text:
A Falco KC Szombathely Szombathely négyszeres magyar bajnok NB I/A csoportos kosárlabdacsapata.
 Története
 Szombathelyi kosárlabda előzményei
 1954 és 1963 között a Szombathelyi Haladás (Lokomotív, Törekvés) csapata vett részt az első osztályban, 1954-ben és 1955-ben tizedik, 1956-ban kilencedik, majd tizenkettedik és újra kilencedikek lettek, 1959-ben 14. helyen zártak és kiestek. 1960-ban egyből feljutottak, 1961-ben és 1962-ben tizenkettedikek lettek, 1963-ban újra 14. helyen végeztek, és kiestek.
 Alsóbb osztályokban
 Az 1980-as évek legelején két, vegetáló NB II-es férfi kosárlabdacsapat működött Szombathelyen. 1980-ban heti egyszeri találkozókkal csapatot kezdett építeni a Fakombinát, a város egyik legsikeresebb cége is. Pár megszállott, így például Gráczer György és Németh István fanatizmusának köszönhetően megmozdult valami a városban. Az új csapat a megyei bajnokságban indult. 1987-ben a Fakombinát - más néven a Falco - vezetősége elhatározta, hogy biztosítja a csapatnak a magasabb szintre kerülés lehetőségét, vagyis komoly anyagi támogatást juttat a csapathoz.
 Az első, 1987–1988-as szezonban az NB II/B csoportjának bajnoka lett a Falco. Ekkor a csapat az NB I-be kerülést célozta meg három éven belül. Az első évben a Déri Csaba vezette csapat csupán két vereséggel zárta az alapszakaszt, ám a rájátszásban nem sikerült kiharcolni az első osztályba kerülést. A következő szezonban azonban sikerült a cél elérése, így a Szombathelyi Haladás 1963-as kiesése után ismét NB I-es csapat játszott Szombathelyen.
 A B csoportban előbb a gyökeret verés, majd az A csoportba jutás lett a cél, és utóbbit már 1992-ben, Földi Sándor irányításával teljesítették.
 Az élvonalban
 A friss újonc Falco első élvonalbeli évében 12. helyen zárt, ezután, 1993 óta egy szezon (2005–2006) kivételével mindig bejutott a legjobb 8 csapat közé, és a felsőházi rájátszásban játszott. 1997-ben bronz-, 1998-ban ezüstérmet szereztek a kupában, 1999-ben pedig először bejutottak a bajnokság elődöntőjébe, sőt a döntőbe is, ahol az Albacomp csapata 4–1 arányban nyert. Ezután három év alatt két bronzérmet is begyűjtöttek és közben két évig a Szuper Liga és a Korać Kupa résztvevői voltak, előbbiben egy arany- és egy ezüstérmet szerezve.
 A következő öt évben nem sikerült érmet gyűjteni a csapatnak, a csapat pénzügyi válságba került, amiből szerényebb körülmények vállalása mellett sikerült kilábalni. A csapat ekkor (ahogy korábban és később is) nagyban támaszkodott Kálmán Lászlóra, aki egymás utáni 3 évben is gólkirály lett (2004, 2005, 2006).
 2007-ben a szezon közben érkező Srećko Sekulović edzővel bejutottak a legjobb 4 közé, majd az ő irányításával a következő szezonban megnyerték a bajnokságot, a kupában pedig ezüstérmet szereztek 2-szeri hosszabbítás után az Atomerőmű SE ellen. A kupát a következő két évben sem sikerült megszerezni, 2009-ben a Pécsi VSK-Pannonpower, 2010-ben a ZTE KK csapata bizonyult jobbnak a döntőben.
 2012-ben a csapat megnyerte az alapszakaszt, de a bajnoki döntőben kikapott a Szolnoki Olaj KK-tól.
 2016-2017-es szezoban és 2017-2018-as szezonban is a második helyezést érték el a szombathelyiek.
 Végül a 2018-2019-es szezonban, a rájátszásban veretlenül 10 év után újra nyerni tudott a csapat.
 Eredmények
 A bajnokcsapatok kerete
 A 2007–2008-ban magyar bajnok Falco KC tagjai:
 Játékosok: Mikalai Aliakseyeu (), Borszéki Csaba, Andrija Csirics (), Csiszár Dániel, Jara Rubin Doyne (), Edwin Draughan (), Feigl Imre, Trevor Harvey (), Horváth Dávid, Arnas Kazlauskas (), Kálmán László, Pankár Tibor, Papp Balázs, Szanati Mátyás, Váradi Kornél, Will Tamás.
 Edző: Srećko Sekulović ().
 A 2018-2019-ben magyar bajnok Falco KC tagjai:
 Játékosok: Váradi Benedek, Juvonte Reddic (), Bíró Olivér, Perl Zoltán, Ron Curry (), Hódi Patrik. Tóth Norbert, Körmendi Bence, Stefan Balmazovic (), Verasztó Péter, Evan Bruinsma (), Darrin Govens (), Julian Norfleet (), Aliaksandr Pustahvar ().
 Edzők: Gasper Okorn (), Milos Konakov ().
 A 2020-2021-ben magyar bajnok Falco KC tagjai:
 Játékosok: Kyan Anderson (), Keller Ákos, Perl Zoltán, Váradi Benedek, Benke Szilárd, Sövegjártó Ábel, Kovács Benedek, Doktor Péter, De'Quon Lake (), Boris Barac ( ), Dancsecs András, Evan Bruinsma (), Strahinja Milosevic (), Devin Searcy ().
 Edzők: Gasper Okorn (), Milos Konakov ().
 Jelenlegi játékosok
 Utolsó módosítás: 2022. szeptember 21.
 Válogatott játékosok
 A klub történetében ezidáig három felnőtt válogatott játékost adott a nemzeti csapatba: az 1990-es évek végén és a 2000-es évek elején Kálmán László 78, Pankár Tibor 57 alkalommal húzhatta magára a címeres mezt. A játékosok 2006-ban, Meszlényi Róbert szövetségi kapitány döntése alapján - több hasonló korú játékossal együtt - kikerültek a válogatott keretből.
 2008-ban az aktuális kapitány, Sztojan Ivkovics a 21 éves, korábbi sokszoros utánpótlás-válogatott Váradi Kornélt hívta be a nemzeti csapatba. Váradi nem játszott tétmeccsen a 2008-as Eb-selejtezőkön, melyek után Szolnokra igazolt.
 2009 nyarán a klub leigazolta a válogatottban korábban szintén számos alkalommal szereplő Horváth Zoltánt, aki a 2009-es Eb-selejtezők mindegyikén pályára lépett.
 A csapat saját nevelésű játékosa, Szabó Zsolt a 2011-es és a 2013-as Eb selejtezőin egyaránt játszott (2010-ben a Soproni KC játékosaként, 2012 nyarán a Falcoból igazolt az Albacomphoz).
 Utánpótlás
 Az egyesület nagy hangsúlyt fektet az utánpótlás korú játékosok nevelésére. A Falco KC-Szombathelyi Sportiskola korosztályos utánpótlás csapataiban közel 300 játékos kosárlabdázik.
 Sikeres felnőtt csapata mellett a klub egy junior, egy ifjúsági, egy kadett, öt serdülő és hét gyermek csapatot működtet, és előkészítő csapattal is rendelkezik.
 Az utánpótlás csapatok közül a legnagyobb sikereket az 1996/97 és az 1997/98-as szezonban érte el a klub: mindkétszer a második helyen végzett (a Diana SE, illetve a MAFC mögött), míg az 1998/99-as idényt az ötödik helyen zárta a csapat.
 A különböző korosztályos válogatottakban - a kiváló utánpótlás-nevelő munka eredményeként - rendszeresen találkozhatunk Falco játékosok neveivel.
 Visszavonultatott mezszám
 2009 decemberében a csapat válogatott játékosa, Horváth Zoltán közlekedési balesetben elhunyt. Tiszteletére a klub visszavonultatta az általa viselt 18-as mezt.
 2013-ban a csapat ikonja, Kálmán László bejelentette, hogy 21 szezon után abbahagyja a profi pályafutását. Tiszteletére a klub visszavonultatta az általa viselt 8-as számú mezt.
 Jegyzetek
 Források
 Falco-történelem
 Szombathely sportélete
 Magyar kosárlabdacsapatok


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 52007PC0122
 Proposta għal regolament tal-Kunsill li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1290/2005 dwar il-finanzjament tal-politika agrikola komuni /* KUMM/2007/0122 finali - CNS 2007/0045 */
 [pic] | KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ |Brussel 20.3.2007KUMM(2007) 122 finali2007/0045 (CNS)Proposta għalREGOLAMENT TAL-KUNSILLli jemenda r-Regolament (KE) Nru 1290/2005 dwar il-finanzjament tal-politika agrikola komuni(preżentata mill-Kummissjoni)MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONIIl-kuntest tal-proposta- Il-bażi għall-proposta u l-għanijiet tagħhaIr-rekwiżit tal-pubblikazzjoni ta' informazzjoni dwar il-benefiċjarji tal-fondi tal-Komunità, kif imdaħħla fir-Regolament Finanzjarju mir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1995/2006 tat-13 ta' Diċembru 2006, jipprovdi li d-dettalji meħtieġa għandhom jiġu stabbiliti fir-regoli speċifiċi għas-settur. Sabiex dan l-obbligu jiġi implimentat, jeħtieġ li jiġi emendat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1290/2005 dwar il-finanzjament tal-politika agrikola komuni. Barra minn hekk, huma indirizzati għadd ta’ problemi pendenti dwar l-applikazzjoni effettiva tar-Regolament.Il-kwistjonijiet li ġejjin għalhekk huma inklużi f'din il-proposta:1. Il-Pubblikazzjoni ta’ informazzjoni dwar il-benefiċjarji tal-finanzjament ta’ l-EAGF u l-EAFRDIl-prinċipji inklużi fihom dan li ġej:- fir-rigward tan-nefqa ta’ l-EAGF, qasma bejn il-pagamenti diretti u finanzjament ieħor,- fir-rigward tan-nefqa ta’ l-EAFRD, ammont wieħed tal-finanzjament pubbliku totali,- pubblikazzjoni ex-post annwali għal kull sena ta’ baġit,- pubblikazzjoni biex tkopri in-nefqa EAFRD li tkun saret mill-1 ta’ Jannar 2007 u n-nefqa EAGF li tkun saret mis-16 ta’ Ottubru 2007,- pubblikazzjoni mill-Istati Membri fuq livell nazzjonali.Id-dettalji għandhom jiġu stabbiliti fir-regoli ta’ implimentazzjoni li jridu jiġu addottati mill-Kummissjoni.L-Anness VI għar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1974/2006 tal-15 ta’ Diċembru 2006 li jistabbilixxi regoli ddettaljati għall-applikazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1698/2005 dwar l-iżvilupp rurali mill-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (EAFRD)[1] jirrikjedi li l-awtoritajiet ta’ ġestjoni ta’ l-Istati Membri li mill-2008 jibdew jippubblikaw mill-inqas darba fis-sena, b'mod elettroniku jew mod ieħor, il-lista ta' benefiċjarji li qed jirċievu appoġġ mill-programmi ta' żvilupp rurali, l-ismijiet ta' l-operazzjonijiet u l-ammont ta' kontributi pubbliċi allokati għal dawn l-operazzjonijiet. Madankollu, id-data tal-bidu tal-pubblikazzjoni ta' din id- data issa hija sostitwita mir-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002, kif emendat mir-Regolament (KE) Nru 1995/2006, li jirrikjedi il-pubblikazzjoni ex-post tal-benefiċjarji ta’ dan il-Fond sa mill-1 ta’ Jannar 2007.2. Tnaqqis u sospensjoni tal-pagamenti ta' kull xahar u intermedji lill-Istati MembriIl-mekkaniżmu preżenti taħt l-Artikoli 17 u 27 mhuwiex mgħammar b'mod adegwat biex jitratta s-sitwazzjoni fejn il-komponenti ewlenin tas-sistema nazzjonali ta' kontroll ma jeżistux jew mhumiex effettivi fuq perjodu ta' żmien twil u fejn l-ebda rimedju huwa disponibbli fil-futur immedjat. Huwa għalhekk propost li jiġi introdott mekkaniżmu ġdid li bih il-Kummissjoni jkollha s-setgħa, iżda mhijiex obbligata, li tnaqqas jew tissospendi l-pagamenti. Il-mekkaniżmu jista’ jitħaddem biss jekk jintlaħqu l-kundizzjonijiet kollha msemmijin hawn taħt:- il-Kummissjoni diġà imponiet żewġ korrezzjonijiet finanzjarji fir-rigward ta’ l-istess miżura u għall-istess raġuni;- waħda jew iktar mill-komponenti ewlenin tas-sistema ta’ kontroll fil-kwistjoni ma jeżistux jew mhumiex effettivi minħabba l-gravità jew il-persistenza tan-nuqqasijiet li jinstabu;- il-projezzjoni tal-Kummissjoni hija tali li l-Istat Membru naqas milli jimplimenta r-rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni biex jirrimedja s-sitwazzjoni u ma jistax jew mhuwiex se jirrimedja n-nuqqasijiet in kwistjoni fil-futur immedjat.Is-sospensjoni jew it-tnaqqis għandhom jiġu wara li tkun intbgħatet “ittra ta’ twissija” lill-Istat Membru. Id-deċiżjoni tkun valida għal perjodu li jrid jiġi ddeterminat mill-Kummissjoni dwar il-pagamenti wara li tkun ittieħdet id-deċiżjoni, mingħajr il-ħtieġa li tiġi rrepetuta din il-proċedura kull xahar.3. Modifika ta’ l-Artikolu 31(5) tar-Regolament (eċċezzjonijiet għall-hekk imsejħa regola ta’ l-24 xahar)Ir-Regolament (KEE) Nru 4045/89 jirrikjedi li l-Istati Membri jwettqu kontrolli ex-post dwar ċertu infiq fuq il-PAK. Interpretazzjoni litterali tar-regola ta' l-24 xahar stabbilita fl-Artikolu 31(4) tar-Regolament tipprevjeni l-Kummissjoni milli timponi korrezzjonijiet finanzjarji fuq l-Istati Membri fil-każ li dawn ma jikkonformawx ma' l-obbligi ta' kontroll tagħhom skond ir-Regolament msemmi hawn fuq minħabba li ma jkunx baqa’ żmien biżżejjed wara li jkunu saru l-kontrolli mill-Istat Membru. Għalhekk huwa propost li l-Artikolu 31(5) tar-Regolament jiġi emendat sabiex jitħalla perjodu raġjonevoli ta' żmien għall-Kummissjoni biex tivverifika jekk l-Istati Membri kkonformawx ma’ l-obbligi ta’ kontroll skond ir-Regolament (KEE) Nru 4045/89 u jekk meħtieġ, timponi korrezzjonijiet finanzjarji.4. Il-poteri ta’ implimentazzjoni tal-Kummissjoni skond l-Artikolu 42Huwa propost li dan l-Artikolu jiġi adattat sabiex jippermetti lill-Kummissjoni tadotta regoli ddettaljati għad-dispożizzjonijiet kollha stipulati f’dan ir-Regolament. Barra minn hekk, minħabba Artikolu ġdid dwar it-trasparenza fir-Regolament, huwa rrakkomandat li issir referenza diretta għall-Artikolu dwar il-poteri ta’ implimentazzjoni għad-dispożizzjoni dwar it-trasparenza sabiex tawtorizza l-Kummissjoni biex tadotta regoli ddettaljati ta’ applikazzjoni.5. Addattamenti tekniċiFl-aħħarnett, huwa ssuġġerit li jiġu solvuti numru ta’ problemi tekniċi iżgħar li ġew identifikati, prinċipalment dwar il-koerenza bejn it-tmexxija finanzjarja ta' l-EAFRD u t-tmexxija finanzjarja tal-Fondi Strutturali u l-finanzjament tal-miżuri ta’ intervenzjoni jekk ma tkunx iddeterminata l-ebda somma għal kull unità.- Il-kuntest ġeneraliIt-tnaqqis ta’ pagamenti ta’ kull xahar jew intermedji huwa diġà possibbli skond il-leġiżlazzjoni attwali. Madankollu, biex tiġi indirizzata sitwazzjoni speċifika mill-proposta, hemm lok għat-titjib. Fir-rigward tat-trasparenza, żviluppi leġiżlattivi ġodda jeħtieġu li r-Regolament jiġi adattat.- Dispożizzjonijiet eżistenti fil-qasam tal-propostaL-Artikolu 17, 27, u 42 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1290/2005,Artikolu 105(3) tar-Regolament (KE) Nru 1083/2006,Artikoli 30(3) u 53b tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1605/2002.- Il-konsistenza ma’ l-istrateġiji politiċi oħra u ma’ l-għanijiet ta’ l-UnjoniMhux applikabbli.Konsultazzjoni mal-partijiet interessati u valutazzjoni ta’ l-impatt- Konsultazzjoni mal-partijiet interessatiMhux rilevanti għax il-proposta fil-qofol tikkonċerna r-relazzjoni bejn l-Istati Membri u l-Kummissjoni.- Ġbir u użu ta’ għarfien espertMa kienx hemm ħtieġa ta' għarfien espert estern.- Valutazzjoni ta’ l-impattBiex Regolament tal-Kunsill eżistenti jiġi emendat, huwa meħtieġ li jiġi adottat Regolament tal-Kunsill.Għażliet oħra, kif deskritt, ma jistgħux iservu għal dan il-għan għax m’għandhomx l-istess effett legali.Elementi legali tal-proposta- Sommarju ta’ l-azzjoni proposta- Introduzzjoni tad-dispożizzjoni legali dwar it-trasparenza,- mekkaniżmu ġdid għat-tnaqqis tal-pagament ta’ kull xahar jew intermedju tal-flus tal-PAK lill-Istati Membri f’sitwazzjoni speċifika,- applikabbilità mtejba tal-korrezzjonijiet finanzjarji għall-kontrolli ta’ wara l-pagament,- adattamenti tekniċi.- Bażi legaliIt-tielet subparagrafu ta' l-Artikolu 37(2) tat-Trattat li jistabbilixxi il-Komunità Ewropea.- Il-prinċipju tas-sussidjarjetàIl-proposta taqa’ taħt il-kompetenza esklussiva tal-Komunità. Il-prinċipju tas-sussidjarjetà għalhekk ma japplikax.- Il-prinċipju tal-proporzjonalitàIl-proposta hija konformi mal-prinċipju tal-proporzjonalità għar-raġuni(jiet) li ġejja/in.L-emenda fir-rigward tat-tnaqqis tippermetti għal proċedura li tikkonforma mal-biċċa l-kbira mal-proċeduri eżistenti. Fir-rigward tat-trasparenza, il-proposta tinżamm fuq livell sempliċi u ssegwi ftehim mill-Istati Membri dwar din it-tema. Għall-bqija, l-emendi għandhom jippermettu eżekuzzjoni aħjar tar-Regolament (KE) Nru 1290/2005.Il-piż amministrattiv għall-awtoritajiet reġjonali u lokali, l-operaturi ekonomiċi u ċ-ċittadini huma non-eżistenti. Il-piż amministrattiv għall-Istati Membri u l-Komunità hija minimali u l-piż finanzjarju mhuwiex ogħla minn dak tal-passat. It-trasparenza tobbliga sforz żejjed mill-Istati Membri u l-Komunità.- Għażla ta’ strumentiStrument propost: regolament.Mezzi oħrajn ma jkunux adattati għar-raġuni(jiet) li ġejja/in.Huwa meħtieġ Regolament tal-Kunsill minħabba li l-emendi jikkonċernaw Regolament tal-Kunsill.Implikazzjoni għall-baġitIl-proposta ma għandha l-ebda implikazzjoni għall-baġit tal-Komunità.Informazzjoni addizzjonali- Ir-revoka ta' leġiżlazzjoni eżistentiNru.Madankollu, ta’ min jinnota li fil-proposta tagħha għal Regolament tal-Kunsill li jistabbilixxi regoli għal modulazzjoni volontarja għal pagamenti diretti previsti fir-Regolament (KE) Nru 1782/2003 li jistabbilixxi regoli komuni għal skemi diretti ta’ appoġġ fi ħdan il-politika agrikola komuni u li jistabbilixxi ċerti skemi ta’ appoġġ għall-bdiewa, u li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1290/2005[2], il-Kummissjoni pproponiet l-emenda ta’ Artikolu 42 tar-Regolament (KE) Nru 1290/2005, li huwa l-istess bħal dak stabbilit fl-Artikolu 1(8) tal-proposta attwali, u għalhekk, huwa sostitwit minn din il-proposta ġdida.2007/0045 (CNS)Proposta għalREGOLAMENT TAL-KUNSILLli jemenda r-Regolament (KE) Nru 1290/2005 dwar il-finanzjament tal-politika agrikola komuniIL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA,Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u b'mod partikolari t-tielet subparagrafu ta' l-Artikolu 37(2) tiegħu,Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni,Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew[3],Wara li kkonsulta l-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data,Billi:1. Fil-każ ta’ miżuri ta’ intervenzjoni li fir-rigwardtagħhomsomma għal kull unità ma tiġix determinata fi ħdan il-qafas ta’ organizzazzjoni komuni tas-swieq, ir-regoli ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu stabbiliti, b’mod partikolari fir-rigward tal-metodu għad-determinazzjoni ta’ l-ammonti li jridu jiġu ffinanzjati, il-finanzjament tan-nefqa li tirriżulta mill-irbit ta’ fondi meħtieġa għax-xiri ( buying-in ) ta' prodotti u l-finanzjament tan-nefqa li tirriżulta mill-ħżin u,fejn huwa meħtieġ, l-operazzjonijiet ta’ pproċessar.2. Minħabba in-natura tal-miżuri u programmi koperti bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 90/424/KEE dwar in-nefqa fil-kamp veterinarju [4] għandha ssir dispożizzjoni li f’każijiet eċċezzjonali ġġustifkati kif jixraq, l-EAGF jista’ jiffinanzja l-ispejjeż imġarrba ta’ l-amministrazzjoni u tal-persunal fl-eżekuzzjoni ta’ miżuri u programmi bħal dawn. Billi miżuri bħal dawn ħafna drabi jinvolvu spejjeż ta’ amministrazzjoni u persunal, huwa ġġustifikat li dawn l-ispejjeż jiġu ffinanzjati mill-EAGF.3. L-Artikolu 17 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1290/2005[5] jipprovdi l-proċedura li trid tiġi segwita mill-Kummissjoni biex tiddeċiedi jekk tnaqqasx jew tissospendix il-pagamenti ta’ kull xahar. L-Artikolu 27 ta’ dak ir-Regolament jipprovdi proċedura li trid tiġi segwita biex tittieħed deċiżjoni dwar is-sospensjoni jew it-tnaqqis ta’ pagamenti intermedji.4. Skond l-Artikolu 31 tar-Regolament (KE) Nru 1290/2005, il-Kummissjoni tiddeċiedi dwar l-ammonti li jridu jiġu esklużi mill-finanzjament Komunitarju jekk issib li din in-nefqa ġġarbet b'mod li jikser ir-regoli tal-Komunità. Fil-kuntest li l-proċedura twassal għal esklużjoni mill-finanzjament tal-Komunità, il-Kummissjoni, sabiex tirrimedja din is-sitwazzjoni, tagħmel rakkomandazzjonijiet lill-Istat Membru ikkonċernat dwar il-mod kif japplika l-leġiżlazzjoni Komunitarja. Jekk l-Istat Membru jonqos milli jimplimenta dawn ir-rakkomandazzjonijiet, il-Kummissjoni għandha tieħu iktar deċiżjonijiet minbarra dawk dwar in-nefqa. Barra minn hekk, jista’ jiġi stabbilit li f’ċerti każi rakkomandazzjonijiet bħal dawn mhux se jkunu jew ma jistgħux ikunu implimentati fil-futur immedjat.5. F'dawn iċ-ċirkostanzi l-possibilità għas-sospensjoni jew tnaqqis tal-pagamenti ta' kull xahar jew intermedji kif attwalment previst fl-Artikoli 17 u 27 tar-Regolament (KE) Nru 1290/2005 ma tipproteġġix biżżejjed l-interess finanzjarju tal-Komunità. F’dan ir-rigward, huwa kkunsidrat ta’ benefiċċju li wieħed jipprovdi għal proċedura ġdida li tippermetti li l-Kummissjoni tissospendi jew tnaqqas il-pagamenti f’sitwazzjonijiet speċifiċi f’mod iktar effettiv.6. Sospensjoni ex-ante jew tnaqqis fil-pagamenti fil-qasam agrikolu jista' jkollhom implikazzjonjiet finanzjarji għall-Istat Membru ikkonċernat. Barra minn hekk, meta mqabbel mal-proċedura għad-deċiżjoni ta’ l-approvazzjoni tal-konformità, l-Istat Membru għandu biss possibilitajiet limitati biex jiddefendi l-pożizzjoni tiegħu fir-rigward tal-Kummissjoni. Għal dawn ir-raġunijiet il-proċedura ġdida ta’ sospensjoni jew tnaqqis tal-pagamenti għandha tintuża biss fil-każ li wieħed jew aktar mill-komponenti ewlenin tas-sistema tal-kontroll nazzjonali fil-kwistjoni ma jeżistux jew mhumiex effettivi minħabba l-gravità jew il-persistenza tan-nuqqasijiet li jkunu nstabu.7. Għandu jiġi pprovdut li jiġi ċċarat taħt liema kundizzjonijiet tkun inammissibbli dikjarazzjoni intermedja ta' nefqa taħt il-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (EAFRD) .8. Ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 4045/89 tal-21 ta' Diċembru 1989 dwar l-iskrutinju mill-Istati Membri fuq transazzjonijiet li jiffurmaw parti mis-sistema ta’ finanzjament mis-sezzjoni ta’ Garanziji tal-Gwida Agrikola u tal-Fond ta’ Garanziji ta’ l-Unjoni Ewropea u li qed iħassar id-Direttiva 77/435/KEE[6] jirrikjedi l-Istati Membri li jwettqu kontrolli ex-post fuq ċertu nfiq tal-politika agrikola komuni għas-sena finanzjarja "n" fil-perjodu mill-1 ta’ Lulju n+1 sat-30 ta’ Ġunju n+2. Ir-rapport lill-Kummissjoni dwar l-attivitajiet ta’ kontroll f’dak il-perjodu huwa dovut biss sa l-aħħar tas-sena n+2.9. Huwa effettivament impossibbli għall-Kummissjoni biex tiddeċiedi dwar esklużjoni mill-finanzjament tal-Komunità fil-każ li Stat Membru ma jikkonformax ma' l-obbligi ta' kontroll skond ir-Regolament (KEE) Nru 4045/89 minħabba l-limitu taż-żmien għad-deċiżjonijiet ta’ l-approvazzjoni ta’ konformità stabbiliti fl-Artikolu 31(4) tar-Regolament (KE) Nru 1290/2005. Sabiex din il-problema tiġi ttrattata, il-limitu ta' żmien m'għandux japplika għall-ksur fl-obbligi ta' kontroll ta' l-Istati Membri skond ir-Regolament (KEE) Nru 4045/89, provdut li l-Kummissjoni taġixxi fuq ir-rapport ta' l-Istati Membri fi ħdan perjodu ta' tnax-il xahar wara li tirċievi r-rapport.10. Minħabba li mhemmx bżonn għall-Istati Membri biex jinfurmaw il-Kummissjoni dwar il-mod li huma ddeċidew jew jippjanaw li juzaw mill-ġdid il-fondi ikkanċellati u biex jemendaw il-pjan finanzjarju għall-programmm ta' żvilupp rurali kkonċernat, it-tieni subparagrafu ta' l-Artikolu 33(4) tar-Regolament (KE) Nru 1290/2005 għandu jitħassar.11. Sabiex jiġu allinjati r-regoli ta’ tranżizzjoni għas-Sezzjoni ta’ Gwida tal-Fond Agrikolu Ewropew ta’ Gwida u Garanzija (FAEGG), għad-dispożizzjonijiet ġodda applikabbli għall-perjodu ta’ programmi li jmiss tal-Fondi Strutturali, l-Artikolu 40(1) tar-Regolament (KE) Nru 1290/2005 għandhom ikunu emendati f’konformità ma’ l-Artikolu 105(3) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1083/2006 tal-11 ta’ Lulju 2006 li jistabbilixxi d-dispożizzjonijiet ġenerali dwar il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew u l-Fond ta' Koeżjoni u li jħassar ir-Regolament (KE) Nru 1260/1999[7]12. Huwa meħtieġ li tiġi ċċarata l-bażi legali għall-adozzjoni ta' regoli ddettaljati għall-applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1290/2005. B’mod partikolari, il-Kummissjoni għandha tkun tista' tadotta regoli ddettaljati ta' l-applikazzjoni fir-rigward tal-pubblikazzjoni ta' informazzjoni dwar il-benefiċjarji tal-politika agrikola komuni, fir-rigward ta’ miżuri ta’ intervenzjoni fejn l-ebda somma fissa għal kull oġġett ma ġiet stabbilita fl-organizzazzjoni tas-suq komuni u fir-rigward ta’ appropriazzjonijiet li ġew ittrasferiti biex jiffinanzjaw in-nefqa msemmija fl-Artikolu 3(1)(c) ta’ dak ir-Regolament.13. Fil-kuntest tar-reviżjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1605/2002 tal-25 ta' Gunju 2002 rigward ir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-bagit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej [8] l-Artikoli 30(3) u 53b(2)(d) dwar il-pubblikazzjoni annwali ex-post mill-Istati Membri għall-benefiċjarji tal-fondi ġejjin mill-baġit tal-Komunitajiet Ewropej iddaħħlu fir-Regolament sabiex jimplimentaw l-Inizjattiva Ewropea tat-Trasparenza. Ir-Regolamenti speċifiċi għas-settur għandhom jipprovdu l-mezzi għall-pubblikazzjoni bħal din. Kemm il-Fond Agrikolu Ewropew ta’ Garanzija (EAGF) kif ukoll l-EAFRD jiffurmaw parti mill-baġit tal-Komunitajiet Ewropej u min-nefqa finanzjarja fil-kuntest ta’ ġestjoni konġunta bejn l-Istati Membri u l-Komunità. Ir-regoli għalhekk għandhom jiġu stabbiliti għall-pubblikazzjoni ta’ informazzjoni dwar il-benefiċjarji ta’ dawn il-Fondi. Għal dak il-għan, l-Istati Membri għandhom jiżguraw il-pubblikazzjoni ex-post annwali tal-benefiċjarji u l-ammonti li wasslu għal kull benefiċjarju taħt kull wieħed minn dawn il-Fondi.14. Li din l-informazzjoni issir disponibbli għall-pubbliku jippermetti t-trasparenza fir-rigward ta’ l-użu tal-fondi Komunitarji fil-politika agrikola komuni u jtejjeb it-tmexxija finanzjarja soda ta’ dawn il-fondi, b’mod partikolari bit-tisħiħ tal-kontroll pubbliku tal-flus li qed jintużaw. Minħabba l-importanza enormi tal-miri segwiti, huwa ġġustifikat, fir-rigward tal-prinċipju tal-proporzjonalità u l-ħtieġa tal-protezzjoni tad-data personali, li tkun prevista l-pubblikazzjoni ġenerali ta’ l-informazzjoni rilevanti billi din ma tmurx lil hinn minn dak li huwa neċessarju f’soċjetà demokratika u għall-prevenzjoni ta’ l-irregularitajiet.15. Ir-Regolament (KE) Nru 1290/2005 għandu għaldaqstant jiġi emendat kif jixraq,ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:Artikolu 1Ir-Regolament (KE) Nru 1290/2005 qiegħed jiġi emendat kif ġej:(1) Fl-Artikolu 3, jiżdied il-paragrafu li ġej:"3. Meta, fi ħdan il-qafas ta' organizzazzjoni komuni tas-swieq, ma tiġix determinata somma għal kull unità fir-rigward tal-miżura ta' intervenzjoni, l-EAGF għandu jiffinanzja l-miżura kkonċernata fuq il-bażi ta' ammonti standard uniformi madwar il-Komunità, b'mod partikolari l-fondi li joriġinaw mill-Istati Membri li jintużaw għax-xiri ( buying-in ) ta' prodotti, għal operazzjonijiet ta’ materjal ġejjin mill-ħżin u, fejn jixraq, għall-ipproċessar tal-prodotii ta’ intervenzjoni.L-imposti u l-ispejjeż rispettivi għandhom jiġu kkalkulati skond il-proċedura msemmija fl-Artikolu 41(3).”(2) Fl-Artikolu 13, jiżdied il-paragrafu li ġej:“F’każijiet eċċezzjonali ġġustifikati kif jixraq, l-ewwel paragrafu m'għandux japplika għall-miżuri u programmi koperti bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 90/424/KEE.”(3) Jiddaħħal l-Artikolu 17a kif ġej:"Artikolu 17a Tnaqqis u sospensjoni tal-pagamenti ta’ kull xahar f’każijiet speċifiċi1. Bla preġudizzju għall-Artikolu 17, il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi, fi qbil mal-paragrafi 2 u 3 ta’ dan l-Artikolu, biex tnaqqas jew tisspospendi pagamenti ta' kull xahar msemmija fl-Artikolu 14 għal perjodu li jrid jiġi ddeterminat fid-deċiżjoni.2. Il-pagamenti ta’ kull xahar jistgħu jitnaqqsu jew jiġu sospiżi jekk jiġu sodisfatti l-kundizzjonijiet li ġejjin:(a) il-Kummissjoni diġà ddeċidiet permezz ta’ mill-inqas żewġ deċiżjonijiet skond l-Artikolu 31, biex teskludi n-nefqa tal-finanzjament tal-Komunità mill-Istat Membru kkonċernat għall-istess miżura u għall-istess raġunijiet;(b) ir-raġuni għall-esklużjoni msemmija fil-punt (a) hija li waħda jew iktar mill-komponenti ewlenin tas-sistema nazzjonali ta’ kontroll fil-kwistjoni ma jeżistux jew mhumiex effettivi minħabba l-gravità jew il-persistenza tan-nuqqasijiet li jkunu nstabu;(c) il-Kummissjoni tikkonkludi li l-Istat Membru ikkonċernat ma implimentax ir-rakkomandazzjonijiet tiegħu biex jirrimedja s-sitwazzjoni u mhuwiex f’pożizzjoni li jagħmel dan fil-futur immedjat.3. Qabel ma tittieħed id-deċiżjoni msemmija fil-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Istat Membru ikkonċernat bl-intenzjoni tagħha u tistaqsih għar-reazzjoni tiegħu fi ħdan il-perjodu ddeterminat mill-Kummissjoni skond il-gravità tal-problema u li ġeneralment ma jkunx ta’ inqas minn 30 ġurnata.Il-pagamenti ta' kull xahar jistgħu jitnaqqsu jew jiġu sospiżi permezz ta' perċentwali li jrid ikun ugwali għall-perċentwali deċiż mill-Kummissjoni fl-aħħar deċiżjoni tagħha msemmija fil-paragrafu 2(a)."(4) Fl-Artikolu 26, il-paragrafu 4 jinbidel b'dan li ġej:"4. Jekk wieħed mir-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafu 3 ma jintlaħaqx, il-Kummissjoni, għandha tinforma minnufih lill-aġenzija akkreditata li qed tħallas u lill-entità ta’ koordinament, fil-każ li tkun inħatret waħda. Jekk wieħed mir-rekwiżiti stabbiliti fil-punt (a) jew (c) tal-paragrafu 3 ma jiġix irrispettat, id-dikjarazzjoni tan-nefqa għandha tkun inammissibbli.”(5) Jiddaħħal l-Artikolu 27 a kif ġej:"Artikolu 27a Sospensjoni u tnaqqis tal-pagamenti intermedji f’każi speċifiċiL-Artikolu 17 a għandu japplika mutatis mutandis għas-sospensjoni u t-tnaqqis tal-pagamenti intermedji msemmija fl-Artikolu 26.”(6) Fl-Artikolu 31(5), l-punt (c) li ġej hu miżjud:“(c) ksur mill-Istati Membri ta’ l-obbligi tagħhom skond ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 4045/89*, pprovdut illi l-Kummissjoni tinnotifika bil-miktub lill-Istat Membru dwar ir-riżultati ta’ l-inspezzjoni fi żmien 12-il xahar wara li jkun wasal ir-rapport ta' l-Istat Membru dwar ir-riżultati tal-kontrolli tiegħu tan-nefqa kkonċernata.* ĠU L 388, 30.12.1989, p. 18."(7) Fl-Artikolu 33 (4), jitħassar it-tieni subparagrafu.(8) Fl-Artikolu 40, il-paragrafu 1 jinbidel b'dan li ġej:"1. B’deroga mill-Artikoli 31(2), 32(4) u 37(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1260/1999*, somom parzjali marbuta bħala għajnuna kkofinanzjata mis-Sezzjoni ta' Gwida ta’ l-FAEGG approvata mill-Kummissjoni bejn l-1 ta’ Jannar 2000 u l-31 ta’ Diċembru 2006, li għaliha d-dikjarazzjoni tan-nefqa ċċertifikata effettivament mħallsa, ir-rapport finali dwar l-implimentazzjoni u d-dikjarazzjoni msemmija fl-Artikolu 38(1)(f) ta’ dak ir-Regolament ma ntbgħatux lill-Kummissjoni fi ħdan ta’ l-eliġibilità tan-nefqa stabbilita fid-deċiżjoni li tagħti kontribut mill-Fondi, għandha tiġi awtomatikament rilaxxata mill-Kummissjoni mhux iktar tard minn 6 xhur wara dik id-data ta’ skadenza, li tagħti lok għal ħlas lura ta’ ammonti mħallsa b’mod mhux ġustifikat.* ĠU L 161, 26.6.1999, p. 1."(9) L-Artikolu 42 huwa emendat kif ġej:(a) fil-parti introduttorja, it-tieni sentenza trid tinbidel b' dan li ġej:“Dawk ir-regoli għandhom jinkludu b’mod partikolari:”(b) il-punt 1 jinbidel b’dan li ġej:"1. il-kundizzjonijiet applikabbli għall-akkreditazzjoni ta’ l-aġenziji li jħallsu kif ukoll għall-akkreditazzjoni speċifika ta’ l-entitajiet ta’ koordinament, il-funzjonijiet rispettivi tagħhom, l-informazzjoni meħtieġa u l-arranġamenti biex issir disponibbli jew tiġi trażmessa lill-Kummissjoni;"(c) il-punti li ġejjin 8 a , 8 b and 8 c jiddaħħlu:"8 a . regoli ddettaljati dwar il-finanzjament u l-kontabilità tal-miżuri ta’ intervenzjoni fil-forma ta’ ħżin pubbliku kif ukoll nefqa oħra ffinanzjata mill-EAGF u l-EAFRD;8 b . regoli ddettaljati dwar l-obbligu ta’ l-Istati Membri biex jippubblikaw informazzjoni dwar il-benefiċjarji stabbiliti fl-Artikolu 44 a , inklużi l-aspetti marbuta mal-protezzjoni ta’ l-individwi fir-rigward tal-proċessar tad- data personali tagħhom;8 c . il-kundizzjonijiet u r-regoli ddettaljati applikabbli għall-approprjazzjonijiet li ġew ittrasferiti biex jiffinanzjaw in-nefqa msemmija fl-Artikolu 3(1)(c)."(10) Jiddaħħal l-Artikolu 44a kif ġej:"Artikolu 44aPubblikazzjoni tal-benefiċjarjiSkond l-Artikolu 53 b (2)(d) tar-Regolament (KE) Nru 1605/2002, l-Istati Membri għandhom jiżguraw il-pubblikazzjoni ex post tal-benefiċjarji ta' l-EAGF u l-EAFRD u l-ammonti li jirċievi kull benefiċjarju taħt kull wieħed minn dawn il-Fondi.Il-pubblikazzjoni għandha jkollha għallinqas:(a) għall-EAGF l-ammont maqsum f’pagamenti diretti fi ħdan it-tifsira ta’ l-Artikolu 2(d) tar-Regolament (KE) Nru 1782/2003 u infiq ieħor;(b) għall-EAFRD, l-ammont totali tal-finanzi pubbliċi għal kull benefiċjarju.”Artikolu 2Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fis-seba' jum ta' wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu fil- Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea .Il-Punt (10) ta' l-Artikolu 1 għandu japplika għall-infiq ta’ l-EAGF imġarrab mis-16 ta’ Ottubru 2007 u għall-infiq ta’ l-EAFRD mill-1 ta’ Jannar 2007.Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.Magħmul fi Brussell [...],Għall-Kunsill,Il-President [1] ĠU L 368,23.12.2006, p. 15.[2] COM(2006) 241 finali.[3] ĠU C ..., ..., p. ....[4] ĠU L 224, 18.8.1990, p. 19. Deċiżjoni kif emendata l-aħħar mid-Deċiżjoni 2006/965/KE (ĠU L 397, 30.12.2006, p. 22).[5] ĠU L 209, 11.8.2005, p. 1. Regolament kif emendat bir-Regolament (KE) Nru 320/2006 (ĠU L 58, 28.2.2006, p. 42).[6] ĠU L 388, 30.12.1989, p. 18. Regolament kif l-aħħar emendat bir-Regolament (KE) Nru 2154/2002 (ĠU L 328, 5.12.2002, p. 4).[7] ĠU L 210, 31.7.2006, p. 25.[8] ĠU L 248, 16.9.2002, p. 1. Regolament kif emendat bir-Regolament (KE) Nru 1995./2006 (ĠU L 390, 30.12.2006,p. 1).


text:
 Tärkeä oikeudellinen huomautus
 |
 52008PC0249
 Ehdotus: neuvoston päätös, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhtenäisvaluutan käyttöönottamisesta Slovakiassa 1 päivänä tammikuuta 2009 /* KOM/2008/0249 lopull. - CNS 2008/0095 */
 [pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 7.5.2008KOM(2008) 249 lopullinen2008/0095 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖS,Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhtenäisvaluutan käyttöönottamisesta Slovakiassa 1 päivänä tammikuuta 2009(komission esittämä)PERUSTELUTKomission ehdotus perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaiseksi neuvoston päätökseksiNeuvosto päätti 3. toukokuuta 1998, että Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Irlanti, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Portugali, Itävalta ja Suomi täyttivät yhtenäisvaluuttaan 1. tammikuuta 1999 siirtymiseksi vaadittavat edellytykset. Koska Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta käyttivät oikeuttaan jättäytyä talous- ja rahaliiton ulkopuolelle, neuvosto ei arvioinut, täyttävätkö ne vastaavat edellytykset. Neuvosto katsoi, että Kreikka ja Ruotsi olivat jäsenvaltioita, joita koski poikkeus. Neuvosto päätti 19. kesäkuuta 2000, että Kreikka täytti tarvittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi 1. tammikuuta 2001. Euroopan unioniin 1. päivänä toukokuuta 2004 liittyneistä maista (Tšekki, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola, Slovenia ja Slovakia) tuli jäsenvaltioita, joita koskee poikkeus liittymisasiakirjan 4 artiklan mukaisesti. Neuvosto päätti 11. heinäkuuta 2006, että Slovenia täytti tarvittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi 1. tammikuuta 2007. Bulgariasta ja Romaniasta, jotka liittyivät Euroopan unioniin 1. tammikuuta 2007, tuli jäsenvaltioita, joita koskee poikkeus liittymisasiakirjan 5 artiklan mukaisesti. Neuvosto päätti 10. heinäkuuta 2007, että Kypros ja Malta täyttivät tarvittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi 1. tammikuuta 2008.Poikkeuksien kumoamisesta määrätään perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdassa. Kyseisessä kohdassa tarkoitetut menettelyt käynnistetään joka tapauksessa kerran kahdessa vuodessa tai sellaisen jäsenvaltion pyynnöstä, jota koskee poikkeus. Näiden menettelyjen mukaan komission ja Euroopan keskuspankin (EKP) on annettava neuvostolle 121 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kertomus jäsenvaltioiden, joita koskee poikkeus, edistymisestä talous- ja rahaliiton toteuttamiseen liittyvien velvollisuuksiensa täyttämisessä. Komissio voi esittää neuvostolle omaan kertomukseensa ja EKP:n kertomukseen perustuvan ehdotuksen neuvoston päätökseksi vaaditut edellytykset täyttäviä jäsenvaltioita koskevan poikkeuksen kumoamiseksi.Komission ja EKP:n viimeisimmät säännölliset lähentymiskertomukset hyväksyttiin joulukuussa 2006. Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta eivät ole ilmoittaneet aikomuksestaan ottaa yhtenäisvaluutta käyttöön. Sen vuoksi vuoden 2008 lähentymiskehityksen arviointi kattaa seuraavat 10 jäsenvaltiota, joita koskee poikkeus: Bulgaria, Viro, Unkari, Latvia, Liettua, Puola, Tšekki, Romania, Slovakia ja Ruotsi. Koska Bulgaria ja Romania liittyivät EU:n jäseniksi 1. tammikuuta 2007, niitä tarkastellaan ensimmäistä kertaa. Slovakia jätti 4. huhtikuuta 2008 myös euron käyttöön ottamiseksi 1. tammikuuta 2009 vaadittavien edellytysten täyttymistä koskevan arviointipyynnön.Komissio hyväksyi lähentymiskertomuksen kokouksessaan 7. toukokuuta 2008. EKP antoi oman kertomuksensa 6. toukokuuta. Komission ja EKP:n kertomuksissa tutkitaan, onko maan lainsäädäntö, kunkin kansallisen keskuspankin perussääntö mukaan luettuna, sopusoinnussa perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan sekä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa. Kertomuksissa tarkastellaan myös sitä, onko maa saavuttanut kestävän lähentymisen korkean tason lähentymisperusteiden mukaisesti, ja kiinnitetään huomiota myös useisiin muihin 121 artiklan 1 kohdan viimeisessä alakohdassa mainittuihin näkökohtiin.Lähentymiskertomuksessaan komissio tekee päätelmän, jonka mukaan arvioiduista jäsenvaltioista ainoastaan Slovakia täyttää euron käyttöönottoa koskevat edellytykset, olettaen että neuvosto noudattaa komission suositusta liiallista ylijäämää koskevan menettelyn kumoamiseksi.Kertomuksensa ja EKP:n kertomuksen perusteella komissio on hyväksynyt oheisen ehdotuksen neuvoston päätökseksi Slovakiaa koskevan poikkeuksen kumoamisesta 1. tammikuuta 2009 lukien.2008/0095 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖS,Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhtenäisvaluutan käyttöönottamisesta Slovakiassa 1 päivänä tammikuuta 2009EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 122 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon komission kertomuksen[1],ottaa huomioon Euroopan keskuspankin kertomuksen[2],ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,ottaa huomioon valtion- tai hallitusten päämiesten kokoonpanossa kokoontuneessa neuvostossa käydyt keskustelut,sekä katsoo seuraavaa:(1) Talous- ja rahaliiton, jäljempänä ’EMU’, kolmas vaihe alkoi 1 päivänä tammikuuta 1999. Brysselissä 3 päivänä toukokuuta 1998 valtion- tai hallitusten päämiesten kokoonpanossa kokoontunut neuvosto päätti, että Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Irlanti, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Itävalta, Portugali ja Suomi täyttivät yhtenäisvaluutan käyttöönottamiseksi 1 päivänä tammikuuta 1999 vaadittavat edellytykset[3].(2) Neuvosto teki päätöksellä 2000/427/EY[4] päätöksen, jonka mukaan Kreikka täytti edellytykset yhtenäisvaluutan käyttöönottamiseksi 1 päivänä tammikuuta 2001. Neuvosto teki päätöksellä 2006/495/EY[5] päätöksen, jonka mukaan Slovenia täytti edellytykset yhtenäisvaluutan käyttöönottamiseksi 1 päivänä tammikuuta 2007. Neuvosto teki päätöksellä 2007/503/EY[6] ja päätöksellä 2007/504/EY[7] päätöksen, jonka mukaan Kypros ja Malta täyttivät edellytykset yhtenäisvaluutan käyttöönottamiseksi 1 päivänä tammikuuta 2008.(3) Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti neuvostolle eräistä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan liittyvistä määräyksistä tehdyn, perustamissopimukseen liitetyn pöytäkirjan 1 kohdan mukaisesti, että se ei aikonut siirtyä talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen 1 päivänä tammikuuta 1999. Tätä ilmoitusta ei ole muutettu. Tanska on eräistä Tanskaa koskevista määräyksistä tehdyn, perustamissopimukseen liitetyn pöytäkirjan 1 kohdan ja valtion- tai hallitusten päämiesten Edinburghissa joulukuussa 1992 tekemän päätöksen mukaisesti ilmoittanut neuvostolle, että se ei osallistu talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen. Tanska ei ole pyytänyt perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamista.(4) Ruotsia koskee päätöksen 98/317/EY nojalla perustamissopimuksen 122 artiklassa määritelty poikkeus. Vuoden 2003 liittymisasiakirjan[8] 4 artiklan mukaisesti Tšekkiä, Viroa, Latviaa, Liettuaa, Unkaria, Puolaa ja Slovakiaa koskee perustamissopimuksen 122 artiklassa määritelty poikkeus. Vuoden 2005 liittymisasiakirjan[9] 5 artiklan mukaisesti Bulgariaa ja Romaniaa koskee perustamissopimuksen 122 artiklassa määritelty poikkeus.(5) Euroopan keskuspankki, jäljempänä ’EKP’, perustettiin 1 päivänä heinäkuuta 1998.Euroopan valuuttajärjestelmän on korvannut valuuttakurssijärjestelmä (ERM), jonka perustamisesta sovittiin valuuttakurssimekanismin perustamisesta talous- ja rahaliiton kolmannessa vaiheessa 16 päivänä kesäkuuta 1997 annetulla Eurooppa-neuvoston päätöslauselmalla[10]. Talous- ja rahaliiton kolmannen vaiheen valuuttakurssimekanismia (ERM II) koskevista toimintamenettelyistä määrätään talous- ja rahaliiton kolmannen vaiheen valuuttakurssimekanismia koskevista toimintamenettelyistä 16 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyssä Euroopan keskuspankin ja euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien välisessä sopimuksessa[11].(6) Poikkeuksen kumoamisesta asianomaisten jäsenvaltioiden osalta määrätään perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdassa. Mainitun artiklan mukaan komissio ja EKP antavat neuvostolle kertomuksen 121 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti ainakin kerran kahdessa vuodessa tai sellaisen jäsenvaltion pyynnöstä, jota koskee poikkeus. Komission ja EKP:n viimeisimmät säännölliset lähentymiskertomukset hyväksyttiin toukokuussa 2008. Slovakia esitti 4 päivänä huhtikuuta 2008 virallisen pyynnön lähentymiskehityksen arvioimisesta.(7) Kunkin jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä, kansallisten keskuspankkien perussääntö mukaan luettuina, on tarpeen mukaan muutettava, jotta ne olisivat sopusoinnussa perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän perussäännön, jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’, kanssa. Komission ja EKP:n kertomuksissa arvioidaan yksityiskohtaisesti Slovakian lainsäädännön yhteensopivuutta perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan sekä EKPJ:n perussäännön kanssa.(8) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 121 artiklassa tarkoitetuista lähentymisperusteista tehdyn pöytäkirjan 1 artiklan mukaan perustamissopimuksen 121 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla hintatason vakauden arviointiperusteella tarkoitetaan, että jäsenvaltio on saavuttanut kestävän hintatason vakauden ja tarkasteluajankohtaa edeltävän vuoden aikana todetun keskimääräisen rahanarvon alentumisasteen, joka ylittää enintään 1,5 prosenttiyksiköllä enintään kolmen hintatason vakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion vastaavan asteen. Hintavakautta arvioitaessa inflaatiota mitataan yhdenmukaistetuilla kuluttajahintaindekseillä (YKHI), jotka on määritelty yhdenmukaistetuista kuluttajahintaindekseistä 23 päivänä lokakuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2494/95[12]. Hintavakausperusteen arvioimiseksi jäsenvaltion inflaatiota on mitattu kahdentoista kuukausi-indeksin aritmeettisen keskiarvon prosentuaalisena muutoksena verrattuna edellisen jakson kahdentoista kuukausi-indeksin aritmeettiseen keskiarvoon. Maaliskuussa 2008 päättyneen yhden vuoden tarkastelujakson aikana kolme hintavakaudessa parhaiten suoriutunutta jäsenvaltiota olivat Malta, jonka inflaatio oli 1,5 prosenttia, Alankomaat, jonka inflaatio oli 1,7 prosenttia, ja Tanska, jonka inflaatio oli 2,0 prosenttia. Komission ja EKP:n kertomuksissa on käytetty viitearvoa, joka on saatu laskemalla kolmen hintavakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion inflaation yksinkertainen aritmeettinen keskiarvo, johon on lisätty 1,5 prosenttiyksikköä. Maaliskuussa 2008 päättyneen vuoden jakson viitearvo oli 3,2 prosenttia.(9) Perustamissopimuksen 121 artiklassa tarkoitetuista lähentymisperusteista tehdyn pöytäkirjan 2 artiklan mukaan 121 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettu julkistalouden tilannetta koskeva arviointiperuste merkitsee, ettei jäsenvaltiota tarkasteluajankohtana koske perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kyseisessä jäsenvaltiossa.(10) Perustamissopimuksen 121 artiklassa tarkoitetuista lähentymisperusteista tehdyn pöytäkirjan 3 artiklan mukaan perustamissopimuksen 121 artiklan 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettu Euroopan valuuttajärjestelmän valuuttakurssijärjestelmään osallistumista koskeva arviointiperuste merkitsee, että jäsenvaltio on noudattanut Euroopan valuuttajärjestelmän valuuttakurssijärjestelmässä (ERM) määrättyjä tavanomaisia vaihteluvälejä ilman, että sillä on ollut merkittäviä paineita, ainakin kahtena viimeisenä tarkasteluajankohtaa edeltävänä vuotena. Erityisesti jäsenvaltio ei ole omasta aloitteestaan saanut alentaa valuutan kahdenvälistä keskusarvoa suhteessa toisen jäsenvaltion valuuttaan samana aikana. Valuuttakurssia koskevan lähentymisperusteen täyttymistä on arvioitu 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen ERM II:n puitteissa. Arvioidessaan kertomuksissaan tämän lähentymisperusteen täyttymistä komissio ja EKP ovat tarkastelleet 18 päivänä huhtikuuta 2008 päättynyttä kahden vuoden jaksoa.(11) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 121 artiklassa tarkoitetuista lähentymisperusteista tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan mukaan 121 artiklan 1 kohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitettu korkokantojen lähentymisperuste tarkasteluajankohtaa edeltävänä vuotena merkitsee, että jäsenvaltion pitkän aikavälin korkokantojen keskimääräinen nimellistaso on enintään kaksi prosenttiyksikköä korkeampi kuin enintään kolmen hintavakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion vastaava taso. Korkokantojen lähentymisperusteen tarkastelussa on käytetty vertailukelpoisia valtion 10 vuoden viitelainan korkoja. Korkokantojen lähentymisperusteen täyttämistä arvioitaessa komission ja EKP:n kertomuksissa on laskettu viitearvo lisäämällä kaksi prosenttiyksikköä kolmen hintavakauden parhaiten saavuttaneen jäsenvaltion pitkäaikaisten nimelliskorkojen yksinkertaiseen aritmeettiseen keskiarvoon. Maaliskuussa 2008 päättyneen vuoden jakson viitearvo oli 6,5 prosenttia.(12) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 121 artiklassa tarkoitetuista lähentymisperusteista tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan mukaan komissio toimittaa lähentymisperusteiden täyttämisen arvioinnissa käytettävät tiedot. Komissio on toimittanut tiedot tämän päätöksen valmistelua varten. Komissio on toimittanut julkista taloutta koskevat tiedot jäsenvaltioiden ilmoitettua ne 1 päivään huhtikuuta 2008 mennessä Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93[13] mukaisesti.(13) Niiden kertomusten perusteella, jotka komissio ja EKP ovat laatineet Slovakian edistymisestä talous- ja rahaliiton toteuttamiseen liittyvien velvollisuuksiensa täyttämisessä, komissio katsoo seuraavaa:a) Slovakian kansallinen lainsäädäntö, sen kansallisen keskuspankin perussääntö mukaan luettuna, on sopusoinnussa perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan sekä EKPJ:n/EKP:n perussäännön kanssa.b) Siltä osin, täyttääkö Slovakia perustamissopimuksen 121 artiklan 1 kohdan neljässä luetelmakohdassa mainitut lähentymisperusteet, voidaan todeta seuraavaa:- Slovakian keskimääräinen inflaatio oli maaliskuussa 2008 päättyneen vuoden aikana 2,2 prosenttia, joka on selvästi viitearvon alapuolella, ja inflaatio todennäköisesti pysyy lähikuukausina viitearvon alapuolella, joskin marginaali on supistumassa,- Slovakian julkisen talouden alijäämä on saatu supistettua realistisella ja kestävällä tavalla alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen; sen vuoksi komissio suosittaa neuvostolle liiallisen alijäämän olemassaolosta Slovakiassa tehdyn päätöksen kumoamista,- Slovakia on ollut ERM II:n jäsen 28 päivästä marraskuuta 2005; 18 päivänä huhtikuuta 2008 päättyneen kahden vuoden jakson aikana Slovakian korunaan (SKK) ei ole kohdistunut merkittäviä paineita eikä Slovakia ole omasta aloitteestaan alentanut korunan kahdenvälistä keskuskurssia suhteessa euroon,- maaliskuussa 2008 päättyneen vuoden aikana Slovakian pitkäaikaiset korot olivat keskimäärin 4,5 prosenttia, mikä alittaa viitearvon.c) Lainsäädännön sopusointuisuuden ja lähentymisperusteiden täyttymisen sekä muiden näkökohtien perusteella ja edellyttäen, että neuvosto kumoaa liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevan päätöksen, Slovakia täyttää euron käyttöönottamiseksi vaadittavat edellytykset.(14) Komission suosituksesta neuvosto kumosi liiallisen alijäämän olemassaolosta Slovakiassa tehdyn neuvoston päätöksen 3 päivänä kesäkuuta 2008[14].(15) Neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta, mitkä niistä jäsenvaltioista, joita koskee poikkeus, täyttävät yhtenäisvaluutan käyttöönottamiseksi vaadittavat edellytykset, ja kumoaa poikkeukset näiden jäsenvaltioiden osalta,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaSlovakia täyttää yhtenäisvaluutan käyttöönottamiseksi vaadittavat edellytykset. Slovakiaa koskeva vuoden 2003 liittymisasiakirjan 4 artiklassa tarkoitettu poikkeus kumotaan 1 päivästä tammikuuta 2009.2 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.3 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .TehtyNeuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] Kertomus hyväksyttiin 7 päivänä toukokuuta 2008 - KOM(2008) 248.[2] Kertomus annettiin 6 päivänä toukokuuta 2008.[3] Päätös 1998/317/EY (EYVL L 139, 11.5.1998, s. 30).[4] EYVL L 167, 7.7.2000, s. 19.[5] EUVL L 195, 15.7.2006, s. 25.[6] EUVL L 186, 18.7.2007, s. 29.[7] EUVL L 186, 18.7.2007, s. 32.[8] EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33.[9] EUVL L 157, 21.6.2005, s. 203.[10] EYVL C 236, 2.8.1997, s. 5.[11] EUVL C 73, 25.3.2006, s. 21, sopimus sellaisena kuin se on muutettuna 14 päivänä joulukuuta 2007 tehdyllä sopimuksella (EUVL C 319, 29.12.2007, s. 7).[12] EYVL L 257, 27.10.1995, s. 1. asetus sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).[13] EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).[14] EUVL L [...], [...], s. [...].


type: wikipedia

text:
19. toukokuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 139. päivä (140. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 226 päivää.
 Nimipäivät
 suomalainen kalenteri: Emilia, Emma, Emmi, Milla, Milja, Milka, Mila, Amalia
 suomenruotsalainen kalenteri: Emilia, Emma, Emmy, Emelie, Amalia, Amelia, Amelie, Milla
 ortodoksinen kalenteri: Patrik, Niila, Dimitri, Miska, Mitja
 saamenkielinen kalenteri: Miljá, Emmá, Emmoš
 vanhemmissa kalentereissa: Alrik, Carolina, Constantia, Eemeli, Eilo, Emelia, Emiilia, Gudmund, Mili, Potentia, Robert, Sara
 Tapahtumia
 1535 – Ranskalainen tutkimusmatkailija Jacques Cartier lähti toiselle matkalleen Pohjois-Amerikkaan kolmen laivan, 110 miehen ja intiaanipäällikkö Donnaconan kahden pojan voimin (jotka Cartier oli kaapannut ensimmäisellä matkallaan).
 1536 – Anna Boleyn, Englannin kuninkaan Henrik VIII:n toinen vaimo, mestattiin uskottomuuden takia.
 1568 – Englannin kuningatar Elisabet I pidätti Skotlannin kuningattaren Maria I:n (eli Maria Stuartin).
 1643 – Rocroin taistelu: ranskalaiset voittivat espanjalaiset joukot Rocroissa Ranskassa.
 1649 – Pitkä parlamentti hyväksyi lain, joka julisti Englannin tasavallaksi ja vapaaksi valtioksi (Commonwealth of England). Englanti oli tasavaltana seuraavat 11 vuotta.
 1780 – Uuden-Englannin pimeä päivä: Pitkään selittämättömäksi jäänyt täydellinen pimeys koitti Kanadan itäosissa ja Uuden-Englannin osavaltioissa kahdelta iltapäivällä. Todennäköisesti ilmiön aiheutti Kanadan puolella laajoista metsäpaloista ilmaan levinnyt sakea savupilvi.
 1789 – Kustaa III:n valtuuttama Ruotsin korkein oikeus aloitti toimintansa Tukholmassa.
 1802 – Napoleon Bonaparte perusti Ranskan Kunnialegioonan (Légion dh’onneur).
 1848 – Meksikon–Yhdysvaltain sota: Meksiko vahvisti Guadalupe Hidalgon sopimuksen, mikä päätti sodan. Kalifornia, Nevada ja Utah sekä suurin osa Arizonasta ja New Mexicosta luovutettiin Yhdysvalloille 15 miljoonasta dollarista.
 1890 – Turpaan ruutitehdas räjähti
 1897 – Oscar Wilde vapautui vankilasta.
 1919 – Mustafa Kemal Atatürk siirtyi Konstantinopolista Samsuniin työskennelläkseen erillään ottomaanien hallinnosta ja valmistaakseen kansaansa Kreikan ja Turkin väliseen sotaan.
 1921 – Yhdysvaltain kongressin hyväksymä Emergency Quota Act asetti siirtolaisille kansalliset kiintiöt.
 1933 – Ratsuväenkenraali C. G. E. Mannerheim nimitettiin sotamarsalkaksi.
 1961 – Venera-avaruusohjelma: Venera 1:stä tuli ensimmäinen ihmisen tekemä laite, joka ohitti toisen planeetan sivuuttaessaan Venuksen (luotain oli kuitenkin menettänyt yhteyden maahan kuukautta aikaisemmin eikä siitä saatu enää tietoja).
 1971 – Mars-luotaimet: Neuvostoliitto laukaisi Mars 2 -luotaimen.
 1999 – Helsingin Tennispalatsissa avattiin Kulttuurien museo.
 1999 – Tähtien sota: Episodi I – Pimeä uhka -elokuvan Yhdysvaltain ensi-ilta elokuvateattereissa. Saavutettiin uusi avauspäivän lipputuloennätys: 28,5 miljoonan dollaria.
 2001 – Yhden lapsen politiikka: Zhonghua Sun teloitettiin Kiinassa, koska hän kieltäytyi sterilisaatiosta.
 2005 – Tähtien sota: Episodi III – Sithin kosto -elokuvan maailmanensi-ilta elokuvateattereissa. Elokuva rikkoi muun muassa kolmen ja neljän päivän lipputuloennätykset.
 2016 – EgyptAirin lento 804 syöksyi Välimereen.
 2018 – Prinssi Harryn, Sussexin herttuan ja Meghan Marklen häät.
 Syntyneitä
 1547 – Gustaf Banér, ruotsalainen valtiomies ja hovimarsalkka (k. 1600)
 1762 – Johann Gottlieb Fichte, saksalainen filosofi (k. 1814)
 1844 – Charlotte von Mecklenburg-Strelitz, Yhdistyneen kuningaskunnan kuninkaan Yrjö III:n puoliso (k. 1818)
 1860 – Vittorio Emanuele Orlando, Italian pääministeri 1917–1919 (k. 1952)
 1861 – Nellie Melba, australialainen oopperalaulaja (k. 1931)
 1867 – Selim Arvid Lindqvist (”Selim A. Lindqvist”), suomalainen arkkitehti (k. 1939)
 1870 – Albert Fish, yhdysvaltalainen sarjamurhaaja, pedofiili, nekrofiili, kannibaali (k. 1936)
 1870 – Reginald Lee, brittiläinen merimies ja tähystäjä (k. 1913)
 1879 – Nancy Astor, brittiläinen poliitikko (k. 1964)
 1881 – Kemal Atatürk, Turkin 1. presidentti (1923–1938) (k. 1938)
 1882 – Mohammad Mossadeq, Iranin pääministeri 1951–1953 (k. 1967)
 1888 – Nikolai Švernik, neuvostoliittolainen poliitikko ja korkeimman neuvoston puhemiehistön puheenjohtaja (k. 1970)
 1890 – Ho Tši Minh, vietnamilainen vallankumouksellinen, Pohjois-Vietnamin presidentti 1945–1969 ja pääministeri 1945–1955 (k. 1969)
 1891 – Oswald Boelcke, saksalainen lentäjä (ensimmäisen maailmansodan lentäjä-ässä) (k. 1916)
 1900 – Michael Schilkin, suomalainen keramiikkataiteilija (k. 1962)
 1905 – Ensio Jouko, suomalainen näyttelijä ja ohjaaja (k. 1962)
 1906 – Bruce Bennett, yhdysvaltalainen näyttelijä ja urheilija (k. 2007)
 1910 – Aarne Ervi, suomalainen arkkitehti (Porthania) (k. 1977)
 1914 – Max Perutz, vuoden 1962 Nobelin kemianpalkinnon saanut itävaltalais-brittiläinen molekyylibiologi (k. 2002)
 1914 – Wu Qingyuan (”Go Seigen”), kiinalaissyntyinen japanilainen go-pelaaja (k. 2014)
 1915 – Uljas Kandolin, suomalainen näyttelijä (k. 1980)
 1925 – Malcolm Little (”Malcolm X”), yhdysvaltalainen kansalaisoikeusaktivisti (k. 1965)
 1925 – Saloth Sar (”Pol Pot”), punakhmerien johtaja 1976–1979 (k. 1998)
 1928 – Colin Chapman, brittiläinen insinööri (Lotus Carsin perustaja) (k. 1982)
 1929 – Hans Krieger, saksalainen kemisti ja professori (k. 2005)
 1930 – Lorraine Hansberry, yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija (k. 1965)
 1933 – Edward de Bono, maltalainen psykologi ja kirjailija, ”lateraalisen ajattelun” käsitteen kehittäjä (k. 2021)
 1934 – Bill Fitch, yhdysvaltalainen koripallovalmentaja (k. 2022)
 1936 – Elisabeth Schwarz (”Sissy Schwarz”), itävaltalainen taitoluistelija
 1938 – Girish Karnad, intialainen näyttelijä, elokuvaohjaaja ja kirjailija (k. 2019)
 1939 – Jānis Lūsis, latvialainen keihäänheittäjä (olympiavoittaja) (k. 2020)
 1939 – Francis Richard Scobee (”Dick Scobee”), yhdysvaltalainen astronautti (k. 1986)
 1941 – Nora Ephron, yhdysvaltalainen käsikirjoittaja ja ohjaaja (Uneton Seattlessa) (k. 2012)
 1942 – Gary Kildall, yhdysvaltalainen tietojenkäsittelytieteilijä, ohjelmoija ja yrittäjä (Digital Research) (k. 1994)
 1944 – Peter Mayhew, brittiläis-yhdysvaltalainen näyttelijä (Tähtien sota) (k. 2019)
 1945 – Pete Townshend, englantilainen rock-muusikko ("The Who")
 1946 – André René Roussimoff ("André the Giant"), ranskalainen showpainija (k. 1993)
 1948 – Grace Mendoza (”Grace Jones”), jamaikalainen malli, laulaja ja näyttelijätär
 1949 – Dusty Hill, yhdysvaltalainen muusikko (k. 2021)
 1951 – Jeffrey Hyman (”Joey Ramone”), yhdysvaltalainen laulaja ("Ramones") (k. 2001)
 1952 – Bert van Marwijk, alankomaalainen jalkapalloilija ja valmentaja
 1954 – Phillip Rudzevecuis (”Phil Rudd”), australialainen rumpali ("AC/DC")
 1955 – James Gosling, kanadalainen ohjelmoija (Java-ohjelmointikielen ”isä”)
 1956 – Tom Sito, yhdysvaltalainen televisioanimaatiosarjojen ohjaaja ja animaattori
 1963 – Hannu Järvenpää, suomalainen jääkiekkoilija
 1966 – Polly Walker, brittiläinen näyttelijä
 1967 – Alessia Aquilani (”Alexia”), italialainen laulaja
 1967 – Geraldine Somerville, irlantilaissyntyinen brittiläinen näyttelijä (Harry Potter -elokuvasarja]
 1968 – Rodrigo González, saksalainen rock-muusikko ("Die Ärzte")
 1968 – Theo de Raadt, kanadalainen ohjelmistosuunnittelija (OpenBSD)
 1972 – Miapetra Kumpula-Natri, suomalainen poliitikko
 1974 – Nawazuddin Siddiqui, intialainen näyttelijä
 1975 – Jonas Renkse, ruotsalainen muusikko ("Katatonia")
 1976 – Kevin Garnett, yhdysvaltalainen koripalloilija
 1979 – Diego Forlán, uruguaylais-espanjalainen jalkapalloilija
 1979 – Andrea Pirlo, italialainen jalkapalloilija
 1981 – Sani Bečirovič, slovenialainen koripalloilija
 1983 – Olli Herman Kosunen (”Olli Herman”), suomalainen rock-laulaja ("Reckless Love")
 1983 – Joonas Laurikainen, suomalainen jalkapalloilija ja futsalpelaaja
 1992 – Sam Smith, brittiläinen laulaja-lauluntekijä
 Kuolleita
 804 – Alkuin, englantilainen munkki (Kaarle Suuren neuvonantaja) (s. n. 735)
 1125 – Vladimir Monomah, Kiovan Venäjän suuriruhtinas (s. 1053)
 1296 – Celestinus V, paavi (s. 1215)
 1536 – Anna Boleyn, Englannin kuninkaan Henrik VIII:n toinen vaimo (mestattiin)
 1601 – Costanzo Porta, italialainen säveltäjä (s. 1528 tai 1529)
 1645 – Miyamoto Musashi, japanilainen samurai (s. 1584)
 1795 – Josiah Bartlett, yhdysvaltalainen lääkäri ja valtiomies (Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen allekirjoittaja) (s. 1729)
 1795 – James Boswell, skotlantilainen kirjailija (s. 1740)
 1825 – Henri de Saint-Simon, ranskalainen taloustieteilijä ja filosofi (s. 1760)
 1864 – Nathaniel Hawthorne, yhdysvaltalainen kirjailija (Tulipunainen kirjain) (s. 1804)
 1870 – Pehr Jonas Törnqvist, suomalainen senaattori ja salaneuvos (s. 1788)
 1895 – José Martí, kuubalainen itsenäisyystaistelija ja runoilija (s. 1853)
 1898 – William Ewart Gladstone, Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri 1868–1874, 1880–1885, 1886 ja 1892–1894 (s. 1809)
 1909 – Isaac Albéniz, espanjalainen pianisti ja säveltäjä (s. 1860)
 1935 – Thomas Edward Lawrence (”T. E. Lawrence”, ”Arabian Lawrence”), englantilainen arkeologi ja sotilas (s. 1888)
 1946 – Booth Tarkington, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1869)
 1954 – Charles Ives, yhdysvaltalainen säveltäjä (s. 1874)
 1969 – Coleman Hawkins, yhdysvaltalainen jazz-muusikko (s. 1901)
 1978 – Kai Lappalainen, suomalainen näyttelijä, teatteriohjaaja ja lavastaja (s. 1924)
 1983 – Niilo Kuukka, suomalainen teatterinjohtaja (s. 1907)
 1983 – Jean Rey, Euroopan komission puheenjohtaja 1967–1970 (s. 1902)
 1984 – Henrik Tikkanen, suomalainen taiteilija ja kirjailija (Kulosaarentie 8) (s. 1924)
 1985 – Tapio Wirkkala, suomalainen muotoilija (Ultima Thule -sarja) (s. 1915)
 1987 – Alice Bradley Sheldon (”James Tiptree”), yhdysvaltalainen tieteiskirjailija (Hävittäjä) (s. 1915)
 1987 – Stanisław Szukalski, puolalaissyntyinen yhdysvaltalainen, lapsineroksikin julistettu maalari ja kuvanveistäjä (s. 1893)
 1994 – Jacqueline Kennedy Onassis, Yhdysvaltain presidentin John F. Kennedyn puoliso (s. 1929)
 1998 – Sōsuke Uno, Japanin pääministeri 1989 (s. 1922)
 2005 – Henry Corden, kanadalais-yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1920)
 2008 – Ryszard Kulesza, puolalainen jalkapalloilija ja valmentaja (s. 1931)
 2009 – Robert Francis Furchgot (”Robert F. Furchgott”), vuoden 1998 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen kemisti (s. 1916)
 2012 – Ian Burgess, brittiläinen moottoriurheilija (s. 1930)
 2012 – Isak Doera, indonesialainen katolinen piispa (s. 1931)
 2012 – Gerhard Hetz, saksalainen uimari (olympiamitalisti) (s. 1942)
 2014 – John Arthur Brabham (”Jack Brabham”), australialainen Formula 1 -kuljettaja (kolminkertainen maailmanmestari) (s. 1926)
 2014 – Kalle Hakkarainen, suomalainen maratonjuoksija (s. 1940)
 2015 – Margaretta Large Fitler Murphy Rockefeller (”Happy Rockefeller”), yhdysvaltalainen julkisuuden henkilö, Yhdysvaltain varapresidentti Nelson A. Rockefellerin puoliso (s. 1926)
 2016 – Alan Young, englantilainen näyttelijä (s. 1919)
 2018 – Robert Indiana, yhdysvaltalainen pop-taiteilija (s. 1928)
 2018 – Bernard Lewis, yhdysvaltalainen historioitsija (s. 1916)
 2018 – Arvi Liimatainen, kanadansuomalainen tv- ja elokuva-tuottaja (s. 1949)
 2019 – Nickey Iyambo, Namibian varapresidentti 2015–2018 (s. 1936)
 2020 – Richard Anuszkiewicz, yhdysvaltalainen taidemaalari ja kuvanveistäjä (s. 1930)
 2020 – Tarja Roinila, suomalainen kääntäjä, esseisti ja kolumnisti (s. 1964)
 Katso myös: kalenteri ~ 18. toukokuuta, 20. toukokuuta
 Toukokuu
 -05-19


type: caselaw

text:
 26.6.2004
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 168/3
 Návrh na začatie konania o prejudiciálnej otázke podaný uznesením Special Commissioners zo dňa 29. apríl 2004 vo veci Cadbury Schweppes plc a Cadbury Schweppes Overseas Ltd proti Commissioner of Inland Revenue
 (Vec C-196/04)
 (2004/C 168/05)
 Special Commissioners (Veľká Británia) uznesením z 29. apríla 2004 podal na Súdny dvor Európskych spoločenstiev návrh na začatie konania o prejudiciálnej otázke vo veci Cadbury Schweppes plc a Cadbury Schweppes Overseas Ltd proti Commissioner of Inland Revenue, ktorý bol doručený Kancelárii Súdneho dvora dňa 3. mája 2004.
 Special Commissioners žiada Súdny dvor, aby rozhodol o nasledujúcej otázke:
 „Je taká vnútroštátna právna úprava ako úprava sporná v konaní o veci samej, na základe ktorej sa za určitých okolností spoločnosti so sídlom v tomto členskom štáte ukladá daň v súvislosti so ziskami dcérskej spoločnosti, ktorá má sídlo v inom členskom štáte a podlieha nižšej miere daňového zaťaženia, v rozpore s článkami 43, 49 a 56 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva?“


type: other

text:
Ordinul nr. 60/2019 pentru modificarea si completarea Regulamentului de organizare si functionare a Institutului de Studii pentru Ordine Publica
 Prima pagină » Legislaţie » Regulamente » Ordinul nr. 60/2019 pentru modificarea si completarea Regulamentului de organizare si functionare a Institutului de Studii pentru Ordine Publica
 Publicat: 28 May 2019 113 citiri Secţiunea: Regulamente
 In Monitorul Oficial nr. 417 din 28.05.2019 a fost publicat Ordinul nr. 60/2019 pentru modificarea si completarea Regulamentului de organizare si functionare a Institutului de Studii pentru Ordine Publica, aprobat prin Ordinul ministrului afacerilor interne nr. 160/2013.
 Regulamentul de organizare si functionare a Institutului de Studii pentru Ordine Publica, aprobat prin Ordinul ministrului afacerilor interne nr. 160/2013, publicat in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 751 din 4 decembrie 2013, cu modificarile si completarile ulterioare, se modifica si se completeaza dupa cum urmeaza:
 1. La articolul 7, punctul 5 se modifica si va avea urmatorul cuprins:
 "5. Catedra management;".
 (1) Directorul raspunde in fata conducerii MAI de intreaga activitate pe care o desfasoara Institutul, potrivit prevederilor fisei postului.
 (2) In exercitarea actului de conducere, directorul Institutului emite dispozitii cu caracter obligatoriu pentru personalul din subordine, cu respectarea prevederilor legale in vigoare.
 (3) Directorul poate delega o parte din atributiile/competentele ce ii revin personalului de conducere aflat in subordonare nemijlocita sau directa, prin dispozitie, conform prevederilor legale in vigoare.
 (4) In lipsa directorului, prerogativele acestuia sunt indeplinite de catre unul dintre directorii adjuncti, desemnat, sau inlocuitorul legal."
 (1) Directorii adjuncti raspund de activitatea structurilor aflate in coordonare si indrumare, potrivit prevederilor fiselor posturilor.
 (2) Directorul adjunct pentru invatamant este reprezentant al managementului calitatii si indeplineste atributiile potrivit prevederilor fisei postului.
 (3) Directorul adjunct pentru logistica indeplineste atributiile potrivit fisei postului si asigura implementarea masurilor de protectie a informatiilor clasificate detinute de Institut, in calitate de sef al structurii de securitate ."
 4. Articolul 27 se modifica si va avea urmatorul cuprins:
 (1) Compartimentul juridic se subordoneaza direct directorului Institutului si are ca obiectiv specific asigurarea asistentei juridice in cadrul Institutului.
 (2) Compartimentul juridic indeplineste urmatoarele atributii specifice:
 a) elaboreaza sau, dupa caz, colaboreaza la elaborarea proiectelor de acte normative din domeniul de activitate al Institutului;
 b) analizeaza si formuleaza observatii si propuneri asupra proiectelor de acte normative initiate de structurile MAI sau alte autoritati publice, transmise spre consultare Institutului;
 c) sustine proiectele de acte normative din domeniul de activitate al Institutului, precum si propunerile si observatiile formulate, in raporturile cu alte autoritati, organisme sau comisii, potrivit competentelor;
 d) formuleaza propuneri si observatii, motivate juridic, sau avizeaza sub aspectul legalitatii proiecte de acte normative care se emit la nivelul Institutului, proiecte ale documentelor de cooperare/colaborare propuse de Institut ori transmise, spre consultare, acestuia;
 e) reprezinta si apara interesele legitime ale Institutului in fata instantelor de judecata si a altor organe de jurisdictie, organelor Ministerului Public, autoritatilor administratiei publice, precum si in cadrul oricaror proceduri prevazute de lege, in cauzele in care acesta este citat/parte;
 f) formuleaza si introduce plangeri prealabile/contestatii, actiuni, depune intampinari si raspunsuri la intampinari, da raspunsuri la interogatorii, exercita cai de atac, propune conducerii Institutului renuntarea la actiuni si cai de atac, exercita orice mijloace legale de aparare a drepturilor si intereselor legitime ale Institutului la instantele judecatoresti si la alte organe de jurisdictie, in cauzele in care acesta este citat/parte;
 g) sesizeaza conducerea Institutului cu privire la deficientele constatate ca urmare a solutionarii litigiilor la instantele judecatoresti sau la alte organe de jurisdictie, pentru luarea masurilor de inlaturare si asigurarea legalitatii si a ordinii de drept;
 h) ia masuri pentru obtinerea titlurilor executorii in cauzele in care Institutul este parte, pe care le trimite autoritatilor competente/structurilor competente pentru punere in executare, potrivit legii;
 i) acorda asistenta juridica, in problematici care privesc activitatea Institutului, conducerii acestuia;
 j) pregateste sau examineaza, sub aspectul legalitatii, documentatia care sta la baza deciziilor conducerii Institutului;
 k) avizeaza pentru legalitate proiecte de contracte, intelegeri sau alte acte juridice care angajeaza raspunderea juridica a Institutului, proiecte de acte cu caracter individual care se emit sau se semneaza de directorul Institutului, precum si alte acte care pot angaja raspunderea patrimoniala a institutiei;
 l) elaboreaza puncte de vedere referitoare la interpretarea unor dispozitii legale si acorda asistenta si consultatii cu caracter juridic pentru rezolvarea sarcinilor de serviciu;
 m) acorda asistenta juridica consiliilor de disciplina, la cererea acestora;
 n) participa, in cazuri justificate, in comisiile de evaluare constituite pentru atribuirea contractelor de achizitie publica sau a acordurilor-cadru;
 o) formuleaza puncte de vedere sau proiecte de raspuns la petitiile repartizate de conducerea Institutului;
 p) formuleaza puncte de vedere sau proiecte de raspuns la interpelarile si intrebarile adresate de senatori sau deputati ministrului afacerilor interne si prim-ministrului ori la petitii, la solicitarea structurilor MAI;
 q) formuleaza propuneri si observatii, motivate juridic, la propunerile legislative care privesc activitatea Institutului."
 5. La articolul 272, litera a) se modifica si va avea urmatorul cuprins:
 "a) organizeaza si executa controale la structurile din cadrul Institutului, conform planificarii sau dispozitiilor conducerii, potrivit normelor legale;".
 6. La articolul 272, dupa litera g) se introduc doua noi litere, literele h) si i), cu urmatorul cuprins:
 "h) asigura elaborarea planului anual de controale si gestioneaza documentatia aferenta;
 i) gestioneaza documentatia rezultata in urma desfasurarii in Institut a auditurilor publice interne si a controalelor executate de catre structurile de specialitate din MAI si alte organisme abilitate."
 7. La articolul 29 alin. (1), litera h) se modifica si va avea urmatorul cuprins:
 "h) elaboreaza documentatia necesara in vederea autorizarii/reautorizarii de catre ANC a programelor profesionale gestionate, in colaborare cu alte structuri din cadrul Institutului, conform competentelor;".
 8. La articolul 30, partea introductiva si literele a) si b) se modifica si vor avea urmatorul cuprins:
 Catedra management se subordoneaza direct directorului Institutului si nemijlocit directorului adjunct pentru invatamant si are ca obiective specifice:
 a) formarea de competente manageriale pentru nivel operational si dezvoltarea celor corespunzatoare nivelului tactic;
 b) actualizarea cunostintelor si formarea de competente pe linii conexe de munca, in sprijinul specializarii;".
 9. La articolul 31, partea introductiva si litera e) se modifica si vor avea urmatorul cuprins:
 Afişează Ordinul nr. 60/2019 pentru modificarea si completarea Regulamentului de organizare si functionare a Institutului de Studii pentru Ordine Publica pe o singură pagină
 Citeşte mai multe despre: Ordinul nr. 60/2019 Ordinul 60/2013 MAI Institutul de Studii pentru Ordine Publica
 Comentează: Ordinul nr. 60/2019 pentru modificarea si completarea Regulamentului de organizare si functionare a Institutului de Studii pentru Ordine Publica


text:
Το Μύνστερ (ενίοτε και Μίνστερ, γερμ. Münster) είναι πόλη της Γερμανίας. Βρίσκεται στη διοικητική περιφέρεια Μύνστερ του κρατιδίου Βόρειας Ρηνανίας-Βεστφαλίας και έχει πληθυσμό 315.293 κατοίκους.
 Βρίσκεται στο βόρειο μέρος του κρατίδιου και θεωρείται το πολιτιστικό κέντρο της περιοχής της Βεστφαλίας. Η πόλη είναι μια από τις παλιές πανεπιστημιουπόλεις της Γερμανίας. Το Πανεπιστήμιο του Μύνστερ ιδρύθηκε το 1780 και είναι το τρίτο μεγαλύτερο της Γερμανίας.
 Στην πόλη εδρεύει η ποδοσφαιρική ομάδα Πρόισεν Μύνστερ.
 To Münster-Osnabrück International Airport είναι ένα τοπικό αεροδρόμιο της πόλης, που εξυπηρετεί και το Οσναμπρύκ.
 Παραπομπές
 Πηγές
 Πληθυσμός βάσει Information und Technik Nordrhein-Westfalen, απογραφή 31.12.2014
 Εξωτερικοί σύνδεσμοι
 Πόλη του Μύνστερ
 Πόλεις της Βόρειας Ρηνανίας-Βεστφαλίας


text:
Alexander « Alex » Garfin est un acteur américain, né le à New York (État de New York).
 Il se fait connaître à la télévision grâce au rôle de Jordan Kent dans Superman et Loïs (2021).
 Biographie
 Alexander Garfin naît le dans l'arrondissement de Manhattan à New York.
 En 2009, il commence sa carrière à la télévision dans un épisode de la série policière New York, unité spéciale (), puis, en 2010, au grand écran, dans le rôle du jeune Chenkov non-crédité au générique du thriller d'action de Phillip Noyce.
 En 2015, il prête la voix de Linus van Pelt dans le film d'animation Snoopy et les Peanuts, le film () de Steve Martino.
 En , il est choisi, avec Jordan Elsass, pour incarner les deux enfants de Superman, Jonathan et Jordan Kent, dans la série de super-héros (), diffusée en sur The CW, aux côtés de Tyler Hoechlin et Bitsie Tulloch incarnant leurs parents, Clark Kent et Loïs Lane.
 Filmographie
 Cinéma
 Longs métrages
 2010 : de Phillip Noyce : Chenkov, jeune (non crédité)
 2015 : Snoopy et les Peanuts, le film () de Steve Martino : Linus (voix)
 Télévision
 Séries télévisées
 2009 : New York, unité spéciale () : Anthony Maxwell (saison 10, épisode 11 : )
 2011 : New York, unité spéciale () : Luke Thomas (saison 13, épisode 4 : )
 2016-2017 : Le Petit Royaume des Palace Pets ( : Stripes (voix ; 3 épisodes)
 2018 : : Elio (saison 2, épisode 17 : )
 depuis 2021 : () : (30 épisodes)
 Distinctions
 Récompense
 Young Entertainer Awards 2016 : Meilleur casting - Doublage pour le cinéma Snoopy et les Peanuts, le film
 (partagé avec Rebecca Bloom, Anastasia Bredikhina, Hadley Belle Miller, Noah Schnapp et Mariel Sheets)
 Nomination
 Annie Awards 2016 : meilleure voix pour le cinéma Snoopy et les Peanuts, le film
 Notes et références
 Liens externes
 Acteur américain de cinéma
 Acteur américain de télévision
 Enfant acteur américain
 Naissance à New York
 Naissance en septembre 2003