatta. A feloszlatott tüntetés résztvevőinek egy része ezt követően a Kossuth térre ment, s ezenkívül egyre nagyobb számban gyűltek össze emberek a Kossuth tér Vértanúk tere felőli részén, a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium árkádjai alatt, valamint az épülettel szemben lévő területen. Így 13 órakor a tüntetők nagy száma miatt a gépkocsiforgalom, a trolibusz- és a villamosközlekedés is megszűnt. A készenléti rendőrség rendőreinek kivonulása és többszöri felszólítása után 20 óra 45 perckor befejeződött a Kossuth téren összegyűlt tömeg feloszlatása, amely közben a rendőrség a felperesekkel szemben is intézkedett.
 A felperesek keresetükben annak megállapítását kérték, hogy a Kossuth téren tartott tüntetés feloszlatása jogellenes volt. Az I. és III. r. felperes, valamint a város különböző pontjairól - így az Erzsébet hídról is - érkező emberek a Kossuth téren korábban bejelentett rendezvényre érkeztek, és ahhoz csatlakozva tiltakoztak a szavazatok megsemmisítése ellen, követelve a szavazatok újraszámlálását.
 Az elsőfokú bíróság ítéletével a felperesek keresetét elutasította. Megállapította, hogy a tüntetés feloszlatása a gyülekezési jogról szóló 1989. évi III. törvény (a továbbiakban: Gyt.) 14. §-ának (1) bekezdése alapján jogszerű volt, mert az engedélyezett rendezvényhez való csatlakozás esetében is megvalósultak a feloszlatásnak a Gyt. 7. §-a a) és b) pontjának megsértésén alapuló feltételei.
 A felperesek fellebbezése folytán eljárt Fővárosi Bíróság az ítéletet helyes indokai alapján az 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 254. §-ának (3) bekezdésére utalással helybenhagyta. Kifejtette, hogy abban az esetben is, ha elfogadható lett volna, hogy a felperesek és a tömeg K. Z. demonstrációjához csatlakozott, a rendezvény mérete, jellege és számaránya miatt a Gyt. 7. §-ának a) és b) pontjában foglaltaktól való lényeges eltérés alapot adott a tüntetés feloszlatására. Módosította azonban az elsőfokú bíróság megállapítását annyiban, hogy a bejelentés nélküli tüntetés konkrét célja és napirendje megállapítható volt, a demonstráció tiltakozás volt az országgyűlési választások eredménye és a szavazólapok megsemmisítése ellen. A másodfokú ítélet indokolása szerint a bejelentett tüntetéstől eltérő nagyobb létszám nem szükségszerűen vezet a tüntetés feloszlatására, azonban jelen esetben a résztvevők száma a bejelentett várható 500 főnek a sokszorosa volt, így az eltérés nem volt jelentéktelen.
 A jogerős ítélet ellen a felperesek nyújtottak be felülvizsgálati kérelmet, amelyben annak hatályon kívül helyezése mellett kérték a tüntetés feloszlatása jogellenességének megállapítását. Álláspontjuk az volt, hogy az ítélet megsértette a Gyt. 7. §-ának a) és b) pontjában foglaltakat, és 14. §-ának (1) bekezdését, mert az ott írtakat megszorítóan értelmezve a már folyamatban lévő tüntetéshez való csatlakozást nem kellett előzetesen bejelenteni. A helyes jogértelmezés alapján a bejelentett tüntetés helyszínétől való eltérés sem volt megállapítható. Sértette a jogerős ítélet, továbbá a Gyt. 1. és 2. §-át, valamint az 1993. évi XXXI. törvénnyel kihirdetett, az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló Rómában 1950. november 4-én kelt Egyezmény 11. Cikkét.
 A Pp. 275. §-ának (2) bekezdése értelmében a Legfelsőbb Bíróság a jogerős ítéletet a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálhatja felül, kivéve, ha a pert a tárgyalás alapján megszünteti, vagy ha a határozatot hozó bíróság nem volt szabályszerűen megalakítva, vagy ha a határozatot törvény által kizárt bíró hozta meg.
 A Gyt., amelyet az Országgyűlés 1989. január 24-én fogadott el, garanciákat nyújt a gyülekezési jog szabad gyakorlására, másrészt biztosítja e jog törvénysértő gyakorlásával szembeni jogszerű hatósági fellépést. Ennek megfelelően I. fejezetében az általános rendelkezések között 1. §-ában kimondja, hogy a gyülekezési jog mindenkit megillető alapvető szabadságjog, amelyet a Magyar Köztársaság elismer és biztosítja annak szabad gyakorlását. A 2. §-ának (3) bekezdése szerint pedig a gyülekezési jog gyakorlása nem valósíthat meg bűncselekményt, vagy bűncselekmény elkövetésére való felhívást, valamint nem járhat mások jogainak és szabadságának sérelmével. A törvény a II. fejezetében a rendezvény szervezésének szabályait, míg a III. fejezetében - a 8-14. §-aiban - a rendezvény megtartásának szabályait állapítja meg.
 Ha a rendőrség indokolatlanul vagy visszaélésszerűen tiltotta meg, illetve oszlatta fel a tüntetést, a Gyt. 9. §-ának (1) bekezdése és 14. §-ának (1) bekezdése biztosítja a rendőri intézkedés elleni megfelelő jogorvoslat lehetőségét. A rendőrség a Gyt. 8. §-ának (1) bekezdése alapján a rendezvénynek a bejelentésben megjelölt helyszínen vagy időben való megtartását megtilthatja, eljárására a (3) bekezdés szerint az államigazgatási eljárás általános szabályai irányadóak és a 9. § alapján lehet kérni az államigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát, amelyről a bíróság nemperes eljárásban, ülnökök közreműködésével, szükség esetén a felek meghallgatása után határoz; ha a kérelemnek helyt ad, hatályon kívül helyezi a rendőrség határozatát, ellenkező esetben a kérelmet elutasítja.
 Ebben az esetben a bíróság nemperes eljárására, mivel az eltérő jogszabályi rendelkezésből más nem következik, a 105/1952. (XII. 28.) MT rendelet 13. §-ának (3) bekezdése alapján a Pp. szabályait kell megfelelően alkalmazni. A nemperes eljárásra ezért a Pp. 324. §-ának (1) bekezdése értelmében a Pp. I-XIV. fejezetének rendelkezései alkalmazandók a XX. fejezetben foglalt eltérésekkel. A 324. §-a (2) bekezdésének a) pontja értelmében a fejezet alkalmazásában közigazgatási határozat a rendőrhatósági határozat, melynek bírósági felülvizsgálata és a nemperes eljárás lefolytatása a Pp. 23. §-a (1) bekezdésének i) pontja alapján a megyei (fővárosi) bíróság hatáskörébe tartoznak.
 A rendezvény megtartásával kapcsolatos szabályokhoz szorosan kapcsolódik a rendezvény feloszlatásának elrendelése a Gyt. 14. §-ának (1) bekezdése alapján. Eszerint, ha a gyülekezési jog gyakorlása a 2. §-ának (3) bekezdésébe ütközik, vagy a rendezvényen részt vevők fegyveresen, illetőleg felfegyverkezve jelennek meg, továbbá, ha a bejelentéshez kötött rendezvényt bejelentés nélkül a 7. § a) és b) pontjában foglaltaktól eltérően, vagy tiltó határozat ellenére tartanak, a rendőrség a rendezvényt feloszlatja. Ennek során a rendőrség hatósági jogkörében jár el, vizsgálnia és mérlegelnie kell a 7. § a) és b) pontjában foglaltakat, azt, hogy a rendezvényt a bejelentésben megjelölt időponttól, helyszíntől, útvonaltól, céltól, vagy napirendtől eltérően tartották-e meg. A paragrafushoz fűzött törvényi indokolás szerint a feloszlatás olyan hatósági intézkedés, amely korlátozza, illetőleg meg is akadályozhatja a gyülekezési jog gyakorlását. Ezért feltétlenül jogorvoslati lehetőséget kell biztosítani a rendezvény valamennyi résztvevője számára annak érdekében, hogy a bíróság felülvizsgálhassa a feloszlatás elrendelésének jogszerűségét. Ezt tartalmazza a 14. §-ának (3) bekezdése, amely szerint a feloszlatástól számított 15 nap alatt lehet pert indítani a feloszlatás jogellenességének megállapítása iránt. Az indokolás a továbbiakban megállapítja „A bíróság eljárására a Pp. XX. fejezetében foglalt rendelkezések (az államigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálata iránti perek) az irányadók.”
 Mindebből következően a felek közötti jogviszony közigazgatási jogviszony, ezért a közigazgatási szervként eljáró rendőrhatóság intézkedése, a rendezvény feloszlatása jogellenességének megállapítása iránti per nem a Pp. 123. §-a alapján benyújtott, megállapítási keresetet elbíráló per. A Gyt. 14. §-ának (1) bekezdése a rendőrség olyan hatósági intézkedését szabályozza, amelyről a rendőrség az ügy természeténél fogva nem hozhat az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) és a rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvényben (a továbbiakban: Rtv.) foglaltaknak megfelelő formális közigazgatási határozatot, azonban az írásba foglalt határozathozatal hiánya a rendőrség hatósági jogkörében hozott közigazgatási döntés jellegén nem változtat. A Gyt. az egyéb rendőri intézkedés ellen a felettes szervhez benyújtandó panasz helyett, melyet az Áe. szabályainak is megfelelő határozattal másodfokon bírálnak el, a közvetlen bírósághoz fordulás lehetőségét szabályozza.
 Jogrendszerünkben nem ismeretlen a nem határozati formákban megjelenő szóbeli döntésen vagy más intézkedésen alapuló határozat.
 A Legfelsőbb Bíróság 1/1999. számú közigazgatási jogegységi határozata szerint a felettes rendőri szerv vezetőjének a panasz elbírálása tárgyában az Rtv. 93. §-ának (3) bekezdése alapján másodfokon hozott határozata a Pp. 324. §-a (2) bekezdésének a) pontja szerint - a bíróság által felülvizsgálható - hatósági államigazgatási ügyben hozott határozat. A jogegységi határozat indokolása szerint az adott esetben a rendészeti feladatot ellátó rendőri szerv és az intézkedést sérelmező személy között közigazgatási jogviszony jön létre, az Rtv. 92. §-a panasz benyújtása útján a nem határozati formában megvalósuló rendőrhatósági intézkedés ellen biztosít jogorvoslatot.
 A kifejtettek alapján a Legfelsőbb Bíróság megállapította, hogy a Gyt. 14. §-ának (3) bekezdése alapján indítható per nem a Pp. 123. §-ára alapított megállapítási per, hanem olyan közigazgatási megállapítási per, amelyre a közigazgatási perekre vonatkozó eljárási és hatásköri szabályok az irányadók.
 A kifejtettek tekintettel a Legfelsőbb Bíróság a Pp. 275. §-ának (2) bekezdése értelmében a felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem korlátaira tekintet nélkül a pert a Pp. 275. §-ának (2) bekezdése, a Pp. 275/B. §-a szerint alkalmazandó 251. §-ának (1) bekezdése, 157. §-ának a) pontja, 130. §-a (1) bekezdésének b) pontja alapján megszüntette, a jogerős ítéletet az elsőfokú bíróság ítéletére is kiterjedően hatályon kívül helyezte, és a 129. §-ának (1) bekezdése alapján a keresetlevelet a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező Fővárosi Bírósághoz tette át. (Legf Bír. Kfv. II. 39.016/2004. sz.)
 Megjelent: Legfelsőbb Bíróság Határozatainak Hivatalos Gyűjteménye 2004/2.
 Jóska, Dezső, és a tulajdon védelme
 Riporter és lincselés
 https://zugugyved.blog.hu/api/trackback/id/tr3216609
 JP · http://hemar.freeblog.hu/ 2006.10.25. 09:26:52
 Ezek szerint az 1952. évi, (népi) demokratikus törvények szerint lehet jogszerűen békés tüntetőket (is) kardlapoztatni. Aha, most már értem.
 fghjk12345 2006.10.25. 10:37:49
 Nyomozást rendelt el szerdán a Budapesti Nyomozó Ügyészség a Magyar Nemzet fotósának feljelentése nyomán. A lap fotósa a szombaton az Újpest-Fehérvár labdarúgó-mérkőzés után történtek miatt, rendőri túlkapás ügyében tett feljelentést, amit a Budapesti Rendőr-főkapitányság az ügyészségre továbbított. "A feljelentés alapján a Budapesti Nyomozó Ügyészség a mai nap folyamán bántalmazás hivatalos eljárásban vétség gyanúja miatt nyomozást rendelt el" - közölte Morvai Attila. A szóvivő elmondta, hogy a nyomozás törvényben biztosított ideje két hónap, ami szükség esetén meghosszabbítható.
 Alapos vizsgálatot kért az országos rendőrfőkapitánytól az ügyvezető belügyminiszter, aki a Klubrádiónak adott szerdai nyilatkozatában nem zárta ki annak lehetőségét, hogy a rendőrség bocsánatot fog kérni.
 Az SZDSZ szerdán azonnali vizsgálat indítására kérte az ügyvezető belügyminisztert, és bocsánatkérésre szólította fel a fotós ellen fellépő rendőröket. Az SZDSZ közleményében leszögezi: elfogadhatatlan a hatáskörüket súlyosan túllépő rendőrök magatartása. "Egy demokráciában sem a belügyminiszter, sem a rendőrség nem hagyhatja szó nélkül az ilyen incidenseket" - áll a közleményben. A közlemény az állampolgári jogok biztosa állásfoglalásához kapcsolódóan leszögezi: olyan rendőri vélemény, amely szerint "semmi dolga egy fotósnak ott, ahol rendőrök próbálnak megfékezni dühös szurkolókat", utoljára a nyolcvanas évek államszocializmusában maradhatott következmény nélkül.
 Az igazságügyi és rendészeti miniszterjelölt egyelőre nem tervez változásokat a rendőrség személyi vezetésében, Petrétei József szerdai parlamenti meghallgatásán az alkotmányügyi bizottságban azt mondta, hogy ez csak alkalmatlanság esetén indokolt. A rendészet miniszteri vezetés alatt áll majd - közölte a jelenlegi igazságügyi, illetve a létrehozandó Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium élére jelölt politikus, hozzátéve, hogy a területen az emberi jogi megoldásokat részesíti majd előnyben, és ha szükséges ennek megfelelően kezdeményezi a joganyag átalakítását. A rendőrségi törvény meglehetősen elavult, módosításra szorul, csakúgy, mint a rendőrség belső normái. A gyülekezési jognál is rendkívül fontos az emberi jogi szempont erősítése - mondta a miniszterjelölt.
 TASZ: Az ilyen akciókért a belügyminiszter politikai felelősséggel tartozik
 Tiltakozását fejezi ki az esettel kapcsolatban a Társaság a Szabadságjogokért (TASZ) jogvédő szervezet is. A TASZ sajtóközleményében leszögezi: elfogadhatatlan a nyilvánosságot tájékoztató, munkájukat végző fotóriporterek elleni erőszak egy nyitott, demokratikus társadalomban. A közterületen folytatott rendőri akciók esetében a fényképezés bármilyen korlátozása a rendőri munka feletti kontroll ellehetetlenítése.
 A szervezet elfogadhatatlannak tartja, hogy a rendőrség ismét a jogi fogalomként nem létező „műveleti terület” fogalommal magyarázza az akció brutalitását. Jogállamban jogalkalmazók nem ködös, és kizárólag általuk használt kifejezéseket használnak egy-egy intézkedés utólagos indokolására, hanem jogszabályokban meghatározott és ellenőrizhető kifejezéseket – olvasható a TASZ közleményében. Álláspontuk szerint azok a rendőrök, akik nem tudnak megkülönböztetni egy fotóriportert a randalírozó futballhuligánoktól, alkalmatlanok bármilyen rendőri munkára.
 Az ilyen akciókért az elmúlt évek során a rendőrség irányítását és kontrollját kritikán aluli szinten megvalósító belügyminiszter másra nem hárítható politikai felelősséggel tartozik – fogalmaz közleményében a TASZ, amely követeli, hogy a szombati eseményeket a büntetőeljárások mellett haladéktalanul vizsgálják ki szakmai szempontból is.
 Virág et. 2006.10.25. 10:59:40
 A "műveleti terület" rendőrzsargon. Ettől még létezik az intézmény, csak a jogszabályban nincs így nevesítve.
 Rtv. "37. § A rendőr az önveszélyes állapot vagy a személyeket, illetőleg az anyagi javakat közvetlenül fenyegető veszélyhelyzet megszüntetése érdekében
 e) területet lezárhat, és megakadályozhatja, hogy oda bárki belépjen vagy onnan távozzék, illetőleg az ott tartózkodókat távozásra kötelezheti."
 fghjk12345 2006.10.25. 11:05:49
 ... illetőleg az ott tartózkodó békés embereket agyba-főbe verheti (egyébként anélkül, hogy 'távozásra kötelezné', hiszen több embert is egyszerűen csak összevertek és otthagytak, semmiféle műveleti területről nem távolították el őket).
 Virág et. 2006.10.25. 11:07:23
 Természetesen nem. Én nem konkrét esetet véleményeztem, hanem a "műveleti területet", mint fogalmat tisztáztam.
 fghjk12345 2006.10.25. 11:13:13
 Igazad van, csak sajnos a Gergényi úgy használja ezt a fogalmat, hogy műveleti terület: az a terület, ahol senkinek semmi joga nincs, és ahol a rendőr bárkivel bármit megtehet, hiszen az illető jogtalanul tartózkodik ott.
 Virág et. 2006.10.25. 11:14:44
 Most miről is beszélünk? A blog témájáról, az általad leírt esetről vagy a 23-i eseményekről?
 fghjk12345 2006.10.25. 11:30:54
 Tényleg eltértem a témától, aminek az az oka, hogy tök érdektelen, hogy a Pp. XX.fejezete vagy az általános szabályok szerint kell-e eljárnia a bíróságnak. Szerintem ez az égvilágon senkit nem érdekel. Az általam leírt eset meg ugyanaz, mint ami okt. 23-án sokakkal történt, bár valóban OFF.
 Virág et. 2006.10.25. 11:36:54
 Nem gond, hogy off (nekem legalábbis), csak nem tudtam, hogy miről beszélünk.
 A téma amúgy tényleg száraz és elég érdektelen. Kellene Zugügyvédnek egy "jogszerű volt-e a rendőri intézkedés 23-án" témájú blogot kitennie. Fél nap alatt lenne vagy 200 hozzászólás, az biztos.
 hamiska 2006.10.25. 21:02:03
 Annyira talán nem is érdektelen, már ha azt nem tartjuk érdektelennek, hogy Révész Máriusz szerint megsértették a mentelmi jogát, amikor őt is oszlatták egy picit.
 A mentelmi jog ugyanis – sok országgyűlési képviselő (mindegy melyik pártból) képzeteivel ellentétben – nem törvényen felettiséget jelent, hanem csak annyit, hogy a képviselő nem vonható felelősségre leadott szavazata miatt, büntető vagy szabálysértési eljárást csak az Országgyűlés előzetes hozzájárulásával lehet indítani ellene, őrizetbe venni csak tettenérés esetén lehet.
 A jogszabályok ugyanúgy vonatkoznak a képviselőkre is és a fenti kivételekkel ugyanúgy kényszeríthetők betartásukra is, ahogy a mentelmi joggal nem rendelkezőkre.
 Ha tehát a tömegoszlatás közigazgatási határozat, a rendőri felszólításnak az OGY képviselő is köteles engedelmeskedni, mentelmi jogra nem hivatkozhat. Ha nem engedelmeskedik, kényszerítőeszközt is lehet vele szemben használni a közigazgatási határozat teljesítése érdekében. Ugyanolyan ez, hogy a mentelmi jog az sem teszi lehetővé, hogy pl. házat építsen építési engedély nélkül.
 Cpt. Flint 2006.10.25. 21:58:29
 Ha jól tudom, már nincs Áe., hanem Ket. van. Bár gondolom ez a lényegen nem változtat.
 fghjk12345 2006.10.26. 08:48:19
 Na jó, mégis érdekel a téma :)
 Szóval a mentelmi jog szerintem sem sérült. A tömegoszlatás elrendelése vagy annak elrendelése, hogy könnygázt alkalmaznak, tényleg közig. határozat. Közig határozat az is, ha a rendőr felszólít vkit, hogy hagyja el a "műveleti területet". De az, hogy összeverek valakit, az nem közig határozat, és nem a határozat kikényszerítése. Az sima bűncselekmény, lásd a fenti példát a fotósról.
 hamiska 2006.10.26. 09:00:48
 Persze, ez egyáltalán nem vitás. Erre csak azért nem tértem ki, mert szigorúan a blog témájához akartam ragaszkodni. Révész Máriuszt nem mint képviselőt, hanem mint mezei állampolgárt megilleti a jog, hogy ha sérelmére bűncselekményt követtek el, a bűnöst felkutassák és megbüntessék.
 okostojás 2006.10.26. 09:42:26
 Mi lehetett Révész Máriusz célja?
 Regina 2006.10.26. 13:46:03
 Révész Máriusz nem először hazudik nyílt színen. Természetesen a fején lőtt seb vicc volt. Már nincs rajta a kötés. A lapockacsont törés is kamu volt. Hepciáskodott a rendőrökkel és kapott kettőt tomfával. Egyet a fejére - horzsolás keletkezett - egyet a kulcscsontjára, ezért felkötötték a karját. Majd mentővel bevitette magát a Honvéd kórházba és előadta a meséjét a TV-nek. Neki korábban is voltak hasonló viccei. Hivatkozik mentelmi jogára, ami a mentelmi bizottságra tartozik hamis vád esetére. Én szeretném látni a rtg felvételt csontsérülésről. Mellesleg a rtg orvosnő ukrán nemzetiségi... Nem véletlenül nem interjuvolták meg a doktornőt :)
 Opus Dei 2006.10.26. 13:50:28
 ja aki rögtön leadta neked az infot, hogy ide tudjad irni:)
 okostojás 2006.10.26. 18:26:32
 Azért tettem fel a kérdést, mert a riportokból számomra nem derült ki, hogy egyáltalán mit akart. A tévében először azt mondta, hogy semmire sem emlékszik, de közben úgy látszik, beszélt valakivel és már megjavult az emlékezete.
 Regina 2006.10.26. 18:38:43
 Természetesen a kérdésedre Révész Máriusz fogja megadni a választ. Biztos vagyok benne, hogy kiderül. Mi a célja? Én csak tippelek: "Gyurcsány takarodj!" Beperelni, beperelni!
 Nagyon sajnálom, hogy bekapcsolódtam olyan beszélgetésekbe, vitákba, amelyekbe eredetileg nem volt szándékomban. Én az ügyemben keresek fogódzkodót, segítőt. "ZUGÜGYVÉDET". Számomra elment a téma politikai irányba, amit nem sajnálok. De én is itt élek, nem maradhatok ki!
 Regina 2006.10.26. 18:46:11
 Az orvosnő nem tudja, hogy én visszaéltem az információval. Mivel maga az érintett tette közzé a médiában a "vele történteket", úgy gondolom, hogy ráutalt arra, hogy nem tart igényt a titoktartásra. Egyébként az osztályos főorvos is nyilatkozott, csak azt a média elhallgatta... De ha megnézitek a "gyors egészségjavulást" magatokban is kétely merül fel Révész Máriusz igazmondásáról.
 Regina 2006.10.26. 18:50:34
 Bűntetőperemben tapasztaltam, hogy vannak emberek, akik olyan plépofával hazudnak, hogy elképesztő. Vaszjához viszonyítva RM kiscserkész, de szavánfogható. Csak legyen, aki szaván akarja fogni! Tegye meg vallomását RM poligráffal! (30000 forint)
 Regina 2006.10.26. 21:21:48
 Opus Dei, okostojás:
 Már látható fotók vannak az index.hu-n. Egy angol fotós képei. Látható, hogy RM feje véres, de eszméletvesztésről, törésről, lőtt sebről szó sincs. Ja, és nincs a kezében a képviselői igazolványa sem. Nem az Astoriánál történt, hanem a Libri bolt előtt. Az valamivel odébb van. A vérzés nyomokból nem lőtt sebre következtetek és nem lapockacsont törésre... Ha ezeket a fotókat az ügyész komolyan veszi, akkor nincs vád! Ugyanis egyedül RM állítja, hogy úgy történt, a fényképek szerint másképp történt. Innentől a bírótól függ, magánvádlóként elfogadja-e RM-et. Mondja el más is a véleményét!
 Opus Dei 2006.10.26. 22:13:31
 Regina: rendben van, de mondjuk arra mi az esély hogy a balos média elhallgatja? semmi:)
 malacful 2006.10.26. 22:39:11
 Szerintem a Revesz Mariusz ugy, ha igaz, hogy csusztatott, visszauthet. Pedig pont hazudott eleget a rendorseg, meg onceluan brutalis volt civilekkel. Elkene minden hiteles tortenet. Ha valoban a rendorok uteseitol borult verbe a feje, akkor engem nem erdekelne, hogy gumilovedek volt vagy samfa. Levertek es ez ellen jogosan tiltakozhat
 okostojás 2006.10.28. 10:14:33
 Regina: Örülök, hogy csatlakoztál. Igazi zugügyvéd szeret is mindenbe beleszólni:)
 Megelőlegezném, ha Révész Máriuszról kiderül, hogy csak pár kisebb sérülés érte, akkor az lesz a válasz, hogy nem hazudott, de RM nem orvos így nem is tudhatta pontosan mi a baja. Standard megoldás. A dolognak a verés jogossága szempontjából amúgy sincs jelentősége, a hangulatkeltési szerepét meg már betöltötte. Jellemzően orbános megoldás. Először nagyot mondani, kihasználni a pillanatot, hiszen mire a tények kiderülnek addigra a legtöbben már azt is elfelejtik miről volt szó. A legfanatikusabbakat pedig a tények úgysem érdeklik. Ki figyelte meg pl. Deutsch anyját?
 kovácske 2006.10.29. 12:32:39
 továbbra is szörnyen zavar két jelenség: az első az, hogy egyes tüntetők, szervezők, tüntetések a jog határán túllépnek, illetve esetenként visszaélnek a törvényben megfogalmazott jogukkal. a második, hogy a hatóságok (elsősorban a rendőrség) a fenti jogsértések elleni fellépés során SZINTÉN egyes esetekben túllépi a jog adta kereteket, illetve visszaél a törvényben megfogalmazott lehetőségeivel. az elsőre nem hiszem, hogy külön példát kell hoznom, a másodikra emlékezhetünk némelyik rendőri intézkedésre, mint: a töntetés helyszinétől távolabb megvert, és-vagy letartóztatott emberek, rendőrjelvény viselésének elmulasztása és ez utóbbi fals magyarázata a rendőrég(i szóvivő?) részéről. alapvetően a rend és a törvények uralma teszi lehetővé, hogy békésen élhessük az életünket egymás szomszédságában. mindkét jelenség a törvények uralmába hitemet renditi meg, a második, a hatóság hibái annyival zavaróbbak, hogy a hatóságnak példa adó szerepe van, volna, ha betöltené megfelelően. nem lenne jobb, ha a törvényhozás együttműködést kezdeményezne a jogvédő szervezetekkel, mint a tasz, vagy helsinki bizottság, hogy a jövőben a hasonló helyzetek kezelése egyértelműbb, még kevesebb visszássággal járó legyen??
 nahát 2006.10.29. 12:58:39
 te ilyen informacioval visszaelo alak vagy? Hat elsullyedhetnel szegyenedben.
 nahát 2006.10.29. 12:59:33
 "az elsőre nem hiszem, hogy külön példát kell hoznom, a másodikra emlékezhetünk némelyik rendőri intézkedésre, mint: a töntetés helyszinétől távolabb megvert, és-vagy letartóztatott emberek, rendőrjelvény viselésének elmulasztása és ez utóbbi fals magyarázata a rendőrég(i szóvivő?) részéről."
 A masodikra is felesleges volt peldat hoznod, foleg ugy, hogy nem kulon pelda volt. Erdemes lenne azt is vizsgalnod, oktober 23-an ki provokalt kit.
 Engem egyebkent egy jelenseg zavar, de az nagyon. A rendorseg "nem vert meg senkit, nem hasznalt viperat.... stb."
 Regina 2006.10.29. 14:06:40
 nahát 2006.10.29. 14:34:35
 Regina, ezt mondom en is: nahat...
 Visszaelsz mas bizalmaval es erre meg buszke is vagy?
 nahát 2006.10.29. 14:50:31
 "Az orvosnő nem tudja, hogy én visszaéltem az információval."
 Nekem az is fura, hogy pont teged keresett meg ilyen informacioval az orvos, es nem mast, nem a sajtot.
 "Én szeretném látni a rtg felvételt csontsérülésről."
 "Látható, hogy RM feje véres, de eszméletvesztésről, törésről, lőtt sebről szó sincs."
 "A vérzés nyomokból nem lőtt sebre következtetek és nem lapockacsont törésre..."
 Miutan onmagadnak mondtal ellent, miert kellene latnod a rontgenfelvetelt? Hiszen rontgenszemed van, mint irtad, termeszetesen latnoki kepesseged kiegeszul orvosi vegzettsegeddel is.
 Vegezetul: ha neked olyan fix informacioid vannak a doktornotol, akkor miert kellene a verzes nyomokbol barmilyen kovetkeztetest levonnod?
 Beleestel a sajat magad altal asott godorbe :)
 Regina 2006.10.29. 17:28:04
 Félreértettél. Nem azt írtam, hogy az orvosnő megmutatja a rtg felvételt, hanem azt, hogy szeretném látni. Nekem (és nemcsak nekem, hanem hivatalosan is) dr. .... orvosnő szóban mondta, hogy nincs csontsérülése a betegnek. A te kételyed nem a tényekre vonatkoznak, hanem az én szavahihetőségemre. Szerintem te is tudod már, hogy RM "kamuzott", de velem kötözködsz. Ám tedd! De akkor miért itt a "zugügyvéd"-ben tamáskodsz? Ez nem az a szájt. Itt az "érdekes eseteket" írják, nem az esettel vagy a beíróval szembeni kételyeket. Részemről a részinformációval kapcsolatos rész lezárva. Amennyiben abban nem kételkedsz, hogy RM igazat mondott-e a TV-ben, úgy én kételkedek a te tisztánlátási igényedben. Nem azt vitattam, hogy megütötte-e a rendőr (esetleg több is), hanem azt állítottam, hogy nem úgy történt, ahogy elmondta. És csakis propaganda igénye van a hamisságnak.
 nahát 2006.10.29. 17:39:02
 Regina, nem ertettelek felre, ravilagitottam, hogy milyen "jol" kavarsz. Meg magadat is ossze tudod zavarni. Bar orulok neki, hogy ennyi idot kellett arra szannod, valami valaszt irj, amiben persze atsiklottal a lenyegen.
 Regina 2006.10.29. 17:40:06
 Malacful 2006.10.26 22:39:11 bejegyzésére utalok. Ha igazat mond: tiltakozhat. Mi azt is láttuk, amikor a fekvő emberbe többen belerúgtak. AZÉRT felelniük kell!
 nahát: Remélem, nem megy el a párbeszédünk személyeskedésbe, mert annak semmi értelme... Ez nem az a szájt!
 nahát 2006.10.29. 17:56:52
 Regina, ahogy az eddigi hozzaszolasaidat olvastam, neked azert szabad szemelyeskedni masokkal :), de nekem mindegy. Szamomra a lenyeg, hogy ugy erveltel, hogy onmagadnak mondtal ellent.


type: wikipedia

text:
Subrahmanyan Chandrasekhar [čandrasékhár] (19. října 1910 Láhaur, dnes Pákistán – 21. srpna 1995 Chicago) byl americký astrofyzik a matematik indického původu.
 Život
 Vystudoval fyziku na Presidency College v indickém Madrásu a na Cambridgeské univerzitě v Anglii. Od roku 1937 až do své smrti vyučoval na Chicagské univerzitě ve Spojených státech. Americké občanství získal v roce 1953.
 V roce 1983 obdržel Nobelovu cenu za fyziku za přínos k objasnění fyzikálních procesů při vzniku a vývoji hvězd (zejména objev a výpočet tzv. Chandrasekharovy meze, stanovující maximální možnou hmotnost bílého trpaslíka na 1,44 násobek hmotnosti Slunce).
 Jeho strýc, indický fyzik Chandrasekhara Venkata Raman, též obdržel Nobelovu cenu za fyziku v roce 1930.
 Na počest Subrahmanyana Chandrasekhara je pojmenována rentgenová observatoř Chandra, kterou NASA vypustila do vesmíru v roce 1999, fyzikovu přezdívku Chandra nese i asteroid (1958) Chandra.
 Odkazy
 Reference
 Související články
 Chandrasekharova mez
 Externí odkazy
 Američtí astrofyzici
 Indičtí astrofyzici
 Američtí matematici
 Indičtí matematici
 Matematici 20. století
 Američtí nositelé Nobelovy ceny
 Indičtí nositelé Nobelovy ceny
 Nositelé Nobelovy ceny za fyziku
 Držitelé Copleyho medaile
 Držitelé Zlaté medaile Královské astronomické společnosti
 Nositelé Medaile Catheriny Bruceové
 Nositelé Národního vyznamenání za vědu
 Členové Královské společnosti
 Účastníci projektu Manhattan
 Indičtí ateisté
 Američtí ateisté
 Narození 19. října
 Narození 1910
 Narození v Láhauru
 Úmrtí 21. srpna
 Úmrtí 1995
 Úmrtí v Chicagu
 Zemřelí na infarkt myokardu
 Muži
 Naturalizovaní občané USA
 Absolventi vysokých škol v Indii
 Absolventi Cambridgeské univerzity