type: other

text:
3/2019. számú BJE határozat
 Címlap > 3/2019. számú BJE határozat
 3/2019. BJE
 A Kúria Büntető Jogegységi Tanácsa a Kúria Büntető Kollégiumának vezetője által előterjesztett indítvány alapján lefolytatott jogegységi eljárásban Budapesten, a 2019. október 7. napján megtartott ülésen meghozta a következő
 A Kúria Büntető Kollégiumának vezetője a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 32. § (1) bekezdés a) pont második fordulatában meghatározott okból a Bszi. 33. § (1) bekezdés a) pontjának felhatalmazása alapján eljárva, jogegységi eljárás lefolytatását és jogegységi határozat meghozatalát indítványozta.
 Az ítélkezési gyakorlatot megosztottnak látta abban a kérdésben, hogy a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 11. § (1) bekezdés negyedik fordulata szerinti előkészület esetében milyen elkövetési magatartás értékelhető „bűncselekmény elkövetésére vállalkozásként”.
 A Miskolci Törvényszék a 2015. június 25. napján kihirdetett 11.B.14/2015/10. számú ítéletével a terheltet a terrorcselekmény elkövetésével fenyegetés bűntettének (Btk. 316. §) vádja alól a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 331. § (1) bekezdése alapján, a 6. § (3) bekezdés a) pontjában írt okból bűncselekmény hiányában felmentette.
 Az ítélet ellen az ügyész a terhelt terhére, bűnösség megállapítása és büntetés kiszabása végett jelentett be fellebbezést.
 A másodfokon eljárt Debreceni Ítélőtábla a 2016. január 27. napján meghozott Bf.I.520/2015/14. számú ítéletével az elsőfokú ítéletet megváltoztatta, a terheltet bűnösnek mondta ki terrorcselekmény elkövetésével fenyegetés bűntettében (Btk. 316. §) és ezért tíz hónap fogházban végrehajtandó szabadságvesztésre ítélte azzal, hogy a szabadságvesztés végrehajtását kettő évi próbaidőre felfüggesztette.
 A védelmi fellebbezések folytán harmadfokon eljárt Kúria a 2016. május 10. napján meghozott Bhar.III.561/2016/4. számú ítéletével a terhelt cselekményét emberölés bűntette előkészületének [Btk. 160. § (3) bekezdés] minősítette, egyebekben a másodfokú ítéletet helybenhagyta.
 Az irányadó tényállás szerint a terhelt a devizahitelesek megsegítését célul tűzve „2013. évi MIC. számú devizarabszolga felszabadító törvény” elnevezésű, általa törvényjavaslatnak tekintett fogalmazványt készített és juttatott el az országgyűlési képviselőkhöz. Arra nézve a terhelt nem rendelkezett adatokkal, hogy az valamennyi címzetthez megérkezett-e és az országgyűlési képviselők az írás tartalmát megismerték-e.
 A terhelt 2013. június 25-ét követően, de 2013. augusztus 4. napját megelőzően – pontosabban meg nem határozható időpontban – a tartózkodási helyén elkészítette, majd az általa szerkesztett weboldalra „Levél az Országgyűlés Elnökének” megjelöléssel feltöltötte és ezáltal bárki számára megismerhetővé tette az általa készített „Fogadalom” megnevezésű írást az alábbi tartalommal: „Vállalom, hogy a népirtás csökkentése érdekében azt az országgyűlési képviselőt, aki a – http://devizarabszolga.5.mp.eu/ weboldalon nyomtatható – 2013. évi MIC. számú, devizarabszolga felszabadító törvényt 2013. augusztus 20-ig nem szavazza meg, állampolgártársaim számára példamutatóan, alkalom kínálta időben, helyen és módon kivégzem.”.
 A Kúria rámutatott, hogy az irányadó tényállás szerint a terhelt a fogadalmát – azon túl, hogy azt egy weboldalon nyilvánosságra hozta – az országgyűlési képviselők részére nem továbbította. Önmagában az ölési cselekményre vállalkozás a terrorcselekménnyel fenyegetés tényállási elemeit nem valósította meg, következésképpen a bűncselekmény sem valósult meg. Az ölési szándék meghirdetése, fogadalommal megerősítése komoly elhatározást bizonyít, amely megvalósításának reális lehetősége nem zárható ki, így annak büntetőjogi értékelése, emberölés előkészületeként történő minősítése nem maradhat el.
 A terhelt a közzétett és nyilvánosságra hozott írásában arra vállalkozott, hogy szándékos emberölést valósít meg, nevezetesen kivégzi azt az országgyűlési képviselőt, aki a megadott határidőig az általa készített és hozzájuk eljuttatott törvényjavaslatot nem szavazza meg.
 A bűncselekmény stádiumaiban első helyet a szándék kialakulása, második helyet az előkészület, harmadik helyet a kísérlet foglalja el a befejezettség előtt. A szándék kialakulása – bármennyire is bűnös tartalommal telített – a büntetőjog számára közömbös; az a pszichikumban lejátszódó, mások előtt rejtve maradó folyamat. Ezzel szemben az előkészület már a külvilágban lejátszódó tényleges cselekvés, a szándék tettekben megnyilvánuló megerősítése, mások számára is megismerhetővé tétele.
 Az előkészület büntetendőségének feltétele, hogy a célzott bűncselekmény véghezvitelének megkezdésére nem kerül sor, – ugyanis ellenkező esetben az előkészület beleolvad a kísérletbe – következésképpen – az önkéntes visszalépés eseteit kivéve – nincs is jelentősége annak, miért maradt el a véghezvitel megkezdése. Az előkészület büntetendősége szempontjából tehát teljesen érdektelen, hogy a véghezvitel megkezdése a szándék vagy elhatározás gyengülése, a feltételek hiánya, esetleg a megkezdés előtti leleplezés következtében marad el.
 Az eseti döntés BH 2016.294. számon közzétételre került.
 Ugyancsak az előkészületi cselekményben való büntetőjogi felelősség megállapíthatósága mellett foglalt állást a Kúria a Bfv.I.588/2015/5. számú – a BH 2015.322. számon közzétételre került –, illetve a Bfv.I.1799/2016/30. számú határozatában. Hasonló álláspontra jutott a terrorcselekmény elkövetésével fenyegetés bűntette miatt folyamatban volt felülvizsgálati eljárásban a bűncselekmény elkövetésére vállalkozás kapcsán a Kúria a Bfv.III.553/2017/8. számú határozatában.
 Ezzel ellentétes álláspontot foglalt el a Kúria a Bfv.II.224/2019/5. számú határozatában.
 A Fővárosi Törvényszék a 2018. április 6. napján kihirdetett 10.Fk.376/2018/2. számú ítéletében a terheltet bűnösnek mondta ki a Btk. 160. § (3) bekezdése szerinti emberölés előkészületének bűntettében és ezért kettő évre próbára bocsátotta. Megállapította, hogy a terhelt pártfogó felügyelet alatt áll, külön magatartási szabályként előírta, hogy a terhelt önismereti tréningen köteles részt venni.
 A kétirányú fellebbezés folytán másodfokon eljárt Fővárosi Ítélőtábla a 2018. szeptember 4. napján kihirdetett 16.Fkf.176/2018/13. számú ítéletével a terhelt cselekményét 2 rendbeli emberölés előkészülete bűntettének minősítette, a külön magatartási szabályt mellőzte; egyebekben – pontosítások mellett – az elsőfokú ítéletet helybenhagyta.
 A Kúria a felülvizsgálati eljárásban a 2019. július 1. napján meghozott Bfv.II.224/2019/5. számú ítéletével a fenti határozatokat megváltoztatva a terheltet az ellene emberölés előkészületének bűntette miatt emelt vád alól felmentette és a próbára bocsátást mellőzte.
 Az irányadó tényállás szerint a terhelt 2018. február-március hónapjában Facebook Messengeren, illetőleg személyes beszélgetések alkalmával két középiskolai osztálytársának, egy iskolatársának és egy ismerősének – valamennyien kiskorúak – azt az üzenetet közvetítette, hogy a gimnáziumukban több személyt lelő, ezt követően öngyilkosságot követ el. Üzeneteiben többek között azt írta, hogy „meséltem neked az emberölési vágyaimról?”, „egy fiú és egy lány tömeggyilkosságot követ el együtt és a végén lelövik magukat, és ismernél engem [...] tök jó lenne, nem?”. Egyik osztálytársának arra a kérdésére, hogy „miért jó nektek, hogy megöltök más embereket”, azt válaszolta, hogy „mert élveznénk, meg érdekelne”. Terve nyomatékául egyrészt átküldte a Floridában 2018 februárjában történt, több halálos áldozatot követelő iskolai lövöldözéses vérengzés amatőr videóját azzal a megjegyzéssel, hogy felkeltették benne a korábban már érzett ölési vágyat. Küldött egy olyan linket is, melyet megnyitva egy dupla-táras sorozatlövő gépkarabély képe és leírása látható; azt közölve, hogy nincs lőfegyverük. Egyik osztálytársának azt írta: „[...] most azon gondolkoztam, hogy mi lenne, ha lőfegyvert vinnék az iskolába [...]”. Az osztálytársainak átküldött videóhoz azt a megjegyzést fűzte, hogy osztálytársával történt beszélgetései ismét felkeltették benne a korábban már érzett ölési vágyat, majd azt az üzenetet küldte ismerősének, hogy társát azért nem nevezi meg, hogy barátja ne tudja „meglékelni a tervet.”
 Az elküldött üzenetek, az azt nyomatékosító videófelvétel, valamint a gépkarabély képe komoly félelmet keltettek az érintettekben, akik a terhelt mentális állapota, pszichiátriai kezelése miatt tartottak attól, hogy a terveiben megfogalmazott cselekményt véghezviszi. A terhelt kijelentéseit az érintettek komolyan vették, mert először az iskolában, majd a hatóságok felé jelentették a történteket, egyik osztálytársa az iskolába sem mert bemenni.
 A terhelt több ember megölésére irányuló szándéka komoly volt (elsőfokú ítélet 8. oldal 4. bekezdés, másodfokú ítélet 10. oldal 1. és 3-4. bekezdés, 11. oldal 1. bekezdés).
 Ennek ellenére a Kúria határozatában arra az álláspontra jutott, hogy a terheltben nem alakult ki az egy vagy több ember megölésére irányuló szándék, a döntésig jutó emberölési akarat, a tényleges ölési szándék, arról voltaképpen csupán vizionált. Abból a tényből kiindulva, hogy a terhelt az ölési vágyának állapotáról, helyzetéről üzeneteiben közvetített – már ez is áttételességet mutat –, a több személy lelövésének szándékára vont következtetés nem más, mint a megállapított tényekből további tényre vont téves következtetés.
 A terhelt tudatában megjelent, virtuális értelemben testet öltött, másokkal is közölt ölési vágy (eldöntött akarat, mint tényleges szándék hiányában) önmagában – függetlenül a lőfegyver legális vagy illegális beszerzésének, és ezzel az elkövetés nem irreális lehetőségétől, valamint az ölési vágyra vonatkozó nem is egyszeri közlés címzettjeire gyakorolt hatásától – nem szolgálhat alapul az emberölés előkészületének megállapíthatóságához. Az egyébként már kialakult ölési szándék egyoldalú kinyilatkoztatását a Btk. nem rendeli büntetni.
 Az előkészületi magatartások – az elkövetés tárgyi feltételeinek biztosításán túl – olyan verbális, avagy írásbeli gondolatközlések, amelyek az adott elkövető szempontjából ugyan egyoldalúak, de egyaránt máshoz kötendőek: bűncselekmény elkövetésére irányulóan felhív mást; ajánlkozik másnak; vállalkozik más felhívására; a közös elkövetésben egymás között megállapodnak. Az „vállalkozik” tehát bűncselekmény elkövetésére, aki más ez irányú felhívását elfogadja.
 A „vállalkozik” előkészületi magatartás – mivel ez más bűncselekmény elkövetésére irányuló felhívásának elfogadása – nem értelmezhető úgy, hogy magába foglalja azt is, amikor a bűncselekmény elkövetésének „vállalása” más személy kapcsolódó magatartásához nem kötött pusztán egyoldalú kinyilatkoztatás.
 A Kúria Büntető Kollégiumának vezetője az I.1.a. és I.1.b. pontban feltüntetett határozatok értelmezésével értett egyet, álláspontja szerint az I.2. pontban jelzett határozatnak az előkészület elkövetési magatartása kapcsán kifejtett jogi érvelése szűkítő értelmezés eredménye. Utalt a büntető törvénykönyv általános részéről szóló 1950. évi II. törvény (a továbbiakban: Btá.) 19. § (1) bekezdésére, mely akként rendelkezett, hogy előkészület miatt – egyebek mellett – az büntetendő, aki az elkövetésre „felhívás útján vállalkozik.”. A hatályos jogszabály azonban a „felhívás folytán” kitételt nem tartalmazza, a bűnös szándék tettekben történő megerősítése, mások számára is megismerhetővé tétele elégséges a büntetőjogi felelősség megállapításához.
 A legfőbb ügyész átiratában indítványozta, hogy a Kúria Büntető Jogegységi Tanácsa a jogegységi indítványban kifejtetteknek megfelelően határozzon és állapítsa meg, hogy a Bhar.III.561/2016/4. számú ítélet rendelkezése és indokolása helyes (BF.1053/2019/2. szám).
 A Kúria Büntető Kollégiumának vezetője a jogegységi ülésen az indítványt változatlan tartalommal tartotta fenn, és az abban foglaltaknak megfelelő határozat meghozatalát kérte. Indítványát azzal egészítette ki, hogy az indítvány B. pontjában jelzett Bfv.II.224/2019/5. számú ítélet az [53] bekezdésen túl, egészen a [78] bekezdéséig jogdogmatikai elemzést ad. Az [55] bekezdés említi a Btá. változását, amely az addig szűkítő értelmezést tágította: a Btá. 19. § (1) bekezdése ugyan még tartalmazta az előkészület esetében a „felhívás folytán vállalkozik” kifejezést, azonban utóbb a Magyar Népköztársaság Büntető Törvénykönyvéről szóló 1961. évi V. törvény e szűkítő értelmezést tágította azzal, hogy a „felhívás folytán” kifejezést elhagyta a szövegből. A kérdés az, hogy az internet világában indokolt-e megkövetelni a szűkítő felfogást, amely a szóbeli felhívást várja el. Álláspontja szerint a Bfv.II.224/2019/5. számú ítéletben alkalmazott szűkítő értelmezés nem olvasható ki a hatályos törvényből.
 A legfőbb ügyész képviselője az ülésen írásbeli nyilatkozatát fenntartotta és az indítványozó érveivel egyetértve kiemelte, hogy a Btk. 11. § (1) bekezdése szerinti előkészület esetében a bűncselekmény elkövetésére vállalkozás nem csak felhívásra történhet, ez az álláspont a büntetőtörvény szűkítő értelmezéséhez vezet. Az emberölés elhatározása a pszichikumban lejátszódó folyamat, de ha az interneten közzéteszik képek, cikkek formájában, akkor a külvilág számára megismerhetővé válik. Mindezekre figyelemmel indítványozta, hogy a jogegységi tanács a Kúria kollégiumvezetőjének jogegységi indítványában kifejtetteknek megfelelő határozatot hozzon.
 A Bszi. 33. § (1) bekezdés a) pontja értelmében a jogegységi eljárást le kell folytatni, ha azt a Kúria kollégiumvezetője indítványozza.
 Ezért a Kúria jogegységi tanácsa a Kúria kollégiumvezetőjének indítványa alapján a jogegységi döntés meghozatalát az egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása érdekében szükségesnek tartva, az eljárást – a Be. 670. § (1) bekezdésére figyelemmel a Bszi. 34-41. §-ai alapján eljárva – lefolytatta.
 2012. évi C. törvény (Btk.)
 A jogegységi indítványban hivatkozott határozatokban a bűncselekmény elkövetésére irányuló szándék kinyilatkoztatásának büntetőjogi megítélésében jutottak eltérő álláspontra a bíróságok.
 Az indítványozó ismertette az előkészület szabályozásának történeti alakulását a következők szerint:
 Az előkészület büntetendőségét az 1878. évi V. törvény (Csemegi-kódex) általában elvetette, csak nagy tárgyi súlyú bűncselekmények előkészületéről rendelkezett. Így például büntetni rendelte a felségsértésre tett előkészületet (133. §), a szövetséget, ha az felségsértésre, hűtlenségre (148. §), lázadásra (156. §) irányult, valamint az előkészülettel együtt jelentkező szövetséget a felségsértés, a hűtlenség, a lázadás, a hatóság elleni erőszak (170. §), a pénzhamisítás (205. §), a gyilkosság (288. §) és a gyújtogatás (428. §) esetében.
 A törvény nem határozta meg az előkészület fogalmát, azonban a jogtudomány és a gyakorlat azt a cselekményt tekintette előkészületnek, amely a szándékos büntetendő cselekmény megvalósítására irányult anélkül, hogy a véghezvitel megkezdését magában foglalná; így többnyire azokat a cselekményeket, melyeket valamely bűntett vagy vétség lehetővé tétele, biztosabb, vagy könnyebb véghezvitele céljából követtek el.
 A szövetség fogalma azonban szerepelt a törvény szövegében, eszerint a szövetség létrejött, ha két vagy több személy büntetendő cselekmény elkövetését közös egyetértéssel elhatározza (132. §).
 Az előkészület törvényi fogalmát először a büntető törvénykönyv általános részéről szóló 1950. évi II. törvény 19. § (1) bekezdése tartalmazta: „ha a törvény ezt külön rendeli, előkészület miatt büntetendő az, aki – a bűntett elkövetésére irányuló szándékkal – tényálláshoz nem tartozó, de annak véghezvitelét előkészítő cselekményt hajt végre, így például a bűntett elkövetéséhez, vagy azt könnyítő feltételeket biztosítja, az ahhoz szükséges eszközöket vagy kellékeket megszerzi, illetőleg a bűntett véghezvitelére alkalmassá teszi, az elkövetésre mást felhív, az elkövetésre ajánlkozik, erre felhívás folytán vállalkozik, vagy a közös elkövetésre nézve megállapodik”.
 A törvény szövegében lévő felsorolás csak példálózó, a felsoroltakon kívül előkészületi cselekmény lehet az elkövetési alkalom kipuhatolása, ilyen alkalom előkészítése, megrendezése, leselkedés, a bűntett felfedezésének megnehezítésére irányuló előzetes cselekmények, a bűntettből származó előny biztosítását célzó előzetes intézkedések.
 Az előkészületi cselekmény két előfeltétel esetében büntethető, így, ha valamely bűncselekmény elkövetésére irányuló szándékkal viszik végbe, és ha a törvény különös része az előkészületet önmagában, vagy más előkészületi cselekménnyel kapcsolatban büntetni rendeli, azaz előkészületi cselekményt befejezett bűncselekményként fogalmaz meg. A törvény a különösen veszélyes bűntettek előkészületét (állam elleni bűncselekmények, gyilkosság) rendelte büntetni.
 A Magyar Népköztársaság Büntető Törvénykönyvéről szóló 1961. évi V. törvény 11. § (1) bekezdése szerint: „ha a törvény ezt külön rendeli, előkészület miatt büntetendő, aki bűncselekmény elkövetése céljából az ehhez szükséges vagy ezt könnyítő feltételeket biztosítja, a szükséges eszközöket vagy kellékeket megszerzi, illetőleg a bűncselekmény véghezvitelére alkalmassá teszi, az elkövetésre felhív, ajánlkozik, vállalkozik vagy a közös elkövetésben megállapodik”.
 Lényeges változás a törvény szövegében, hogy a „vállalkozik” elől elmaradt az „erre felhívás folytán” szövegrész.
 A 11. § miniszteri indokolása rögzítette, hogy a törvény mellőzi az előkészület formális meghatározását és a példálózást egyaránt, ehelyett kimerítőleg felsorolja azokat, a módosítás indokaira azonban nem tért ki.
 A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (korábbi Btk.) 18. § (1) bekezdése értelmében: „ha a törvény külön elrendeli, előkészület miatt büntetendő, aki a bűncselekmény elkövetése céljából az ehhez szükséges vagy ezt könnyítő feltételeket biztosítja, az elkövetésre felhív, ajánlkozik, vállalkozik, vagy a közös elkövetésben megállapodik”.
 E törvény a „bűncselekmény elkövetése céljából az ehhez szükséges vagy ezt könnyítő feltételeket biztosítja” szöveget követően elhagyta „a szükséges eszközöket vagy kellékeket megszerzi, illetőleg a bűncselekmény véghezvitelére alkalmassá teszi” kitételt.
 A miniszteri indokolás szerint az elkövetéshez szükséges vagy az ezt könnyítő feltételek biztosítása átfog mindenféle előkészületi cselekményt. A bekezdés további része már példálódzó jellegű, mivel a felhívás, az ajánlkozás, a vállalkozás és a megállapodás az elkövetés személyi feltételei biztosításának körébe tartozik.
 A Btk. szövege annyiban változott, hogy az „a törvény” helyébe az „e törvény” került.
 A 11. § miniszteri indokolása szerint: „A törvény kimerítően felsorolja azokat a konkrét cselekményeket, amelyeket előkészületként büntetni rendel.”
 Az előkészületi cselekmények két csoportban sorolhatók:
 a) a tettekben megnyilvánuló előkészületi magatartások;
 b) a gondolatközlésben kifejeződő, elsősorban verbális magatartások (felhívás, ajánlkozás, vállalkozás, közös elkövetésben megállapodás).
 Az előkészületi magatartások akár önmagukban, akár egymással kombinálva is előfordulhatnak.
 Tettekben megnyilvánuló tevékenység a bűncselekményhez szükséges vagy azt könnyítő feltétel biztosítása. Ilyen például az eszköz beszerzése, a helyszín felderítése, a végrehajtási terv részletes kidolgozása, a bűncselekmény helyszínének megközelítése (EBH 2007.1583).
 Az indítványozó szerint az elkövetésre vállalkozás megvalósul akkor is, amikor az elkövető az emberölés komoly szándékát mások tudomására hozza, megismerhetővé teszi.
 A Legfőbb Ügyészség az indítványozóval egyetértve a Kúria Bhar.III.561/2016/4. számú határozatában foglaltakban megfelelő jogegységi határozat meghozatalát indítványozta az e határozat rendelkező részében és indokolásában kifejtetteknek megfelelően.
 A Kúria a Bfv.II.224/2019/5. számú határozatával a terheltet az emberölés előkészületének bűntette ellen emelt vád alól azért mentette fel, mert – álláspontja szerint – „a ténylegesen kialakult ölési szándék egyoldalú kinyilatkoztatását a hatályos Büntető Törvénykönyv nem rendeli büntetni. A már kialakult ölési szándék egyoldalú kinyilvánítása a Kúria álláspontja szerint is társadalomra veszélyes cselekmény, sértheti a megölni szándékozott személy életének védelméhez fűződő nyomatékos társadalmi érdeket és egyúttal a köznyugalmat is. A jogalkotónak kell mérlegelnie, hogy az eddig pönalizált előkészületi magatartások mellett, a már kialakult ölési szándék egyoldalú kinyilvánításának, illetve közlésének a büntetőjogi fenyegetettségét is meg kívánja-e teremteni.”.
 Az „elkövetésre vállalkozik” fordulat megvalósulásához a hatályos törvény – mint ahogy arról már szó volt – a Btá. szabályozásától eltérően nem kívánja meg, hogy ez a vállalkozás más felhívására történjék. Vállalkozni tehát saját elhatározásból, más személy befolyásától mentesen is lehet, és ha a törvény valamely különös részi magatartás előkészületét büntetni rendeli, úgy a szabad akarat alapján kialakult szándék közlése is előkészületet valósíthat meg.
 „Vállalkozik...
 Vállalja vmely többé-kevésbé nehéz, kockázatos v. komoly megfontolást kívánó feladat, munka elvégzését, lebonyolítását, vmely szerep betöltését; elszánja, eltökéli magát vmire.”
 (Magyar Nyelv Értelmező Szótára – Akadémia Kiadó, Budapest, 1962.)
 E meghatározás változatlanul megfelel a „vállalkozik” szó jelenleg használatos jelentéstartalmának, mely szerint:
 „Vállalkozik jelentése: Olyan dologba fog, mely erőfeszítést, bátorságot igényel.”
 (Wiki-Szótár.hu)
 A „vállalkozás” tehát nem csupán felhívás vagy ajánlat elfogadását, elvállalását jelentheti, hanem azt is, ha valaki elszánja, eltökéli magát valamire, arra hogy gondolatát, akaratelhatározását, tervét véghezvigye. Amennyiben e szándéka a külvilágban tett vagy közlés formájában megjelenik, az önálló elhatározás, vállalkozás. Miként a Kúria Bhar.III.561/2016/4. számú ítéletének [53] bekezdése tartalmazza: „Az ölési szándék meghirdetése, fogadalommal megerősítése azonban komoly elhatározást bizonyít, amely megvalósításának reális lehetősége nem zárható ki, így annak büntetőjogi értékelése, emberölés előkészületeként való minősítése nem maradhat el”.
 Az önálló elhatározás mint vállalkozás elvitatása ütközik a Btk. 11. § (2) bekezdés b) pontjával, amely büntetlenséget biztosít annak, aki az elkövetés elhárítása céljából korábbi vállalkozását visszavonja. A korábbi vállalkozás visszavonása valójában szándékváltás, egy kialakult terv végleges feladása, amely a törvény szerint egyoldalú nyilatkozattal lehetséges, és a büntethetőség kizárását eredményezi. Ha a bűnelkövetést célzó szándék egyoldalú visszavonása büntetlenséget eredményez és nem függ más személy nyilatkozatától, felhívásától vagy megállapodástól, úgy nyilvánvaló, hogy az eredeti szándék, elszánás és célra eltökéltség sem kell, hogy más befolyásának, ráhatásának legyen következménye.
 A Bfv.II.224/2019/5. számú határozatnak felmentő ítéleti rendelkezéshez vezető értelmezése azért hibás, mert olyan törvényi feltételt kér számon az előkészület fogalmán, amelyet a Btk. 11. § (1) bekezdése nem tartalmaz, mert a „vállalkozik” fordulat megvalósulása nem kívánja meg, hogy az más felhívására történjék.
 A Bfv.II.224/2019/5. számú határozat alapját képező jogerős ítéleti tényállás szerint a több ember megölésének gondolatával foglalkozó terhelt nemcsak az ölés helyszínét és a lehetséges sértettek személyét gondolta át, de az osztálytársainak küldött videóhoz olyan megjegyzést is fűzött, hogy társát azért nem nevezi meg, hogy barátja ne tudja „meglékelni” a tervet. Amire elszánta magát, annak sikerét féltette, tehát fontosnak tartotta, s ezt nem is titkolta. A mások agyonlövésének fontolgatását a már ténylegesen megtörtént tömeggyilkosság amatőr videofelvételével illusztráló üzenetei osztálytársaiban félelmet keltettek, amely miatt a hatósághoz fordultak, egyikük pedig az iskolába bemenni sem mert. Mindebből a Fővárosi Törvényszék, majd a másodfokon eljárt Fővárosi Ítélőtábla helytállóan következtettek arra, hogy a terhelt készült embert ölni.
 A Kúria Bhar.III.561/2016/4. számú harmadfokú határozata a terrorcselekménnyel fenyegetés vádját emberölés előkészülete bűntettének minősítette. A Bfv.III.157/2017/5. számú felülvizsgálati ügyben hozott végzésével a Kúria hatályában fenntartotta a Pesti Központi Kerületi Bíróság 18.B.20.633/2016/2. számú ítéletét, valamint a Fővárosi Törvényszék 32.Bf.7.631/2016/7. számú végzését. E határozatok az ügy terheltjének cselekményét közveszéllyel fenyegetés bűntettének minősítették, s amiatt vele szemben pénzbüntetést szabtak ki. A jogerős ítéleti tényállás szerint a terhelt az Egyesült Államok nagykövetségének épületében azt a kijelentést tette, hogy bomba van a cipőjében. Ezt többszöri kérdésre is megerősítette, hozzátéve, hogy nem viccel. A terhelt kijelentése nem volt oly mértékben abszurd, hogy azt a közlés címzettjeinek nyomban fel kellett volna ismerni, ezért a terhelt kijelentése alkalmas volt a köznyugalom megzavarására, tehát büntetőjogi felelősségének megállapítására, s marasztalására törvényesen került sor.
 A jogesetek azt a következtetést alapozzák meg, hogy bűncselekmény elkövetésére irányuló szándék felhívás nélküli kinyilvánítása is alkalmas lehet bűncselekmény megállapítására, amelyhez elegendő, ha a szándék meghirdetője saját elszánását, eltökéltségét jelenti be, s az abszurdnak, tréfának a körülményekből nem tekinthető.
 A Btk. 11. § (1) bekezdésében foglaltak nyelvtani-történeti elemzése ezt a felfogást támasztja alá, és rá kell mutatni arra is, hogy a Kúria Bfv.II.224/2019/5. számú határozatának meghozatalánál annak vizsgálata is elmaradt, hogy az alapítéletekben elbírált cselekmény nem alkalmas-e valamely más Különös részi tényállás megállapítására. Ennek vizsgálata azért is szükséges lett volna, mert a Kúria e határozatában a terhelt nyilvánosságra hozott ölési szándékát a társadalomra veszélyesnek ítélte, olyannak, amely „sértheti a megölni szándékozott személy életének védelméhez fűződő nyomatékos társadalmi érdeket, és egyúttal a köznyugalmat is”. Ennek ellenére nem foglalkozott azzal, hogy ha a magatartás előkészületi cselekményt nem, de esetlegesen a Btk. 222. § (2) bekezdés b) pontja szerinti vétséget nem valósítja-e meg. Ennek megválaszolása a bűncselekmény hiányában történő felmentő ítéleti rendelkezés ellen szólhatott volna.
 Amellett, hogy az elkövetésre vállalkozó mindig önálló tettes, a Btk. 11. § (2) bekezdés b) pontja értelmében büntetlenséget eredményez, ha vállalkozását visszavonja. Az elkövetésre vállalkozás esetében mind az elfogadás, mind a szándékváltás – a terv végleges feladása – egyoldalú nyilatkozattal lehetséges és általában elégséges a büntethetőség kizárásához, az nem függ más személy nyilatkozatától, szemben a felhívással és a közös elkövetésben megállapodással.
 A Btk. 11. § (1) bekezdése nem foglal magában olyan értelmezést, hogy aki az elkövetésre vállalkozik, azt csak felhívás elfogadásaként teheti.
 Más oldalról, a bűncselekmény elkövetésének szándékát tartalmazó nyilatkozat előkészületként értékelése nem irányulhat a törvényben egyébként nem írt követelmény vizsgálatára, hiszen az elkövetéshez szükséges, vagy ezt könnyítő feltételek biztosítása, azaz az előkészület általános fogalma alá számos magatartás sorolható. Az általános ítélkezési gyakorlat szerint ide tartozik a bűncselekmény elkövetésének helyét, idejét, módját mérlegelő terv készítése.
 Az emberölés előre kitervelten történő elkövetése azt feltételezi, hogy az elkövető az ölési cselekmény véghezvitelének helyét, idejét és módját átgondolja, a végrehajtást akadályozó vagy azt elősegítő tényezőket felmérje és a tényleges előkészületi, elkövetési és az elkövetés utáni mozzanatokat figyelembe vegye. [...] Nem zárja viszont ki ezt a minősítést a vagylagos terv vagy végrehajtási mód kialakítása, amint az sem, ha az ölési cselekmény nem a tervnek megfelelően történik. Nem szükséges az, hogy az elkövető valamennyi lehetőséget pontosan számításba vegyen, és teljes bizonyossággal, határozottsággal alakítsa ki a véghezvitel tervét. A tervszerűség megállapítható akkor is, ha tudatilag, döntő vonásaiban gondolja át, alakítja ki a végrehajtási módot [Btk. 160. § (2) bekezdés a) pont, 3/2013. számú jogegységi határozat, II.1. pont].
 Az előbbiek szerint tehát a cselekmény részletes kigondolása, a végrehajtás tervezése mint előkészületi magatartás a bűncselekmény véghezvitelét követően súlyosabb minősülést von maga után. Az előre kiterveltségre az előkészületi szakaszban tanúsított magatartásból visszamenőleg is lehet következtetni, a minősítés feltétele a tervezés tényének bizonyossága.
 A Kúria Bfv.II.224/2019/5. számú határozatának álláspontját alapulvéve az alábbi következtetésre lehetne jutni: amennyiben a végrehajtás megkezdése bármely okból elmarad, azonban az elkövető az emberölés elkövetéséről kigondolt, nem tárgyi feltételek biztosításában megnyilvánuló tervét, „vállalását” egyoldalú nyilatkozat formájában mással szóban vagy írásban már előzetesen közölte – mivel e nyilatkozat a gondolatközlésben megjelenő előkészületi magatartások közé nem volna sorolható – a vállalkozás visszavonásának hiányában nem valósítana meg előkészületet, s büntetlenül maradna, megsértve ezáltal a Btk. 160. § (3) bekezdését.
 A Kúria Büntető Kollégiuma vezetőjének jogegységi indítványa és a legfőbb ügyész álláspontja – a fentiekre figyelemmel – alapos.
 Az indítványozó által I.2. pontban felhívott, Bfv.II.224/2019/5. számú határozat kifejtette: „a terheltben tényleges ölési szándék nem alakult ki, arról csupán vizionált, a másokkal közölt ölési vágya eldöntött akarat és tényleges szándék hiányában önmagában nem szolgálhat alapul az emberölés előkészületének megállapításához”. Másrészt azzal érvelt, hogy az emberölés előkészülete nem állapítható meg, mert a „vállalkozik” előkészületi magatartás – mivel az más bűncselekmény elkövetésére irányuló felhívásának elfogadása – nem értelmezhető úgy, hogy magába foglalja azt is, amikor a bűncselekmény elkövetésének „vállalása” más személy kapcsolódó magatartásához nem kötött, pusztán egyoldalú kinyilatkoztatás.
 Az irányadó tényállás lényege szerint a terhelt gondolataiban felmerült az, hogy a gimnáziumban, ahol tanul, több személyt lelő, majd öngyilkosságot követ el. Ennek nyomatékául interneten átküldte ismerőseinek a Floridában 2018 februárjában történt, több halálos áldozatot követelő iskolai lövöldözéses vérengzés amatőr videóját azzal a megjegyzéssel, hogy felkeltették benne a korábban már érzett ölési vágyat. Küldött egy olyan linket is, melyet megnyitva egy duplatáras sorozatlövő gépkarabély képe és leírása látható; azt közölve, hogy nincs lőfegyverük. Egyik osztálytársának azt írta: „[...] most azon gondolkoztam, hogy mi lenne, ha lőfegyvert vinnék az iskolába [...]”, majd azt az üzenetet küldte ismerősének, hogy társát azért nem nevezi meg, hogy barátja ne tudja „meglékelni a tervet.”.
 A határozat rögzítette: „Az egyébként már kialakult ölési szándék egyoldalú kinyilatkoztatását a hatályos Büntető Törvénykönyv nem rendeli büntetni.”.
 A kérdés tehát valójában az, hogy bűncselekményt valósít-e meg az emberölési szándék egyoldalú kinyilvánítása, annak az elhatározásnak többszöri és nyomatékos közlése, hogy az elkövető ölni készül, azaz büntetendő-e a bűncselekmény elkövetésére irányuló szándék kinyilatkoztatása.
 A gondolatközlés büntetendősége tárgyában feltett kérdésre nem elégséges a Btk. 11. § (1) bekezdés negyedik fordulata szerinti előkészület elkövetési magatartásának értelmezésével választ adni, mert önmagában e kérdés eldöntése nem biztosítja az egységes joggyakorlatot.
 A jogegységi tanács ezért nem szorítkozhatott csupán a vállalkozás mint előkészületi magatartás vizsgálatára, hanem általában a gondolatközlés büntetendőségének kérdéséből indult ki és jutott el az indítványban feltett kérdés értelmezéséhez.
 Az a magatartás büntetendő, melyet a törvény előzetesen büntetni rendel (Btk. 1. §).
 A Kúria a Bfv.III.553/2017/8. számú határozatában a külvilágban megjelenő gondolatközlés büntetőjogi értékelésének kérdéseit elemezte:
 „Bűncselekmény csak büntetőtörvényi tilalomba ütköző akaratmegnyilatkozás lehet. Bűncselekmény elkövetési magatartása nem egyéb, mint akaratnak a külvilágban való megnyilatkozása. Ez a megnyilatkozás (cselekvés) történhet tevéssel (vagy elvárt kötelesség nem tevésével), vagy kifejezéssel. Kifejezés történhet a szavak útján, szó, szavak kimondásával (verbálisan), ami megnyilvánulhat beszédben (élőszóval, vagy közvetítés útján), vagy írásban (levél, irat, nyomtatvány stb. útján); de a kifejezés történhet nemcsak szóban (verbálisan), hanem kifejező mozdulattal, jelek rögzítésével is. A gondolkodás nem cselekvés, a gondolat (érzelem, indulat, meggyőződés), gondolatmenet önmagában, magatartásban való megnyilvánulás nélkül nem válhat jogellenessé.
 A törvény a külsőleg, külvilágban felismerhető jogsértésekre korlátozott. A gondolat, amíg nem fejeződik ki – ekként nem nyilvánul meg akaratlagosan, mint a kifejtett magatartás vezérlője, illetve tartalma –, addig nem ítélhető meg, nem számon kérhető. Ehhez képest, ha a gondolat a külvilágba már mint akaratlagos megnyilatkozás lép, ez alapvetően kétféle módon – a már említett szerint – verbálisan vagy fizikálisan történhet. Ez pedig már olyan cselekvés, ami a törvényi feltételek megléte esetében cselekmény, s ennek folytán elkövetési magatartás is lehet.
 A fizikai és a verbális megnyilvánulás, mint magatartás különbözősége abban áll, hogy a fizikai magatartás beavatkozást, a verbális pedig hatást fejt ki a külvilágban. Kétségtelen, hogy a fizikai és a verbális megnyilvánulás, mint magatartás, a külvilágban érzékelhető, felfogható, illetve megfogható tartalma szempontjából a fizikai magatartás – beavatkozó mivolta folytán – egyértelműbb, s ezért a fizikai magatartás mögöttes tudattartalmára következtetés is általában egyszerűbb.
 A külvilágba lépő, külvilágban megjelenő verbális megnyilvánulások viszont nehezebben különböztethetők meg aszerint, hogy mi, illetve miben áll az ilyen magatartás hatása. A szó a tetthez képest többféle jelentéstartalmat hordozhat, egy szó jelentéstartalma sokszínű, többféle lehet, ezért lehet azt mondani, hogy a tett (tevés) mindig többet mond a szónál (beszédnél). A tett mindig többet árul el tanúsítója szándékáról, mint a szó. Ehhez képest a verbális megnyilvánulás mögöttes tudattartalmára következtetés is körültekintő vizsgálatot igényel, eldöntendő azt, hogy különbözik-e, és ha igen, miben más az egyébként nem tiltott, és a külvilágban szokásos (bevett) magatartástól.”.
 A fentiek előrebocsátása után nem kétséges az, hogy a gondolat nyilvánossággal (címzettekkel) közlése alapján, a tudattartalomra és a célzatra vont következtetés vezethet annak eldöntéséhez, hogy a gondolatközlés valamely befejezett bűncselekmény törvényi tényállását valósítja meg, büntetni rendelt előkészületi cselekmény, avagy olyan magatartás, mely a büntetőtörvény szerint nem minősül bűncselekménynek.
 A büntetőjogi felelősség feltétele a szándék, az elhatározás komolysága, mely alapos vizsgálatot igényel: „a nyilvánvalóan komolytalan, viccelődő, közveszély bekövetkezését „jósoló” valótlan tényállítások bűncselekményt nem valósíthatnak meg, azonban ezt nem a fenyegető szubjektuma alapján – hogy mennyiben szánta viccesnek, vagy komolytalannak a kijelentését –, hanem az ezt észlelő személy szempontjából kell vizsgálni” (Kúria Bfv.III.157/2017/5.). A Legfelsőbb Bíróság egy eseti döntésében leszögezte: emberölés bűntettének előkészülete csak akkor állapítható meg, ha a terheltben a sértett megölésére a konkrét szándék kialakult. A fenyegetőző, tipikusan garázda kijelentések így nem szolgálhatnak alapul olyan következtetésre, hogy a terheltben konkrét ölésre irányuló szándék alakult ki (BH 1975.154.).
 Az élet, testi épség sérelmét kilátásba helyező, vagy erőszakos magatartást célzó gondolatközlések valójában fenyegetést tartalmaznak.
 A jogegységi eljárás azt vizsgálta, hogy a komoly fenyegetést kilátásba helyező gondolatközlés mikor válhat büntetendő cselekménnyé.
 A fenyegetés címzetthez juttatásával az elkövető akarata célba ért, amennyiben a cselekmény tényállásszerű, a bűncselekmény befejeződött.
 Fenyegetéssel befejezett bűncselekmény például a zaklatás vétsége [Btk. 222. § (2) bekezdés], a terrorcselekmény elkövetésével fenyegetés bűntette (Btk. 316. §), a közveszéllyel fenyegetés bűntette [Btk. 338. § (1) bekezdés].
 A komoly elhatározás nyilvánosságra hozatala, másokkal közlése előkészületi magatartás lehet, amennyiben a jogtárgy veszélye távoli és a magatartás a törvényi tényálláson kívül marad.
 Az 5/1999. számú jogegységi határozat szerint a bűncselekmény tanának tételeit az előkészületre is alkalmazni kell, értelemszerű eltérésekkel. Az indítványban feltett kérdés esetében ez a következő értelmezéshez vezet.
 Az előkészület esetében a törvényi értékelés, a büntetni rendeltség alapja az, hogy a tettes szándéka a Különös Részben körülírt bűncselekmény elkövetésére irányul. Az előkészület célzatos cselekmény. Az elkövetésre készülő tettes cselekménye célzatos, ha a célba vett bűncselekmény megvalósítását komolyan elhatározza [Btk. 4. §, 11. § (1) bekezdés].
 A komoly elkövetési szándék kinyilatkoztatása másokra hatást gyakorolva jelenik meg, anélkül azonban, hogy cselekvéssel a törvényi tényállásba lépne: az elkövető nem a bűntársakkal, hanem más személyekkel közli, vagy nyilvánosságra hozza, „meghirdeti” egyértelmű szándékát, tervét. Az önkéntes vállalás mint magatartás nem jelent kevesebb vagy távolabbi veszélyt a jogtárgyra, mintha azt a tettes a bűntárs felkérésére, vagy a bűnkapcsolat szervezése érdekében tenné. Annál is inkább, mert sem a felhívás, sem az ajánlkozás megállapításának nem feltétele az, hogy a bűnkapcsolat létre is jöjjön.
 Bűncselekmény elkövetésére irányuló szándék felhívás nélküli kinyilvánítása is alkalmas lehet az előkészület megállapítására.
 Amennyiben az elkövető gondolatközlése valamely bűncselekmény véghezvitelét célozza, ám a bűnös cél megvalósítására csupán készül, előkészületért tartozik büntetőjogi felelősséggel. Az egyoldalú, konkrét bűncselekmény komoly elhatározását kinyilvánító gondolatközlés pedig nem más, mint az „elkövetés vállalása”, mely a Btk. 11. § (1) bekezdés negyedik fordulata szerinti elkövetési magatartásnak felel meg.
 A gondolatközlés konkrét, ha az elkövető a véghezvitel módját, a célba vett személyek körét meghatározza. Az elkövetésre irányuló szándék komolyságát nem az elkövető szempontjából, hanem a külvilágban megjelenő magatartást érzékelő személyek oldaláról, az e személyekre gyakorolt hatás alapján kell megítélni. Ennek során nem csupán a kinyilvánított gondolatok jelentéstartalma, az esetleges feltételes jövőbeni elkövetésre utalás, vagy a mondanivaló „tudatos puhítása” okán kifejezésre juttatott közlés bír jelentőséggel; a közölt szöveget összességében, a szavakat, kifejezéseket egymásra épülő hatásuk, a megosztott hang- vagy képfelvétellel nyomatékosított értelmezésük elemzésével kell vizsgálni.
 A célzatra mint tudattartalomra vont következtetés körültekintő vizsgálatot igényel. Az egyes Különös Részben szóba jöhető tényállások értelmezése, egymáshoz viszonyítása alapján lehet következtetni arra, hogy a kifejezett elhatározás milyen bűncselekmény megvalósítását célozza.
 Az erőszakot kilátásba helyező gondolatközlés megvalósíthatja például az emberölés előkészületét [Btk. 160. § (3) bekezdés], a terrorcselekmény előkészületét [Btk. 315. § (1) bekezdés], de akár a közveszély okozásának előkészületét is [Btk. 322. § (4) bekezdése].
 A gondolatközléssel befejezett célzatos bűncselekmények és a büntetni rendelt előkészületi cselekmények egyaránt feltételeznek célzatot. A tényállásszerűség vizsgálata mellett a gondolatközlés mögött rejlő célzat, a törvényi tényállás alanyi ismérvei alapján lehet következtetni arra, hogy a kérdéses magatartás előkészület, vagy gondolatközléssel megvalósult befejezett bűncselekmény.
 Az erőszak alkalmazását kilátásba helyező, az ölési szándékot hangoztató és másokat cselekvésre (megelőzésre, védekezésre) késztető gondolatközlés társadalomra veszélyes cselekmény, melyet a Btk. büntetni rendel.
 Az a gondolatközlés, amely nem feleltethető meg valamely, a Btk. Különös Részében írt törvényi tényállásának, hanem annak a félreérthetetlen kinyilvánítása, hogy az elkövető bűncselekmény elkövetésére készül – akár önszántából, erre való felhívás nélkül, akár más érdekében, vagy más felhívására – a Btk. Különös Részében rendelt szabályozástól függően előkészületet valósíthat meg.
 A jogegységi tanács a kifejtettek alapján arról rendelkezett, hogy a bűncselekmény elkövetésére irányuló szándék felhívás nélküli kinyilvánítása is alkalmas lehet bűncselekmény megállapítására.
 A fentiekre figyelemmel a Kúria az ítélkezési gyakorlat egységessége érdekében – a Bszi. 37. § (1) bekezdése szerinti ülésen eljárva – meghozta a rendelkező részben foglalt jogegységi határozatot.


text:
3.1. Utilisation du Compte.
 3.2. Sécurité.
 3.3. Mot de passe.
 3.4. Accès du service aux mineurs.
 3.5. Suspension et fermeture de Compte.
 4.1. Paiement.
 4.2. Tarifs.
 4.3. Délai de rétractation et politique de remboursement.
 4.4. Mineurs.
 Utilisation du Service en période de test (« bêta-test »)
 Contenu soumis par vous
 Fonctionnement du Service et équipement
 9.1. Restrictions techniques.
 9.2. Fermeture temporaire du Service.
 9.3. Modifications et annulation du Service.
 Modalités de modification du contrat
 Nous ne fournissons aucune garantie
 Le présent document constitue un contrat entre vous et la société Motion Twin SCOPARL à capital variable, dont le siège social est situé au 1 Place Lainé, 33000, Bordeaux (France), immatriculée au registre du commerce et des sociétés de Bordeaux (France) sous le numéro 438 602 187 (N° TVA : FR21 438 602 187).
 Email : contact@motion-twin.com
 Le directeur de publication est Thomas Vasseur.
 Dans le cadre de ce contrat, nous serons désignés par les termes « Motion Twin », « nous », « nos » ou « notre ». Vous serez désigné comme « Utilisateur », « vous », « vos » ou « votre ». L'Utilisateur est une seule et unique personne physique.
 Ce contrat couvre votre utilisation des jeux en ligne de Motion Twin, sans distinction du moyen utilisé pour y accéder (que ce soit par exemple sur nos sites Internet, nos applications pour mobiles et tablettes, ou tout autre moyen actuel ou futur).
 En vous inscrivant sur le jeu appartenant à Motion Twin, vous devez avoir pris connaissance du présent contrat et l'inscription vaut acceptation de l'ensemble des dispositions du présent contrat.
 Les sites de Motion Twin sont herbergés par Motion Twin.
 Nous ne fournissons aucune garantie quant au Service, autres que les garanties légales fournies dans le cadre de la législation applicable.
 Le coût de l’utilisation de la technique de communication à distance utilisée est le coût normal facturé à l’Utilisateur par son fournisseur d’accès internet. Ce coût est entièrement supporté par l’Utilisateur.
 utiliser le Service pour nuire à des tiers ou au Service (par exemple, vous ne devez pas utiliser le Service pour nuire, menacer ou harceler une autre personne, un groupe de personnes, un organisme ou Motion Twin) ;
 endommager, mettre hors service, saturer ou détériorer le Service (ou un réseau connecté au Service) ;
 revendre ou redistribuer le Service ou une partie du Service ; utiliser un moyen non autorisé pour modifier ou rediriger le Service ou pour y accéder ; ou tenter d'accomplir ces activités ;
 utiliser le Service ou des éléments du Service à des fins commerciales sauf autorisation explicite de notre part;
 utiliser un processus ou service automatisé (tel qu'un bot, un robot d'indexation, la mise en mémoire cache périodique des informations enregistrées par Motion Twin ou « métarecherche », « datamining ») pour accéder ou utiliser le Service ou pour copier ou extraire les données sur le Service ;
 utiliser un logiciel, un service ou un périphérique tiers non autorisé pour accéder au Service ;
 interrompre ou tenter d'obtenir un accès non autorisé à un compte, un ordinateur, un matériel ou un réseau lié au Service ;
 obtenir ou tenter d'obtenir des données du Service ou du matériel associé, à l'exception des données que nous avons l'intention de vous fournir ou de rendre disponibles ;
 utiliser le Service ou le matériel associé pour concevoir, développer ou mettre à jour des logiciels non autorisés ;
 utiliser ou distribuer des astuces, « cheats », « mods », « hacks », macros ou scripts non autorisés ; ou
 exploiter un bug ou apporter des modifications non autorisées à un logiciel ou à des données afin d'en tirer indûment parti dans un jeu, une compétition ou une promotion.
 En outre, votre utilisation du Service implique que vous vous conformiez au Code de conduite de Motion Twin. Vous acceptez que nous puissions également interrompre votre accès au Service si vous effectuez l'une des actions suivantes lorsque vous êtes connecté au Service :
 diffamer, injurier, violenter, abuser, harceler, traquer, menacer un tiers ou enfreindre de quelque manière que ce soit les droits (tels que les droits au respect de la vie privée et la publicité) des tiers ;
 publier, distribuer ou diffuser du contenu, un sujet, un nom, du matériel, un fichier ou des informations inappropriés ou à caractère grossier, diffamatoire, obscène, indécent ou illégal ;
 publier, distribuer ou diffuser du contenu, un sujet, un nom, du matériel, un fichier ou des informations qui incitent, préconisent, promeuvent, dépeignent, constituent ou exposent la pédopornographie, le blasphème, la haine, la bigoterie, le racisme, l'utilisation illégale de drogue, la violence gratuite ou la représentation graphique d'actes de violence, ou une activité criminelle ou frauduleuse ;
 créer un avatar ou insérer du texte à caractère outrageant dans le Service. Ceci inclut les commentaires qui ressemblent graphiquement ou phonétiquement, soutiennent, font allusion, abrègent ou insinuent les éléments suivants : mots ou expressions obscènes, sujets ou contenus à caractère sexuel, discours de haine (y compris, mais sans s'y limiter, les injures raciales, ethniques ou religieuses), drogues illégales/substances contrôlées, ou activités illégales ;
 utiliser le Service, ou du matériel ou des informations rendus disponibles par l'intermédiaire du Service, d'une manière qui porte atteinte à un droit d'auteur, une marque commerciale, un brevet, un secret commercial ou à d'autres droits de propriété de Motion Twin ou d'un tiers ;
 charger des fichiers qui contiennent des virus, des chevaux de Troie, des vers, des bombes logiques, des robots d'annulation de message, des fichiers endommagés ou des programmes similaires susceptibles d'altérer le fonctionnement du Service, de l'équipement autorisé ou autre bien d'un tiers ;
 télécharger ou utiliser du matériel envoyé ou fourni par un autre Utilisateur du Service dont vous savez, ou devez raisonnablement savoir, qu'il ne peut pas être légalement partagé ni distribué (sauf autorisation explicite de notre part) ;
 utiliser le Service pour participer à des ventes pyramidales ou à des chaînes de lettres ;
 récolter ou collecter de quelque manière que ce soit des informations concernant des tiers, y compris leurs adresses électroniques, et ce sans leur consentement ;
 faire du hameçonnage (« phishing ») ou créer une fausse identité sous n'importe quel autre forme dans l'intention de tromper autrui ;
 falsifier ou supprimer un droit d'auteur, un avis légal, une désignation de propriété ou des étiquettes mentionnant l'origine ou la source du logiciel ou d'un autre matériel compris dans un fichier transféré ;
 déposer de fausses plaintes ou fournir de faux commentaires concernant d'autres Utilisateurs du Service ;
 utiliser, télécharger, copier ou fournir de quelque manière que ce soit (gratuitement ou non) à un tiers : (i) un annuaire des Utilisateurs du Service, (ii) des informations concernant les Utilisateurs du Service ou (iii) des informations sur l'utilisation du Service ;
 consulter, intercepter ou tenter d'intercepter des communications privées qui ne vous sont pas destinées ; ou
 sauf autorisation explicite de notre part, utiliser les outils de communication fournis par le Service pour fournir ou proposer de fournir d'autres services externes ou des liens vers d'autres services externes à l'ensemble de services de Motion Twin (« spam »).
 Toute personne qui souhaite utiliser un des services proposés sur le Service doit préalablement ouvrir un Compte. L’ouverture de Compte est gratuite. Lors de l’inscription, vous vous engagez à communiquer des données exactes, et à nous informer de toute modification de ces données.
 Vous SEUL pouvez utiliser VOTRE COMPTE et vous ne pouvez utiliser qu'UN COMPTE UNIQUE.
 Vous ne devez pas révéler votre mot de passe, ni ne devez autoriser un tiers à accéder ou à utiliser le Service avec votre Compte.
 Tout prêt, partage, échange, don ou vente de Compte est strictement interdit.
 Vous ne devez pas accéder au Compte d'autrui.
 L'usage de tout Compte utilisé par plus d'une personne est spécifié comme « prêt de Compte ».
 L'utilisation et/ou création de plus d'un Compte par une personne est spécifié comme « usage de multi-comptes ». Ces deux usages sont strictement interdits.
 Motion Twin peut procéder à des vérifications pour s'assurer du respect de ces conditions. Toute infraction peut être passible de suppression définitive de votre Compte et des comptes en infraction sans préavis ni dédommagement.
 Motion Twin se réserve le droit de limiter le nombre d'inscriptions et d'usage de comptes par foyer.
 Vous êtes responsable de la sécurité de votre Compte et de la fiabilité de vos données de connexion. Pour plus d'informations et conseils afin d'augmenter la sécurité de votre Compte, vous pouvez visiter ce lien : http://support.motion-twin.com/go/securite.
 Motion Twin se dégage de toute responsabilité en cas d'accès au Compte par une tierce personne (y compris lorsque l'identification sur notre Service s'effectue via un service tiers, comme par exemple Google ou Facebook). Vous êtes le seul responsable de toutes les activités entreprises avec votre Compte. Vous ne devez pas autoriser un tiers à accéder et/ou utiliser le Service en votre nom.
 Si vous soupçonnez une utilisation abusive de votre Compte ou toute autre faille de sécurité du Service, vous devez nous en aviser immédiatement via le site d'assistance à l'Utilisateur (http://support.motion-twin.com , plus de détails dans l'article 14).
 L'Utilisateur peut choisir un mot de passe lors de l’inscription sur le service, ou ultérieurement. Il est strictement confidentiel et ne doit jamais être communiqué à un tiers. Motion Twin peut mettre en place des procédures automatisées permettant à l'Utilisateur de retrouver ou de modifier son mot de passe.
 Pour récupérer un mot de passe oublié, l'Utilisateur devra avoir indiqué au préalable un moyen, parmi ceux proposés sur le service, de lui transmettre des informations de manière confidentielle (en indiquant son adresse électronique par exemple). L'Utilisateur est le seul responsable des informations transmises par ce moyen.
 Si aucun moyen de récupération de mot de passe n'a été indiqué au préalable par l'Utilisateur, le mot de passe ne pourra pas être transmis.
 Les mineurs ne peuvent ouvrir un Compte et utiliser le Service qu’assistés de leur représentant légal, et sous l’entière responsabilité de ce dernier.
 Aussi, si vous autorisez ou permettez à un mineur d’ouvrir un Compte, et de jouer sur le Service :
 Vous déclarez être le parent ou le tuteur légal de ce mineur ;
 Vous reconnaissez être au courant que certaines fonctionnalités du Service ou certains contenus disponibles par l'intermédiaire du Service, peuvent contenir ou exposer les Utilisateurs à du matériel ne convenant pas à des mineurs, et vous acceptez de surveiller l'utilisation du Service par les mineurs auxquels vous avez donné l'autorisation d'utiliser le Service.
 Motion Twin insiste sur le fait qu’il est interdit de diffuser un contenu ne convenant pas à des mineurs dès lors que celui-ci est susceptible d’être vu par un mineur.
 Les jeux à caractère ne convenant pas à des mineurs seront dument signalés lors de l'inscription au Service, et il vous appartient de ne pas autoriser l’accès à ces jeux aux mineurs.
 Pour plus d'informations et conseils sur l'accès du Service aux mineurs, vous pouvez consulter ce lien : http://support.motion-twin.com/go/mineurs.
 À tout moment Motion Twin peut, sans préavis, procéder :
 à la suspension temporaire de votre accès à votre Compte, en cas de suspicion d'utilisation abusive de nos services;
 au blocage ou à la fermeture définitive d'un Compte d'Utilisateur en sanction suite à une violation d'une ou de plusieurs dispositions du présent contrat.
 Si le Service n'est pas utilisé par l'Utilisateur pendant une période excédant 12 mois consécutifs, Motion Twin peut procéder à la fermeture automatique du Compte inutilisé.
 L'Utilisateur peut également procéder lui-même à la fermeture de son Compte, procédure accessible depuis son espace personnel du Service.
 Sauf mention contraire dans le présent contrat ou accord exceptionnel de Motion Twin, il ne sera procédé à aucun remboursement en cas de suspension ou de fermeture du Compte par l’Utilisateur ou par Motion Twin.
 La plupart des services proposés par Motion Twin sont gratuits.
 Toutefois, certains bonus, options, accès et autres services peuvent être payants. L’Utilisateur qui souhaite accéder à ces services devra donc effectuer un paiement à Motion Twin.
 Différents moyens de paiement sont proposés à l'Utilisateur. Le prix et les éléments obtenus peuvent varier selon le moyen de paiement choisi. Ces informations sont indiquées à l'Utilisateur dans la section lui permettant d'effectuer son paiement.
 Lorsque vous avez choisi un moyen de paiement, vous devez être autorisé à utiliser cette méthode de paiement et vous vous engagez à fournir des informations valides, exactes et à jour.
 Si vous interrompez l'utilisation du Service ou si vous clôturez votre Compte, cela n'a aucune incidence sur les montants déjà facturés et il ne sera procédé à aucun remboursement.
 Si Motion Twin détecte un paiement frauduleux depuis votre Compte, il sera suspendu par Motion Twin de façon définitive.
 Motion Twin ou ses prestataires de paiement peuvent limiter l'accès à certains moyens de paiement par mesure de précaution, suite à une utilisation suspecte de tentative de fraude.
 Vous aurez la possibilité de vérifier le détail de votre achat et son prix total, et de corriger d'éventuelles erreurs, avant de confirmer celui-ci pour exprimer votre acceptation.
 Vous trouverez les prix détaillés du Service dans la section de paiement du Service.
 Certains frais ne sont pas dépendants de Motion Twin ou de ses prestataires de paiements. Ces frais peuvent être liés aux services des opérateurs de télécommunication et échange de devises, par exemple. Motion Twin prévient dans la mesure du possible lorsque des frais supplémentaires peuvent être rajoutés au prix final.
 Nous pouvons changer occasionnellement le tarif du Service et vous serez averti par une communication globale sur le Service.
 Les tarifs et offres proposés par Motion Twin sont valables pendant toute la durée de leur mise en ligne.
 Si votre offre de Service fait l'objet d'un tarif et d'une durée spécifique et que nous modifions le tarif du Service, le tarif d'origine reste en vigueur pendant toute la durée spécifiée.
 Vous disposez d'un délai de quatorze jours francs pour exercer votre droit de rétractation sans avoir à justifier de motifs ni à payer de pénalités. Ce délai court à compter de l'acceptation de l'offre pour les prestations de services, conformément à l'article L121-21 du code de la consommation.
 Lorsque ce droit est exercé, les sommes payées vous seront remboursées dans un délai maximal de trente jours.
 Motion Twin attire l’attention de l’Utilisateur sur le fait qu’en vertu de l’article L121-21-5 du code de la consommation, aucun délai de rétractation ne sera accordé si, avec son accord, l’exécution du Service a commencé avant l’expiration du délai de quatorze jours francs.
 Les demandes de remboursement devront être envoyées :
 Par l'intermédiaire du Service de support (http://support.motion-twin.com)
 Ou par fax au +33 (0)5 57 99 36 80
 Les demandes doivent impérativement contenir les coordonnées du demandeur, l'objet et la date du paiement, le moyen de paiement utilisé, le Service et l'identifiant du Compte Utilisateur concerné, ainsi qu'un justificatif de paiement (facture ou reçu par exemple) si celui-ci n'a pas été effectué par Carte bancaire ou Paypal.
 Les demandes incomplètes, ou hors délai ne donneront lieu à aucun remboursement.
 Les mineurs peuvent utiliser le Service, sous l’entière responsabilité de leur représentant légal.
 Le mineur qui utilise le Service ne devra effectuer de paiement qu’en présence et avec l’accord exprès de son représentant légal.
 Aucun(e) recours/réclamation, notamment quant à des paiements, n'est recevable auprès de Motion Twin.
 5. Utilisation du Service en période de test (« bêta-test »)
 Pendant la phase de bêta-test l'Utilisateur est invité à effectuer de façon volontaire et bénévole un retour sur le Service afin d'aider à la finalisation du Service avant sa mise en ligne opérationnelle. Il s'engage à ne dévoiler aucun contenu du Service pendant cette période et il accepte que le Service soit soumis à des modifications et interruptions étant donné le contexte d'expérimentation. L'Utilisateur reconnaît qu'il n'aura droit à aucun dédommagement suite à sa collaboration pendant la phase « bêta-test ».
 6. Contenu soumis par vous
 Vous pouvez éditer du contenu, dans certaines parties du Service prévu à cet effet.
 Cette édition peut avoir lieu dans des zones accessibles à tous, (comme par exemple, le forum de jeu ou la fiche publique de l'Utilisateur), ou dans des zones pour lesquelles vous pouvez contrôler l'accès par des tiers (comme par exemple, la messagerie privée ou un regroupement de joueurs). Vous reconnaissez et acceptez que Motion Twin ne contrôle ni n'assume le contenu que vous et des tiers mettez en ligne.
 Vous accordez à Motion Twin, à titre gracieux, non exclusif, pour la durée de vos droits et pour le monde entier, l'autorisation, sur le Service :
 d'utiliser, de modifier, de représenter, de reproduire, de distribuer et d'afficher votre contenu en relation avec le Service dont vous avez donné l'autorisation d'accès ;
 de publier votre nom, avatar ou autre information que vous fournissez en relation avec le contenu.
 Si vous soumettez une photographie ou une autre image numérique, vous renoncez explicitement aux droits de confidentialité et de publicité relatifs à l'image, et autorisez Motion Twin à la diffuser sur le Service.
 Vous êtes prié de respecter les droits des artistes, inventeurs et créateurs. Le contenu tel que la musique, les photos et les vidéos peut être protégé par droit d'auteur. Si vous partagez du contenu sur le Service d'une manière qui porte atteinte aux droits d'auteur, aux droits de propriété intellectuelle ou à la vie privée de tiers, vous contrevenez à ce contrat. Vous déclarez et garantissez que vous détenez tous les droits nécessaires pour accorder les autorisations mentionnées dans le présent article et que l'utilisation de ce contenu n'enfreint aucune loi. Nous pouvons refuser de publier votre contenu pour quelque soit la raison. Nous pouvons à tout moment retirer votre contenu du Service si vous contrevenez à ce contrat ou si nous annulons ou suspendons le Service.
 Motion Twin se réserve le droit de modifier les noms de Compte, les pseudos, les noms de personnages et les noms de regroupement d'Utilisateurs ne respectant pas les règles énoncées dans l'article d'Utilisation de Service (article 2). Le cas échéant Motion Twin pourra également suspendre temporairement ou définitivement l'accès au Compte ou regroupement d'Utilisateurs sans préavis ni dédommagement.
 Si vous estimez qu’un contenu porte manifestement atteinte à vos droits, vous pouvez le signaler à Motion Twin via le site de support (http://support.motion-twin.com) ou par un autre moyen spécifié dans le Service.
 Si nous estimons ce contenu manifestement illicite, nous procéderons à sa suppression.
 Compte tenu de l'intérêt général attaché à la répression des activités illégales, Motion Twin a mis en place, un dispositif accessible à l'adresse contact@motion-twin.com. Cela permet aux Utilisateurs de signaler les services de communication au public en ligne tenus pour répréhensibles par les autorités publiques compétentes en la matière. Motion Twin informe également des risques encourus par l'Utilisateur du fait d'actes de jeux réalisés en violation de la loi.
 Afin de faire fonctionner et de fournir le Service, nous collectons certaines informations vous concernant. Nous protégeons ces informations.
 Vous êtes informés que vos données personnelles pourront être communiquées à des tiers pour répondre à des exigences légales ou règlementaires. Par ailleurs, les informations vous concernant pourront être utilisées afin d’agir en toute bonne foi lorsqu’un tel accès ou divulgation semble nécessaire pour protéger la sécurité personnelle des employés de Motion Twin, des clients ou du public.
 Les données personnelles recueillies par Motion Twin sont principalement stockées et utilisées en France et en Irlande, mais elles peuvent également être stockées ou utilisées dans n'importe quel autre pays où Motion-Twin ou un de ses prestataires dispose de serveurs.
 Afin de vous fournir le Service et d'améliorer le Service, nous, ou nos prestataires, pouvons collecter certaines informations relatives aux performances du Service, à l'utilisation que vous faites du Service et à votre équipement.
 Certaines données vous concernant peuvent être communiquées à nos prestataires uniquement dans le cadre d'un besoin lié au fonctionnement technique ou commercial du Service. En dehors de ce cadre, Motion-Twin s'engage à ne pas distribuer, diffuser ou transmettre sous aucune forme ni publier vos informations à des filiales, revendeurs, fournisseurs ou d'autre tiers.
 Motion Twin s'engage à respecter la sécurité de la collecte, l'utilisation et la rétention de vos informations et données personnelles.
 Pour le bon fonctionnement de nos sites Internet et de nos applications, nous pouvons utiliser des cookies. Il s'agit de petit fichiers stockés par une application ou un navigateur Internet. En utilisant nos services vous acceptez l'utilisation de ces cookies. Des informations sur l'utilisation que nous faisons des cookies sont disponibles à cette adresse : http://twinoid.com/tid/cookies
 En application de la loi n°78-17 du 6 janvier 78 relative à l'informatique, aux fichiers et aux libertés, modifiée par la loi n°2004-801 du 6 août 2004 du territoire français, les Utilisateurs disposent des droits d’accès, d'opposition (art.38 de la loi), d'interrogation (art.39 de la loi), et de rectification/suppression (art.40 de la loi) des données à caractère personnel les concernant. Vous pouvez exercer votre droit en nous contactant par voie postale et en indiquant vos noms, prénoms, adresse électronique et adresse de votre domicile et en justifiant de votre identité. Les demandes doivent être adressées à l’adresse indiquée précédemment.
 Motion Twin est titulaire de droits d’auteur sur le Service et son contenu, dont les logiciels et bases de données, ainsi que titulaire du droit sui generis de producteur de base de données.
 L’ensemble des éléments constituant le Service notamment les marques, noms de domaines, textes, données, structure, arborescence, thésaurus, rubriques, logos, graphismes, images, photographies, noms, jeu, personnage ainsi que le Service lui-même, sont la propriété exclusive de Motion Twin.
 Toute extraction, réutilisation, représentation, reproduction, exploitation, adaptation, traduction, modification, vente, du Service et de tout ou partie de son contenu est interdit, sauf autorisation expresse et préalable de Motion Twin.
 A ce titre, l’Utilisateur s’interdit notamment de communiquer à tous tiers, gracieusement ou non, les données extraites du Service, y compris à une autre entité liée à lui administrativement, financièrement ou capitalistiquement.
 Motion Twin peut enfin librement modifier la présentation du Service et de son contenu.
 Tous les éléments, fonctionnalités, outils, documents qui font partie du Service fourni par Motion Twin (de façon non limitative le jeu, le client, les personnages, les comptes de jeu, les objets, la charte graphique, les logos, les musiques, les logiciels, les serveurs, etc.) sont protégés par les lois françaises et internationales sur le droit d'auteur et la propriété intellectuelle et appartiennent à Motion Twin. Vous ne pouvez pas utiliser ces éléments sans l'autorisation écrite préalable de Motion Twin.
 Vous n'avez pas le droit, en tout ou partie, de copier, reproduire, traduire, extraire, modifier le code source, désassembler, décompiler, modifier, louer, vendre, distribuer ou créer des œuvres dérivées inspirées du Service ou du contenu sans l'accord écrit préalable de Motion Twin. Le reverse engineering est strictement prohibé.
 9. Fonctionnement du Service et équipement
 Vous ne devez pas chercher à contourner les restrictions techniques du Service. Il vous est interdit de décompiler, de créer des oeuvres dérivées, de rétroconcevoir, de modifier, de sous-licencier, de distribuer ou d'utiliser le Service à d'autres fins que celles autorisées par Motion Twin. La violation de la présente disposition peut entraîner la fermeture définitive de votre Compte et/ou de votre capacité à accéder au Service. Motion Twin peut entreprendre une action juridique contre l'Utilisateur qui porte atteinte à la sécurité du réseau ou des systèmes Motion Twin.
 Motion Twin peut interrompre temporairement, sans ou avec message préalable, l'accès à tout ou une partie du Service, pour n'importe quelle raison, mais notamment en cas de maintenance automatique ou manuelle.
 Vous ne pouvez réclamer aucun dommage-intérêt, pour perte de bénéfices relatifs au Service ou pas, spécial, indirect, accessoire ou punitif suite à une fermeture temporaire du Service.
 Nous pouvons modifier le Service dans son intégralité ou certaines fonctionnalités, certains jeux ou tout autre contenu à tout moment, pour quelque raison que ce soit (ou sans motif) et sans préavis.
 Nous pouvons fermer totalement et de façon définitive le Service pour quelque raison que ce soit. Cependant Motion Twin s'engage à respecter une période minimum de 12 mois consécutifs entre la fermeture des moyens de paiements et la fermeture définitive du Service. Cette période permettant aux Utilisateurs d'utiliser leurs crédits, bonus ou tout autre élément acquis par un moyen de paiement.
 Aucun remboursement ne sera procédé en cas de modification ou de fermeture du Service.
 Votre droit d'utiliser le Service expire dès la fermeture du Service. Une fois le Service fermé, il se peut que les données que vous avez stockées sur le Service ne soient pas récupérables ultérieurement.
 Notre fermeture du Service n'affecte en rien votre obligation de payer tous les frais imputés à votre Compte de facturation pour les montants encourus avant la fermeture du Service.
 10. Modalités de modification du contrat
 Nous pouvons modifier le présent contrat. Si nous modifions le présent contrat, nous vous informerons avec un préavis de sept (7) jours francs.
 Le fait de continuer à utiliser le Service vaudra accord et acceptation du nouveau contrat de votre part.
 Si vous n'acceptez pas le Contrat, vous avez le droit de fermer votre Compte à tout moment et pour quelque raison que ce soit. Consulter l'article 3.5 pour plus de détails.
 11. Nous ne fournissons aucune garantie
 Nous fournissons le Service « en l'état », « avec toutes ses imperfections » et « tel que disponible ». Nous ne garantissons pas l'exactitude ni l'opportunité des informations disponibles à partir du Service. Vous reconnaissez et acceptez que les systèmes informatiques et de télécommunication ne sont pas exempts de défauts et que des temps d'arrêt peuvent survenir. Nous ne pouvons pas garantir que le Service sera ininterrompu, opportun, ou sans erreur. Nous et aucun de nos prestataires de services ne donnons aucune garantie explicite ni aucune condition. Vous bénéficiez de toutes les garanties prévues par la loi, mais nous ne fournissons aucune autre garantie. Nous excluons toutes les garanties implicites, notamment celles relatives à la qualité marchande, à l'adéquation à un usage particulier, à l'absence de défauts de fabrication et à l'absence de contrefaçon.
 Dans la mesure permise par la législation française en vigueur, en cas de réclamation, vous pouvez uniquement obtenir auprès de Motion Twin des dommages et intérêts qui ne pourront excéder le montant de vos différents achats effectués sur le Service. Vous ne pouvez prétendre à aucun autre dommage-intérêt, notamment consécutif, pour perte de bénéfices, spécial, indirect, accessoire ou punitif.
 Le présent contrat est soumis à la loi Française, sans préjudice des dispositions impératives de la convention de Rome 80/934/CEE.
 14. Assistance Utilisateur
 Le site du support (http://support.motion-twin.com) est le moyen d'accès au service d'assistance de Motion Twin pour le Service.
 Pour prendre contact avec le Support, vous devez disposer d'un Compte et vous être identifié.
 Motion Twin a un pouvoir discrétionnaire dans la gestion du Support et se réserve le droit de ne pas répondre aux messages de l'Utilisateur.
 Dernières modifications le 12 novembre 2014.