type: caselaw

text:
 1.5.2010
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 113/12
 Решение на Съда (трети състав) от 11 март 2010 г. (преюдициално запитване от Naczelny Sąd Administracyjny — Република Полша) — Telekomunikacja Polska S.A. w. Warszawie/Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej
 (Дело C-522/08) (1)
 („Електронни съобщения - Далекосъобщителни услуги - Директива 2002/21/ЕО - Директива 2002/22/ЕО - Поставяне сключването на договор за предоставяне на услуги в зависимост от сключването на договор за доставка на други услуги - Забрана - Високоскоростен интернет“)
 2010/C 113/16
 Език на производството: полски
 Запитваща юрисдикция
 Naczelny Sąd Administracyjny
 Страни в главното производство
 Ищец: Telekomunikacja Polska S.A. w. Warszawie
 Ответник: Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej
 Предмет
 Преюдициално запитване — Naczelny Sad Administracyjny — Тълкуване на член 95 от Договора за ЕО, както и на съображение 13 и на членове 5 и 8 от Директива 2002/19/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 година относно достъпа до електронни съобщителни мрежи и тяхната инфраструктура и взаимосвързаността между тях (Директива за достъпа) (ОВ L 108, стр. 7; Специално издание на български език, 2007 г., глава 13, том 35, стр. 169), на разпоредбите на Директива 2002/20/ЕO на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 година относно разрешението на електронните съобщителни мрежи и услуги („Директива за разрешение“)) (ОВ L 108, стр. 21; Специално издание на български език, 2007 г., глава 13, том 35, стр. 183), на съображения 1 и 28, на член 1, параграф 3 и на членове 3, 7, 8, 14, 15, 16 и 19 от Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 година относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги (Рамкова директива) (ОВ L 108, стр. 33; Специално издание на български език, 2007 г., глава 13, том 35, стр. 195), и на съображение 26 и на членове 16 и 17 от Директива 2002/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 година относно универсалната услуга и правата на потребителите във връзка с електронните съобщителни мрежи и услуги (Директива за универсалната услуга) (ОВ L 108, стр. 51; Специално издание на български език, 2007 г., глава 13, том 35, стр. 213) — Национално законодателство, което забранява на доставчиците на далекосъобщителни услуги да поставят сключването на договор за предоставяне на услуги в зависимост от закупуването на друга услуга — Поставяне на сключването на договор за високоскоростен достъп до Интернет в зависимост от сключването на договор за предоставяне на телефония
 Диспозитив
 Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 година относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги (Рамкова директива) и Директива 2002/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 година относно универсалната услуга и правата на потребителите във връзка с електронните съобщителни мрежи и услуги (Директива за универсалната услуга) трябва да се тълкуват в смисъл, че допускат национална правна уредба като предвидената в член 57, параграф 1, точка 1 от Закона за далекосъобщенията (ustawa — Prawo telekomunikacyjne) от 16 юли 2004 г. в редакцията му, приложима към фактите по главното производство, която забранява сключването на договор за доставка на услуги да се поставя в зависимост от сключването от крайния потребител на договор за доставка на други услуги.
 Директива 2005/29/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 11 май 2005 година относно нелоялни търговски практики от страна на търговци към потребители на вътрешния пазар и изменение на Директива 84/450/ЕИО на Съвета, Директиви 97/7/ЕО, 98/27/ЕО и 2002/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета, и Регламент (ЕО) No 2006/2004 на Европейския парламент и на Съвета („Директива за нелоялни търговски практики“) трябва обаче да се тълкува в смисъл, че не допуска национална правна уредба, която — извън определени изключения и без да се отчитат специфичните обстоятелства по конкретния случай — забранява всяка свързана оферта от търговец към потребител.
 (1) ОВ C 69, 21.3.2009 г.


type: wikipedia

text:
Klemen Andersen "Skipper Klement" (født 13. november 1485, Vedsted, Aaby Sogn, død 9. september 1536, Viborg) var en dansk oprørsleder.
 Klement blev født i Vedsted, Vendsyssel i en selvejerbonde-familie, han var sandsynligvis søn af selvejerbonden Anders Klementsen og Anne Andersdatter Kjærulf. Som voksen blev han købmand i Aalborg og senere skipper og viceadmiral under Christian 2. Gjorde i 1525 mytteri mod Frederik 1. og blev kaper i Christian 2.'s tjeneste. Sluttede sig senere til grev Christoffer af Oldenburg og Lübeck.
 I 1534 rejste han de jyske bønder til oprør til fordel for Christian 2. Bondeoprøret er blevet kendt som Klement-fejden og var en del af borgerkrigen Grevens Fejde 1534-36. Clement indledte krigen i Vendsyssel, hvor bønderne brændte herregårdene og søgte ihærdigt efter Stygge Krumpen, der specielt var lagt for had. En adelsmand, Bagge Pallesen Griis, hvis herregårde var brændt ned, kom til Clement i Aalborg for at slå ham ihjel under dække af at ville tilslutte sig oprøret. Griis angreb i enrum Clement med sin daggert, men Clement blev reddet af sit panser, som han bar under tøjet. På flugten derfra blev Griis slået ihjel af bønderne.
 Den 16. oktober 1534 besejrede Clements bondehær, forstærket med landsknægte fra grev Christoffer, den jyske adelshær, der var sendt ud for at knuse oprøret. Slaget stod nær Aalborg lidt nord for Svenstrup omkring Lere Sig, umiddelbart op ad Hærvejen. 14 fremtrædende jyske adelsmænd og et ukendt antal fodfolk faldt på adelshærens side. I et par måneder derefter beherskede de oprørske bønder store dele af Nørrejylland. Christian 3.s hærfører Johan Rantzau pressede i løbet af efteråret oprørshæren tilbage til Aalborg, der 18. december 1534 blev stormet og plyndret. Clement blev kort tid efter pågrebet i Storvorde øst for Aalborg. Som fange sad han bl.a. på Koldinghus, indtil han den 9. september 1536 blev halshugget, parteret og stejlet ved Viborg Landsting
 Familie
 Clement var gift med Marine Sørensdatter Munk, født ca 1490 på Torngaard i Aaby Sogn, datter af Søren Pedersen Munk og Gertrud Pallisdatter.
 De fik børnene
 Christenze Clementdatter, født ca 1515 på Kappelgaard, Aaby sogn, gift med Poul Pop, f. ca. 1500
 Kristiern Clementsen, født ca 1519 på Kappelgaard, Aaby sogn
 Anne Clementsdatter, født ca 1525 på Kappelgaard, Aaby sogn, gift med Jens Suhr
 Eftermæle
 Ebbe Kløvedal Reich har skrevet en sang: Skipper Clements morgensang, med melodi af Leif Varmark, bl.a. sunget af Michelle Birkballe.
 Der er en privatskole i Aalborg, som hedder Skipper Clement Skolen.
 Der findes en Skipper Clementsgade i det centrale Aalborg - i øvrigt ganske tæt på Rantzausgade. Derudover er der Skipper Clementsvej i nabopostnumrene Aabybro og Brovst.
 Ved Hobrovej i Aalborg står en statue af Skipper Clement, der har givet denne del af byen kælenavnet "Skipperen"
 Skipper Clement spejdergruppe blev stiftet i 1919 og er Aalborgs ældste gruppe.
 Odd Fellow Ordenens Lejr nr. 11 hedder Skipper Klement
 En færge hed fra 1963 - 1976 Skipper Clement.
 Litteratur
 Eksterne henvisninger
 Grevens Fejde på "Slægtsdatabasen"
 Skipper Klements anetavle
 Danskere i 1500-tallet
 Personer henrettet ved halshugning
 Personer fra Aalborg
 Personer i Dansk Biografisk Leksikon
 Henrettede personer fra Danmark
 Personer fra Grevens Fejde
 Aalborgs historie


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52013PC0159
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví sazba úpravy přímých plateb podle nařízení (ES) č. 73/2009 v kalendářním roce 2013 /* COM/2013/0159 final - 2013/0087 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Smlouva o fungování Evropské unie stanoví
 základní pravidlo pro financování Unie, totiž že roční rozpočet Unie
 musí být v souladu s víceletým finančním rámcem. S cílem zajistit,
 aby částky určené k financování společné zemědělské
 politiky (SZP) byly v souladu s ročními dílčími stropy výdajů
 souvisejících s trhem a přímých plateb v okruhu 2 v nařízení, jež má
 být přijato Radou podle čl. 312 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské
 unie, byl v nařízení Rady (ES) č. 73/2009, kterým se stanoví
 společná pravidla pro režimy přímých podpor pro zemědělce v
 rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí
 některé režimy podpor pro zemědělce[1], vytvořen nástroj
 finanční kázně. Podle tohoto nástroje by mělo být rozhodnuto o
 přizpůsobení úrovně přímých plateb, jestliže je z
 odhadů pro financování přímých plateb a výdajů souvisejících s
 trhem při zohlednění všech finančních převodů mezi
 Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) a Evropským
 zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV) patrné, že roční
 dílčí strop okruhu 2 stanovený ve finančním rámci bude
 překročen.
 Při přípravě návrhu
 rozpočtu pro rok 2014 první odhady rozpočtu pro přímé platby a
 výdaje související s trhem ukázaly, že uvedený dílčí strop okruhu 2 pro
 rok 2014, po finančních převodech mezi EZZF a EZFRV, může být
 překročen. Proto je třeba v zájmu dodržení stropu úroveň
 přímých plateb snížit.
 Z tohoto důvodu Komise předkládá
 návrh na stanovení sazby úpravy přímých plateb pro kalendářní rok
 2013, která by měla být přijata Evropským parlamentem a Radou do 30.
 června 2013 v souladu s čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č.
 73/2009 ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
 671/2012[2].
 Pokud by však tato sazba úpravy nebyla stanovena do 30. června 2013,
 stanoví Komise dotyčnou sazbu podle čl. 18 odst. 4 nařízení Rady
 (ES) č. 1290/2005 o financování společné zemědělské
 politiky[3].
 Kromě stanovení sazby úpravy stanovené v
 tomto nařízení čl. 18 odst. 5 nařízení (ES)
 č. 1290/2005 rovněž dává Komisi možnost navrhnout přizpůsobení
 této sazby na základě nových informací, které má k dispozici. Komise
 přezkoumá své odhady výdajů souvisejících s trhem a přímých
 plateb při přípravě návrhu na změnu návrhu rozpočtu na
 rok 2014 v říjnu roku 2013 a případně navrhne
 přizpůsobení sazby úpravy. Rada může přizpůsobit sazbu
 úpravy do 1. prosince 2013.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Tento návrh provádí pravidla stanovená v
 článku 11 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 a článku 18
 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005. Předchozí konzultace se
 zúčastněnými stranami a příprava posouzení dopadů nebyly
 zapotřebí.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Tento návrh stanoví procentní sazbu úpravy z
 důvodu finanční kázně pro kalendářní rok 2013.
 Vzhledem k tomu, že členské státy mají
 možnost provádět opožděné platby zemědělcům mimo
 platební období stanovené právními předpisy pro přímé platby a že
 sazba úpravy z důvodu finanční kázně se může lišit
 podle kalendářního roku, částky přímých plateb, které mají být
 poskytnuty zemědělcům, nesmí být ovlivněny finanční
 kázní rozdílným způsobem v závislosti na tom, kdy členské státy
 platbu zemědělcům provádějí. Proto by v zájmu
 zajištění rovného zacházení se zemědělci měla být sazba
 úpravy použita na částky přímých plateb, které mají být poskytnuty zemědělci
 na žádosti o podporu podané pouze v kalendářním roce 2013, nezávisle na
 tom, kdy bude částka zemědělci skutečně vyplacena.
 Nerovné rozdělování přímých plateb
 mezi malé a velké příjemce zůstává problémem SZP. Toto nařízení
 navrhuje, aby se sazba úpravy z důvodu finanční kázně
 použila pro částky překračující 5 000 EUR s cílem
 přispět k dosažení cíle vyváženějšího rozložení plateb. To je v
 souladu s tím, co Komise navrhuje ohledně finanční kázně v
 kontextu reformy SZP v článku 8 návrhu nařízení (EU), kterým se
 stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech
 podpory v rámci společné zemědělské politiky[4].
 Přímé platby v Bulharsku, Rumunsku a
 Chorvatsku, s podmínkou jeho přistoupení a s ohledem na datum jeho
 přistoupení, jsou ve fázi zavádění přímých plateb v
 kalendářním roce 2013. V důsledku toho se finanční kázeň v
 těchto členských státech nepoužije.
 4. ROZPOČTOVÉ
 DŮSLEDKY
 Výpočet sazby úpravy z důvodu
 finanční kázně je součástí přípravy návrhu rozpočtu na
 rok 2014, aby byl dodržen dílčí strop pro výdaje související s trhem a
 přímé platby v okruhu 2 na rok 2014 po finančních převodech mezi
 EZZF a EZFRV, jak je stanoveno v závěrech Evropské rady (ze 7. a 8. února
 2013) o víceletém finančním rámci[5].
 Podle těchto závěrů je do okruhu 2 zahrnuta rezerva pro případ
 krizí, která bude vytvořena tak, že se na začátku každého roku
 uplatní snížení na přímé platby, pro které platí mechanismus finanční
 kázně.
 První odhady rozpočtových
 prostředků určených pro přímé podpory a výdaje související
 s trhem ukázaly, že celkové částky přímých plateb, které mohou být
 poskytnuty zemědělcům na kalendářní rok 2013, je
 zapotřebí v rámci finanční kázně snížit o 1 471,4 milionu EUR
 tak, aby byl dodržen dílčí strop pro rozpočtový rok 2014 stanovený v
 závěrech Evropské rady (ze 7. a 8. února 2013) o víceletém finančním
 rámci, snížený o částky, které jsou vyčleněny pro EZFRV podle
 článků 10b a 136 nařízení (ES) č. 73/2009 a článku 52
 návrhu nařízení předloženého Komisí, kterým se stanoví pravidla pro
 přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci
 společné zemědělské politiky. Snížení z důvodu
 finanční kázně zahrnuje rovněž částku 425,5 milionu EUR
 nezbytnou pro vytvoření rezervy pro případ krizí.
 Procentní podíl sazby úpravy
 z důvodu finanční kázně nezbytné pro dodržení stropu je 4,981759 %.
 Byl vypočten s ohledem na skutečnost, že se uplatní pouze na
 částky překračující 5 000 EUR a nikoli ve všech
 členských státech.
 Uplatňování této sazby úpravy bude mít za
 následek snížení částek přímých plateb pro rozpočtové položky na
 výdaje týkající se žádostí o podporu podaných zemědělci na
 kalendářní rok 2013 (rozpočtový rok 2014). Celkové snížení
 vyplývající z uplatňování finanční kázně činí 1 471,4
 milionu EUR.
 5. NEPOVINNÉ PRVKY
 V této fázi sazba úpravy z důvodu
 finanční kázně navrhovaná tímto nařízením jakožto
 předběžné opatření vychází ze závěrů Evropské rady (ze
 7. a 8. února 2013) o víceletém finančním rámci. Konečný výpočet
 sazby na základě finanční kázně však bude záviset na dílčím
 stropu v okruhu 2 daném v nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý
 finanční rámec na období 2014–2020, a interinstitucionální dohodě mezi
 Evropským parlamentem, Radou a Komisí o spolupráci v rozpočtových
 záležitostech a o řádném finančním řízení.
 2013/0087 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
 kterým se stanoví sazba úpravy přímých
 plateb podle nařízení (ES) č. 73/2009 v kalendářním roce
 2013
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 [s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[6],]
 [s ohledem na stanovisko Výboru
 regionů[7],]
 v souladu s řádným legislativním
 postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Podle čl. 11 odst. 1
 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se
 stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci
 společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí
 některé režimy podpor pro zemědělce[8], musí v rozpočtovém roce
 2014 částky určené k financování výdajů souvisejících s trhem a
 přímé platby společné zemědělské politiky (SZP) respektovat
 roční stropy stanovené při uplatňování nařízení přijatého
 Radou podle čl. 312 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. V čl.
 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 se dále uvádí, že úprava
 přímých plateb (finanční kázeň) se stanoví, pokud odhady pro
 financování přímých plateb a výdajů souvisejících s trhem zvýšené o
 částky vyplývající z uplatňování článků 10c a 136 uvedeného
 nařízení, avšak před použitím článku 10a téhož nařízení a
 bez zohlednění rozpětí 300 000 000 EUR ukazují, že roční strop
 bude překročen. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (ES)
 č. 73/2009 musí Evropský parlament a Rada stanovit danou úpravu do 30. června
 na základě návrhu Komise, který musí být předložen do 31. března
 kalendářního roku, pro který se úprava použije.
 (2) Odhady pro přímé platby
 a výdaje související s trhem stanovené při přípravě návrhu
 rozpočtu na rok 2014 ukazují, že roční strop pro Evropský
 zemědělský záruční fond (EZZF) v rozpočtovém roce 2014 bude
 vzhledem k nutnosti vytvořit rezervu pro případ krizí
 vyplývající ze závěrů Evropské rady (ze 7. a 8. února 2013) o
 víceletém finančním rámci pravděpodobně překročen.
 Proto je třeba stanovit sazbu úpravy pro přímé platby uvedené v
 příloze I nařízení (ES) č. 73/2009.
 (3) Obecně platí, že
 zemědělcům, kteří předkládají žádost o podporu pro
 přímé platby za jeden kalendářní rok (n), se částky vyplácejí ve
 stanovené lhůtě v daném rozpočtovém roce (n+1). Členské
 státy však mohou vyplácet zemědělcům opožděné platby za
 určitých podmínek mimo tuto lhůtu bez časového omezení. Tyto
 opožděné platby mohou spadat do pozdějšího rozpočtového roku.
 Jestliže se pro daný kalendářní rok použije finanční kázeň, sazba
 úpravy by neměla být uplatněna na platby, pro které byly
 předloženy žádosti o podporu v jiných kalendářních letech nežli
 v tom, pro který se použije finanční kázeň. Proto je třeba v
 zájmu zajištění rovného zacházení se zemědělci stanovit, že
 sazba úpravy by měla být uplatňována na platby, pro něž byly
 předloženy žádosti o podporu v kalendářním roce, pro který se použije
 finanční kázeň, bez ohledu na to, kdy je platba poskytnuta
 zemědělcům.
 (4) Nástroj finanční
 kázně byl spolu s modulací zaveden reformou SZP v roce 2003. Oba
 nástroje stanovily lineární snížení částky přímých plateb, které mají
 být vyplaceny zemědělcům. S ohledem na důsledky nerovného
 rozdělování přímých plateb mezi malé a velké příjemce byla na
 částky překračující 5 000 EUR v zájmu vyváženějšího
 rozložení plateb použita modulace. I v kalendářním roce 2013 úprava
 přímých plateb uvedená v článku 10a nařízení (ES)
 č. 73/2009 umožňuje stejné výjimky jako modulace. Finanční
 kázeň by měla být použita podobným způsobem, aby rovněž
 přispívala k dosažení cíle vyváženějšího rozložení plateb; proto je
 třeba stanovit použití sazby úpravy pouze u částek přesahujících
 5 000 EUR.
 (5) Podle čl. 11 odst. 3
 nařízení (ES) č. 73/2009 by se finanční kázeň v rámci použití
 plánu zvýšení podle článku 121 uvedeného nařízení na všechny
 přímé platby poskytované v nových členských státech ve smyslu
 čl. 2 písm. g) uvedeného nařízení neměla použít na nové
 členské státy do začátku kalendářního roku, ve kterém je
 úroveň přímých plateb použitelná v nových členských státech
 alespoň rovna aktuálně použitelné úrovni těchto plateb v jiných
 členských státech. Vzhledem k tomu, že přímé platby v Bulharsku
 a Rumunsku v kalendářním roce 2013 stále podléhají použití plánu zvýšení,
 sazba úpravy, která se určí podle tohoto nařízení, by neměla být
 použita na platby zemědělcům v těchto členských
 státech.
 (6) Nařízení (ES) č.
 73/2009 bylo pozměněno aktem o přistoupení Chorvatska.
 Změny vyplývající z uvedené úpravy vstoupí v platnost s výhradou
 vstupu a ode dne vstupu v platnost smlouvy o přistoupení Chorvatska.
 Protože na Chorvatsko se v kalendářním roce 2013 vztahuje použití plánu
 zvýšení stanoveného v článku 121 nařízení (ES) č. 73/2009,
 sazba úpravy, kterou určí toto nařízení, by se neměla použít na
 platby zemědělcům v Chorvatsku s výhradou jeho přistoupení
 a data jeho přistoupení,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 1. Částky přímých
 plateb ve smyslu čl. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 73/2009
 převyšující částku 5 000 EUR, které mají být poskytnuty
 zemědělci na žádost o podporu předloženou na kalendářní rok
 2013, se snižují o 4,981759 %.
 2. Snížení stanovené v odstavci
 1 se nepoužije v Bulharsku, Rumunsku a Chorvatsku.
 Článek 2
 Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým
 dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Ustanovení čl. 1 odst. 2 se použije s
 výhradou a ode dne vstupu v platnost smlouvy o přistoupení
 Chorvatska.
 Toto nařízení je závazné v celém
 rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 FINANČNÍ VÝKAZ || FS/13/283098
 6.15.2013.1
 || DATUM: 11. 3. 2013
 1. || ROZPOČTOVÁ POLOŽKA: Viz odhad rozpočtu po úpravě (dříve modulaci) a po uplatnění finanční kázně u každého níže uvedeného bodu: 05 03 01 01 (RJP ) 05 03 01 02 (RJPP) 05 03 01 03 (Oddělená platba za cukr) 05 03 01 04 (Oddělená platba za ovoce a zeleninu) 05 03 01 05 (Zvláštní podpora (článek 68) – Oddělené přímé podpory) 05 03 01 06 (Oddělená platba za bobuloviny) 05 03 02 06 (Prémie za krávy bez tržní produkce mléka) 05 03 02 07 (Doplňková prémie na krávy bez tržní produkce mléka) 05 03 02 13 (Prémie na ovce a kozy) 05 03 02 14 (Doplňková prémie na ovce a kozy) 05 03 02 28 (Podpora na bource morušového) 05 03 02 39 (Dodatečná částka pro producenty cukrovky a cukrové třtiny) 05 03 02 40 (Podpora na plochu pro bavlnu) 05 03 02 44 (Zvláštní podpora (článek 68) – Vázané přímé podpory) 05 03 02 50 (POSEI – Podpůrné programy Evropské unie) 05 03 02 52 (POSEI – Ostrovy v Egejském moři) Položka pro rezervu pro řešení krizí || PROSTŘEDKY: 30 107 mil. EUR 7 302 mil. EUR 274 mil. EUR 12 mil. EUR 473 mil. EUR 11 mil. EUR 882 mil. EUR 47 mil. EUR 21 mil. EUR 7 mil. EUR 0,5 mil. EUR 20 mil. EUR 230 mil. EUR 987 mil. EUR 406 mil. EUR 19 mil. EUR 424,5 mil. EUR
 2. || NÁZEV: Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví sazba úpravy přímých plateb podle nařízení (ES) č. 73/2009 v kalendářním roce 2013
 3. || PRÁVNÍ ZÁKLAD: Ustanovení čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie
 4. || CÍLE: Toto nařízení stanoví sazbu úpravy z důvodu finanční kázně, která se použije pro částky přímých plateb převyšující částku 5 000 EUR, které mají být poskytnuty zemědělci na žádost o podporu předloženou na kalendářní rok 2013.
 5. || FINANČNÍ DOPADY || LHŮTA 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) || BĚŽNÝ ROZPOČTOVÝ ROK 2013 (v milionech EUR) || NÁSLEDUJÍCÍ ROZPOČTOVÝ ROK 2014 (v milionech EUR)
 5.0 || VÝDAJE - FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU EU (NÁHRADY/INTERVENCE) - VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ - JINÝCH SUBJEKTŮ || –1 471,4 + 424,5 || nepoužije se || –1 471,4 + 424,5
 5.1 || PŘÍJMY - VLASTNÍ ZDROJE EU (DÁVKY/CLA) - VNITROSTÁTNÍ || || ||
 || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018
 5.0.1 || ODHADOVANÉ VÝDAJE || || || ||
 5.1.1 || ODHADOVANÉ PŘÍJMY || || || ||
 5.2 || METODA VÝPOČTU: viz poznámky
 6.0 || MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z PROSTŘEDKŮ UVEDENÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? || nepoužije se
 6.1 || MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? || nepoužije se
 6.2 || BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET? || NE
 6.3 || BUDE POTŘEBA ZAČLENIT PROSTŘEDKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? || NE
 POZNÁMKY: Výpočet sazby úpravy z důvodu finanční kázně vychází ze závěrů Evropské rady (ze 7. a 8. února 2013) o víceletém finančním rámci. Konečné rozpočtové důsledky však budou záviset na dílčím stropu v okruhu 2 daném v nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020, a interinstitucionální dohodě mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení První odhady rozpočtových prostředků pro přímé platby a výdaje související s trhem v návrhu rozpočtu na rok 2014 ukázaly, že v rámci finanční kázně je zapotřebí snížit celkové částky přímých plateb, které mohou být poskytnuty zemědělcům na kalendářní rok 2013, o 1 471,4 milionu EUR, aby mohl být dodržen strop pro čisté částky EZZF pro rozpočtový rok 2014 a vytvořena rezerva pro případ krizí (424,5 milionu EUR). Nutná sazba úpravy z důvodu finanční kázně je 4,981759 %. Sazba úpravy byla vypočtena s přihlédnutím k odhadovanému podílu přímých plateb, které mají být poskytnuty zemědělcům, jejichž výše činí méně než 5 000 EUR, u každého režimu přímých plateb, na který se vztahuje finanční kázeň, a to ve všech členských státech, s výjimkou Bulharska, Rumunska a Chorvatska. Protože přímé platby v Bulharsku, Rumunsku a Chorvatsku, s podmínkou jeho přistoupení a s ohledem na datum jeho přistoupení, jsou v kalendářním roce 2013 ve fázi zavádění přímých plateb, nepoužije se v jejich případě finanční kázeň. Odhadované částky snížení v důsledku finanční kázně u jednotlivých rozpočtových bodů činí: 05 03 01 01 (RJP) 1 172,3 mil. EUR 05 03 01 02 (RJPP) 160,5 mil. EUR 05 03 01 03 (Oddělená platba za cukr) 9,5 mil. EUR 05 03 01 04 (Oddělená platba za ovoce a zeleninu) 0,35 mil. EUR 05 03 01 05 (Zvláštní podpora (článek 68) – Oddělené přímé podpory) 19,9 mil. EUR 05 03 01 06 (Oddělená platba za bobuloviny) 0,2 mil. EUR 05 03 02 06 (Prémie za krávy bez tržní produkce mléka) 38,7 mil. EUR 05 03 02 07 (Doplňková prémie na krávy bez tržní produkce mléka) 2,4 mil. EUR 05 03 02 13 (Prémie na ovce a kozy) 0,3 mil. EUR 05 03 02 14 (Doplňková prémie na ovce a kozy) 0,2 mil. EUR 05 03 02 28 (Podpora na bource morušového) 0,0 mil. EUR 05 03 02 39 (Dodatečná částka pro producenty cukrovky a cukrové třtiny) 1,1 mil. EUR 05 03 02 40 (Podpora na plochu pro bavlnu) 11,6 mil. EUR 05 03 02 44 (Zvláštní podpora (článek 68) – Vázané přímé podpory) 39,5 mil. EUR 05 03 02 50 (POSEI – Podpůrné programy Evropské unie) 14,5 mil. EUR 05 03 02 52 (POSEI – Ostrovy v Egejském moři) 0,3 mil. EUR Strop pro čisté částky EZZF v rozpočtovém roce 2014 byl vypočten na základě dílčího stropu stanoveného v souladu se závěry Evropské rady (ze 7. a 8. února 2013) pro výdaje související s trhem a přímé platby v okruhu 2 na rozpočtový rok 2014 po odečtení částek finančních převodů mezi EZZF a EZFRV podle článků 10b a 136 nařízení (ES) č. 73/2009 a článku 52 návrhu nařízení (EU) předloženého Komisí, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky. Navrhované nařízení má rozpočtové důsledky v tom smyslu, že první odhady rozpočtových prostředků pro přímé platby (před zohledněním finanční kázně) byly sníženy o výše uvedené částky po použití sazby úpravy navrhované v tomto návrhu nařízení. Požadované prostředky pro kapitolu 05 03 (Přímé podpory) v návrhu rozpočtu na rok 2014, jak je uvedeno v bodu 1 tohoto finančního výkazu pro rozpočtové body, na něž se vztahuje finanční kázeň, tak zajišťují dodržení stropu pro čisté částky EZZF v rozpočtovém roce 2014 a stanovení částky rezervy pro případ krizí.
 [1] Úř. věst. L 30,
 31.1.2009, s. 16.
 [2] Úř. věst. L 204, 31.7.2012, s. 11.
 [3] Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1.
 [4] KOM(2011) 625 ze dne 24. října 2011.
 [5] EUCO 37/13 ze dne 8. února 2013.
 [6] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].
 [7] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].
 [8] Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16.


type: contracts

text:
 30.3.2006
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 92/44
 AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG 15/2006 HATÁROZATA
 (2006. január. 27.)
 az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XX. mellékletének (Környezet) módosításáról
 AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
 mivel:
 (1)
 A 2005. július 8-i 107/2005 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította a megállapodás XX. mellékletét.
 (2)
 Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2002/96/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv betartásának tagállami ellenőrzését és adatformáinak megállapítását célzó végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2005. május 3-i 2005/369/EK bizottsági határozatot (2) bele kell foglalni a megállapodásba,
 A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
 1. cikk
 A megállapodás XX. mellékletének 32fb. pontja (2004/249/EK bizottsági határozat) után a következő pontot kell beilleszteni:
 „32fc.
 32005 D 0369: A Bizottság 2005. május 3-i 2005/369/EK határozata az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2002/96/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv betartásának tagállami ellenőrzését és adatformáinak megállapítását célzó végrehajtási szabályainak megállapításáról (HL L 119., 2005.5.11., 13. o.).”
 2. cikk
 A 2005/369/EK határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.
 3. cikk
 Ez a határozat 2006. január 28-án lép hatályba, amennyiben a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz (3).
 4. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell közzétenni.
 Kelt Brüsszelben, 2006. január 27-én.
 az EGT-Vegyesbizottság részéről
 az elnök
 R. WRIGHT
 (1) HL L 306., 2005.11.24., 45. o.
 (2) HL L 119., 2005.5.11., 13. o.
 (3) Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.


text:
26.4.2003 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 101/53
 – määrää korvattavaksi kantajan kärsimän henkisen kärsi- vausta ja muita tähän liittyviä korvauksia asiassa Lozano
 myksen, jonka määrä on toistaiseksi arvioitu 50 000 eu- annetun tuomion mukaisesti
 roksi mutta jonka määrää voidaan tarkistaa myöhemmin
 – velvoittaa vastaajan korvaamaan oikeudenkäyntikulut ko-
 – määrää vastaajan korvaamaan kaikki oikeudenkäynti- konaisuudessaan.
 kulut
 Kanneperusteet ja oikeudelliset perustelut
 Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut
 Kanneperusteet ja oikeudelliset perustelut ovat samat kuin
 Kantaja, joka on virkamies sisämarkkinoiden harmonisointivi- asiassa T-205/02, Salvador García vastaan komissio (1), asiassa
 rastossa (SMHV), oli 1.5.2002 asti kumoamisia käsittelevän T-298/02, Ana Herrero Romeu vastaan komissio (2), ja asiassa
 osaston osastopäällikön virassa. Kanteen kohteena olevalla T-299/02, Dedeu vastaan komissio ( 2).
 päätöksellä hänet siirrettiin oikeudellisista asioista vastaavan
 varajohtajan alaisuudessa olevan oikeudellisen neuvonantajan
 virkaan. Kumoamisvaatimuksensa tueksi kantaja vetoaa seu- (1 ) EYVL C 219, 14.9.2002, s. 22.
 (2 ) EYVL C 289, 23.11.2002, s. 38.
 raaviin perusteisiin:
 – edellä mainitun 22.4.2002 tehdyn päätöksen perustelut
 ovat virheelliset ja puutteelliset
 – suhteellisuusperiaatetta ja sananvapautta on loukattu
 Asian T-305/01 (1) poistaminen rekisteristä
 – puolustautumisoikeuksia ja erityisesti oikeutta tulla kuul-
 luksi on rikottu
 (2003/C 101/93)
 – hyvän hallinnon periaatetta on loukattu
 (Oikeudenkäyntikieli: ranska)
 – huolellisuusvelvollisuutta on laiminlyöty.
 Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistui-
 men kolmannen jaoston puheenjohtajan 29.1.2003 antamalla
 määräyksellä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen rekis-
 teristä on poistettu asia T-305/01, Thalassa Seafoods S.A.
 vastaan Euroopan yhteisöjen komissio.
 Tomás Salazar Brierin 3.3.2003 Euroopan yhteisöjen
 komissiota vastaan nostama kanne (1 ) EYVL C 56, 2.3.2002.
 (Asia T-83/03)
 (2003/C 101/92)
 Asian T-84/02 ( 1) poistaminen rekisteristä
 (Oikeudenkäyntikieli: espanja)
 (2003/C 101/94)
 Tomás Salazar Brier, kotipaikka Bryssel, on nostanut 3.3.2003 (Oikeudenkäyntikieli: ranska)
 Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistui-
 messa kanteen Euroopan yhteisöjen komissiota vastaan. Kanta-
 jan edustajina ovat asianajajat Ramón García-Gallardo Gil- Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistui-
 Fournier, Madrid, ja Dolores Domínguez Pérez, La Coruña, men ensimmäisen jaoston puheenjohtajan 30.1.2003 antamal-
 prosessiosoite Brysselissä, Square de Meeûs, 19. la määräyksellä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen
 rekisteristä on poistettu asia T-84/02, Armand de Buck vastaan
 Euroopan yhteisöjen komissio.
 Kantaja vaatii, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin
 – kumoaa 24.2.2003 tehdyn komission implisiittisen pää- (1 ) EYVL C 131, 1.6.2002.
 töksen, jolla se on hylännyt vaatimuksen 528/02 ja jolla
 kantajalle ei ole tunnustettu oikeutta saada ulkomaankor-


type: other

text:
I. Zakonodajna hierarhija
 1 Temeljna zakonodaja
 Ustava (madžarska ustava, ki je bila razglašena 25. aprila 2011) je na vrhu zakonodajne hierarhije na Madžarskem, vsako drugo pa mora biti z njo združljiva. Ustava je sprejela državni zbor, predlog spremembe pa zahteva dvotretjinsko večino glasov vseh članov Skupščine [člen S (2) madžarske ustave].
 Ustava in njene prehodne določbe (prehodne določbe madžarske ustave, ki so bile razglašene 31. decembra 2011) so začele veljati 1. januarja 2012.
 Ustava Madžarske je sestavljena iz 6 delov: V preambuli nacionalnega naziva Hitra vera ter dela A ustave (člen A-U), svobode in odgovornosti (člen I-XXXI), države (člen 54–1), posebne odredbe ter končnih in drugih določb.
 Oddelek z naslovom Foundation vsebuje splošne določbe in določa:
 oblika vlade,
 temeljna načela države delovanja,
 prenos nekaterih pristojnosti na Evropsko unijo,
 Madžarski kapitalski in regionalni upravni subjekti,
 ključne določbe o madžarskem državljanstvu in kako ga pridobiti,
 Madžarski uradni jezik, grb, zastava, nacionalna himna, nacionalni prazniki in uradna valuta,
 temeljni zakon v madžarskem pravnem redu, tj. temeljni zakon, je temelj madžarskega pravnega sistema,
 postopkom za sprejetje in spremembo temeljnega zakona,
 vrste madžarske zakonodaje,
 številna temeljna načela, med drugim:
 prepoved zasega in izvajanja moči s silo,
 odgovornost za usodo Madžarov, ki živijo zunaj meja Madžarske,
 sodelovanje pri vzpostavitvi evropske enotnosti,
 zaščita instituta zakonske zveze,
 zagotavljanje pogojev za pošteno konkurenco,
 načela uravnoteženega, preglednega in trajnostnega upravljanja proračuna,
 obveznost varovanja in ohranjanja naravnih virov,
 ustvarjanje in ohranjanje miru in varnosti ter prizadevanje za sodelovanje z vsemi narodi in državami sveta, da bi dosegli trajnostni razvoj človeštva.
 Oddelek z naslovom Svoboda in odgovornost določa temeljne pravice in obveznosti. Priznava se kot temeljna pravica, med drugim:
 pravica do življenja in človekovega dostojanstva,
 prepoved mučenja, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, zasužnjevanja in trgovine z ljudmi,
 prepoved vseh praks, usmerjenih v evgengije, kakršno koli uporabo človeškega telesa ali katerega koli njegovega dela za pridobitev finančnih koristi in kloniranje človeka,
 pravico do svobode in osebne varnosti ter določbe, ki zagotavljajo, da nikomur ni odvzeta prostost,
 pravico do prostega gibanja in pravico do proste izbire prebivališča,
 pravica do zasebnega in družinskega življenja,
 pravica do varstva osebnih podatkov in dostopa do podatkov javnega interesa,
 pravica do svobode misli, vesti in vere,
 pravica do mirnega zbiranja,
 pravica do svobode govora,
 pravica do sodelovanja v kulturnem življenju,
 pravico do svobodnega odločanja o delu, poklicu in podjetnih dejavnostih,
 lastninska pravica,
 prepoved izgona madžarskih državljanov z ozemlja Madžarske,
 enakost pred zakonom,
 prepoved dela otrok,
 pravica do zdravega okolja,
 pravico voliti in biti voljen na volitvah poslancev narodne skupščine, lokalnih predstavnikov in županov ter poslancev Evropskega parlamenta,
 pravica do nepristranskega, pravičnega in razumno pravočasnega upravljanja zadev, ki jih upravljajo organi,
 pravico vsakega madžarskega državljana, da ga med bivanjem v tujini zaščiti Madžarska,
 v temeljnem zakonu so opredeljena tudi državljanstva in ključne pravice oseb, ki so predmet kazenskega pregona.
 V skladu z ustavo si Madžarska med drugim prizadeva:
 zagotavljanje socialne varnosti vsem njenim državljanom,
 vsem zagotoviti dostojno stanovanje in dostop do javnih storitev.
 Tudi ustava določa nekatere obveznosti, in sicer:
 obveznost prispevanja k izpolnjevanju skupnih potreb (enaka davčna obravnava),
 obveznost madžarskih državljanov, da branijo svojo državo.
 V delu C temeljnega zakona so določena najosnovnejša pravila za dostojanstvenike in pomembne institucije v državi, ki določajo pravni status in odgovornosti:
 narodna skupščina,
 avtonomni regulativni organi,
 pravosodje in državno tožilstvo,
 komisar za temeljne pravice,
 lokalne oblasti,
 narodna banka Madžarske,
 državni revizijski urad,
 Madžarske oborožene sile,
 policije in nacionalnih varnostnih služb,
 nacionalni referendumi.
 Del A temeljnega zakona, posebni pravni red, zajema izredne razmere, izredne razmere, preventivno obrambo, stanje terorizma, nepričakovane napade in izredne razmere.
 Na Madžarskem zakone sprejema državni zbor. V skladu z ustavo so pravila za temeljne pravice in obveznosti določena z zakoni. Parlament sprejema zakone z navadno večino (več kot polovica navzočih poslancev), z izjemo tako imenovanih temeljnih zakonov, ki jih določa ustava, katerih sprejetje in spreminjanje zahtevata dvotretjinsko večino glasov navzočih poslancev Parlamenta.
 V skladu s temeljnimi zakoni o temeljnih zakonih se uporabljajo na primer državljanstvo, cerkve, pravice narodnostnih manjšin, ki živijo na Madžarskem, pravni status in plačilo poslancev narodne skupščine ter predsednika republike, ustavnega sodišča, lokalnih oblasti, podrobna pravila za uporabo grb in zastave ter določbe o državnih odlivih.
 V skladu s temeljnim zakonom je za priznanje zavezujoče narave ustanovnih in ustanovnih pogodb Evropske unije, razglasitev vojne, sklenitev miru in razglasitev stanja posebnega pravnega reda potrebna dvotretjinska večina glasov vseh poslancev narodne skupščine.
 Pred sprejetjem zakona XXXI iz leta 1989 o spremembi ustave je bil predsedniški svet Madžarske pooblaščen, da izda zakonske akte. Z vidika zakonodajne hierarhije so veljavni odloki še vedno veljavni kot predpisi na isti ravni kot akti.
 3 Predpisi
 Z ustavo so bili priznani odloki vlade, ministrski odloki, ministrski odloki, odloki guvernerja Nacionalne banke Madžarske, odloki vodij avtonomnih regulativnih organov in odloki lokalnih oblasti. V razmerah nacionalne krize lahko nacionalni svet za obrambo, v izrednih razmerah pa tudi predsednik republike, izda odloke.
 Pooblastilo vlade, da sprejemauredbe, je lahko bodisi izvirno bodisi statutarno. Prvotna pristojnost je opredeljena v členu 15(3) temeljnega zakona, v skladu s katerim lahko vlada v okviru svojih pristojnosti izda uredbe o zadevah, ki niso urejene z zakonom. Vlada ne sme biti v nasprotju z nobenim aktom. To ne omejuje državnega zbora, da prevzame pristojnost za katero koli ureditveno področje.
 V skladu s temeljnim zakonom in zakonom CXXX iz leta 2010 lahko vlada z izrecnim pravnim organom sprejme uredbe o izvajanju zakonov. V skladu s členom 5 (1) zakona o zakonodaji je treba pooblastilo in predmet ter okvir pooblastila določiti v pooblastilu za sprejetje izvedbene zakonodaje. Pooblaščenec ne sme pooblastila prenesti na drugo osebo.
 3.2 Uredbe predsednika ministrskega sveta
 V skladu z ustavo lahko odlok izda tudi predsednik vlade, na primer z uredbo namestnika predsednika vlade z uredbo, odlok predsednika vlade pa je na isti ravni kot ministrski odlok v hierarhiji pravnih virov.
 Ministrski odloki so v hierarhiji predpisov razvrščeni pod vladne odloke. Ministri za novo pravo v skladu s temeljnim zakonom sprejmejo uredbe ali vladni odlok (ki je bil izdan v okviru njihove izvirne zakonodajne pristojnosti), ne glede na to, ali so neodvisni ali v dogovoru s katerim koli drugim ministrom; takšni odloki ne smejo biti v nasprotju s katerim koli zakonom, odlokom vlade ali odlokom guvernerja Nacionalne banke Madžarske.
 3.4 Odloki guvernerja Nacionalne banke Madžarske
 Guverner Nacionalne banke Madžarske lahko v okviru svojih pristojnosti, ki jih določa temeljni zakon, izda uredbe z zakonsko določenim pooblastilom, ki ne sme biti v nasprotju z nobenim zakonom.
 3.5 Odloki vodij avtonomnih regulativnih organov
 V skladu s členom 23(4) temeljnega zakona vodje avtonomnih regulativnih organov v okviru svojih pristojnosti, ki so opredeljene s temeljnim zakonom, izdajajo uredbe z zakonsko določenim pooblastilom, ki ni v nasprotju s katerim koli zakonom, odlokom vlade, odlokom predsednika vlade, ministrskim odlokom ali katerim koli odlokom guvernerja Nacionalne banke Madžarske.
 3.6 Uredbe samoupravne lokalne skupnosti
 V skladu s členom 32(2) temeljnega zakona lahko lokalne oblasti v okviru svojih pristojnosti sprejmejo lokalne uredbe, da bi uredile lokalne socialne odnose, ki jih ne ureja zakon ali zakon. Lokalni odloki ne smejo biti v nasprotju z nobeno drugo zakonodajo.
 Podrobna pravila o uredbah, ki jih sprejmejo predstavniški organi lokalnih oblasti, so določena v zakonu CLXXXIX iz leta 2011 o madžarskih lokalnih vladah.
 4 Mednarodni sporazumi in temeljna načela mednarodnega prava
 Vlada Madžarske lahko sklene mednarodne sporazume z drugimi državami/vladami drugih držav. Na Madžarskem razmerje med mednarodnimi pogodbami in domačo zakonodajo temelji na sistemu dualizma, tj. mednarodne pogodbe postanejo del domače zakonodaje z ratifikacijo in razglasitvijo.
 V skladu s členom Q (3) temeljnega zakona Madžarska sprejema splošno priznana pravila mednarodnega prava. Mednarodno običajno pravo in splošna načela mednarodnega prava postanejo del nacionalnega prava brez potrebe po preoblikovanju.
 II — Drugi pravni viri, ki so bili sprejeti v širšem smislu in ne veljajo kot zakonodaja
 1 Pravni instrumenti državne uprave
 Madžarski pravni sistem vključuje pravne instrumente državne uprave, ki ne štejejo za zakonodajo, čeprav vsebujejo normativne določbe. Zakon o zakonodaji (zakon CXXX iz leta 2010) opredeljuje dve vrsti pravnih instrumentov državne uprave: normativne odločitve in normativni nalogi. Gre za pravila ravnanja, ki niso splošno zavezujoča, torej niso zavezujoča za vse. gre le za interne določbe, organizacijska in operativna pravila, ki se nanašajo samo na izdajatelja ali podrejena telesa ali osebe. Normativne odločitve in naročila ne morejo določati pravic in obveznosti državljanov. Pravni instrumenti državne uprave ne morejo biti v nasprotju z drugo zakonodajo in ne smejo ponavljati zakonodajnih določb.
 V skladu s prejšnjim zakonom o zakonodaji (zakon XI iz leta 1987) so bila statistična sporočila in pravne smernice tudi kvalificirani kot pravni viri (znani kot drugi pravni instrumenti upravljanja), ki ne izpolnjujejo pogojev za zakonodajo. Novi zakon ne omenja več. vendar so bile pravne smernice razveljavljene, ko je začel veljati novi zakon (1. januarja 2011), statistični instrumenti, ki so bili izdani pred tem datumom, ostanejo v veljavi, dokler se ne razveljavijo. (statistična sporočila, ki jih izda predsednik osrednjega statističnega urada, vsebujejo pravno zavezujoče določbe, ki so sestavljene izključno iz statističnih konceptov, metod, klasifikacij, seznamov in številk.)
 1.1 Normativne odločitve
 V normativnih sklepih lahko nacionalna skupščina, vlada in drugi centralni upravni organi, ustavno sodišče in Svet za proračun določijo svojo organizacijo in delovanje, dejavnosti in akcijske programe.
 Predstavniški organi lokalnih oblasti lahko določijo tudi svoje dejavnosti in dejavnosti organov, ki jih ti upravljajo, ter njihove akcijske programe ter organizacijo in delovanje organov, ki jih vodijo v normativnih odločitvah. Podobno lahko predstavniški organ nacionalnih samouprav določi svojo organizacijo in delovanje, dejavnosti in akcijske programe, pa tudi programe, ki jih izvajajo organi, ki jih upravljajo, v normativnih odločitvah.
 1.2 Normativni nalogi
 Predsednik republike, predsednik vlade, vodja osrednjih upravnih organov (z izjemo vlade), predsednik Državnega urada za pravosodje, vrhovni državni tožilec, komisar za temeljne pravice, guverner Nacionalne banke Madžarske, predsednik državnega revizijskega urada, vodja glavnega ali okrožnega vladnega urada, župani in referenti mest lahko v okviru svojih pristojnosti in v skladu z zakonodajo, predsednikom republike, predsednikom državnega pravosodnega urada, predsednikom državnega revizijskega urada, predsednikom državnega urada za zunanje zadeve in županskimi uradniki določijo organizacijo, delovanje in dejavnosti organov, ki jih vodijo, vodijo ali nadzirajo v normativnih redih.
 Poleg tega lahko narodna skupščina, predsednik republike, ustavno sodišče, komisar za temeljne pravice, avtonomni regulatorni organi, predsednik vlade in vodja uradne organizacije ministrstva izdajajo normativne naloge, ki so zavezujoči za osebje organizacije.
 2 Odločbe ustavnega sodišča
 Odločitve ustavnega sodišča imajo pomembno vlogo v madžarskem zakonodajnem sistemu.
 V skladu z zakonom št. CLI iz leta 2011 o ustavnem sodišču so naloge ustavnega sodišča:
 naknadni pregled skladnosti zakonodaje s temeljnim zakonom (naknadni postopek);
 (preventivni) pregled skladnosti aktov, ki so bili sprejeti, vendar še niso bili razglašeni, in nekaterih določb mednarodnih pogodb z novo ustavo;
 individualna revizija na zahtevo sodnika: če med zaslišanjem sodnik uporabi zakonodajni akt, za katerega meni, da je v skladu z ustavo ali za katerega je ustavno sodišče ugotovilo, da je protiustaven, ustavi postopek in ustavno sodišče pozove, naj ugotovi protiustavnost zakonodajnega akta ali zakona in prepove uporabo neustavnega zakona;
 izrekanje sodb o ustavnih pritožbah zaradi kršitve pravic, zagotovljenih z ustavo: oseba ali organizacija, ki je vključena v posamezni primer, lahko vloži ustavno pritožbo, če je bila njena, njena ali njena pravica, zagotovljena s temeljnim zakonom, kršena po tem, ko se je v sodnem postopku v zvezi s tem zgodilo, in če je izčrpala vse možnosti pritožbe ali nima pravice do pritožbe;
 preučitev vseh zakonodajnih aktov, ki so v nasprotju z mednarodnim sporazumom;
 prenehanje zakonodajne opustitve s strani zakonodajalca, ki je v nasprotju z ustavo;
 reševanje nekaterih sporov glede pristojnosti med državnimi organi ali med lokalnimi vladami in drugimi državnimi organi;
 razlaga določb temeljnega zakona;
 izvedba različnih postopkov iz njegove pristojnosti v skladu z zakonom.
 Ustavno sodišče svoje odločitve podrobno obrazloži. Zoper odločbo ustavnega sodišča se ni mogoče pritožiti in je zavezujoča za vse.
 3 Sodna praksa sodišč
 Za zagotovitev enotne uporabe prava in odgovornosti za zagotavljanje pravnih smernic za nižja sodišča, vrhovno sodišče Madžarske, vrhovno sodišče curia (pred 1. januarjem 2012: Vrhovno sodišče (Supreme Court)) določa pravno enotnost in načelno odločitev.
 Postopek za sodno enotnost se lahko začne, če sta za razvoj in enotnost sodne prakse načelno potrebna sprejetje sodne odločbe o enotnosti in če senat Curia namerava odstopati od odločitve, ki jo je sprejel drug senat. Odločitev o enotni uporabi zakonov je za sodišča zavezujoča.
 Načelne odločitve izhajajo iz prakse sodnih zbornic Curia in spodbujajo enotnost pri izrekanju kazni.
 Odločitve, sprejete za zagotavljanje enotnosti zakonov in odločitev, so objavljene v Uradnem listu vrhovnega sodišča.
 Geografsko področje uporabe zakonodaje je razširjeno na ozemlje Madžarske, medtem ko so lokalni vladni odloki razširjeni na upravno območje lokalne uprave. Osebno področje uporabe zakonodaje je razširjeno na fizične osebe, pravne osebe in organizacije, ki niso pravne osebe na ozemlju Madžarske, na madžarske državljane zunaj ozemlja Madžarske, v primeru lokalnih vladnih odlokov pa na fizične osebe, pravne osebe in organizacije, ki niso pravne osebe na upravnem območju lokalne uprave.
 Zakon o zakonodaji prepoveduje retroaktivno veljavnost, pri čemer navaja, da zakonodaja ne more določati obveznosti ali jih bolj obremeniti, odpraviti ali omejiti pravic ali razglasiti ravnanja za nezakonito v obdobju pred začetkom veljavnosti.
 Zakonodaja mora vedno določiti datum začetka veljavnosti tako, da je na voljo dovolj časa za pripravo na njeno uporabo.
 Zakonodaja in njeni izvedbeni predpisi morajo začeti veljati hkrati. Zakonodajni akt (ali zakonska določba) postane neveljaven, če se razveljavi ali, če vsebuje le določbe o spremembi ali razveljavitvi, na podlagi zakona o zakonodaji.
 Uradni list na Madžarskem je Magyar Közlöny, ki je objavljen v elektronski obliki in katerega besedilo je treba šteti za verodostojno.
 Uradni list vsebuje madžarsko zakonodajo (razen uredb samoupravnih lokalnih skupnosti), kar vključuje:
 sklepi in sklepi ustavnega sodišča, ki jih je treba objaviti v Uradnem listu v skladu s pravnimi določbami ali na podlagi odločitve ustavnega sodišča;
 odločitve narodne skupščine;
 sodne odločbe vrhovnega sodišča o poenotenju sodnih odločb;
 mnenja nacionalne volilne komisije;
 Prilogo, vključno z zbiranjem sklepov;
 uradno poročilo.
 Podatkovna zbirka nacionalne zakonodaje vsebuje vso zakonodajo (razen uredb lokalnih oblasti) in pravne instrumente državne uprave, ki veljajo na dan iskanja. To je predstavljeno v prečiščeni različici skupaj z dopolnitvami in ostalimi spremembami.
 Te informacije je mogoče iskati po naslovu in številki, prav tako je mogoče iskati po besedilu.
 Dostop do teh baz podatkov je brezplačen in neomejen.
 Verodostojni elektronski uradni list
 Podatkovna zbirka nacionalne zakonodaje


text:
Univerzita Mateja Bela v Banskej Bystrici so sídlom v Banskej Bystrici bola zriadená dňom 1. júla 1992.
 Univerzita je pomenovaná podľa Mateja Bela, slovenského polyhistora, encyklopedistu, filozofa, pedagóga, kazateľa a osvietenca. Vznikla zlúčením Fakulty ekonomiky služieb a cestovného ruchu v Banskej Bystrici (FESCR) Vysokej školy ekonomickej (VŠE) Bratislava a Pedagogickej fakulty v Banskej Bystrici. Spočiatku mala univerzita tri fakulty: Ekonomickú fakultu, Fakultu humanitných a prírodných vied a Pedagogickú fakultu. V roku 1995 sa Fakulta humanitných a prírodných vied rozdelila na dve samostatné fakulty.
 V akademickom roku 2016/2017 mala univerzita takmer 8 000 študentov. Z tohto počtu bolo zahraničných študentov 2,5 %.
 Fakulty
 Univerzita Mateja Bela má v súčasnosti 6 fakúlt:
 Ekonomická fakulta
 Filozofická fakulta (v rokoch 1995 – 2013 s názvom Fakulta humanitných vied)
 Fakulta politických vied a medzinárodných vzťahov
 Fakulta prírodných vied
 Pedagogická fakulta
 Právnická fakulta
 Vedenie univerzity
 Rektorom univerzity je od 18. novembra 2014 docent Ing. Vladimír Hiadlovský, PhD., bývalý dekan Ekonomickej fakulty UMB. Vo funkcii nahradil prof. PhDr. Beatu Kosovú, CSc., ktorá bola rektorkou od roku 2006. Doc. Ing. Vladimír Hiadlovský, PhD., bol dňa 9. mája 2018 zvolený akademickým senátom univerzity za rektora aj na funkčné obdobie rokov 2018 až 2022.
 Prvým rektorom bol prof. PhDr. Ján Findra, DrSc.
 Literatúra
 Referencie
 Iné projekty
 Externé odkazy
 Oficiálna stránka univerzity
 Pavol Martuliak a kol. – Dvadsaťročná Univerzita Mateja Bela v Banskej Bystrici
 Univerzity na Slovensku
 Verejné vysoké školy na Slovensku
 Školy v Banskej Bystrici
 Organizácie založené v 1992


text:
Mikroskop (łac. Microscopium, dop. Microscopii, skrót Mic) – niewielki i mało wyraźny gwiazdozbiór nieba południowego, jeden z kilkunastu, jakie w latach 1752–1763 wprowadził francuski astronom, kartograf i duchowny Nicolas-Louis de Lacaille, badacz południowej półkuli nieba. Pierwszy raz pojawił się na mapach nieba w 1756 roku, a następnie w roku 1801 został umieszczony w dziele „Uranographia” Johanna Bodego. Słabo świecące gwiazdy konstelacji, leżącej między Strzelcem i Rybą Południową, wyobrażają wczesny model mikroskopu optycznego, doniosły wynalazek przełomu XVI i XVII wieku. W Polsce w lecie widoczna jest jego północna część. Co do wielkości jest zaledwie 66. konstelacją na niebie. Liczba gwiazd dostrzegalnych nieuzbrojonym okiem: około 20.
 Mity i legendy
 Konstelacja, podobnie jak Teleskop, powstała z inicjatywy de Lacaille’a. Podczas swojej wizyty w obserwatorium na Przylądku Dobrej Nadziei w latach 1751–1752 ojciec de Lacaille zebrał jako pierwszy blade gwiazdy Mikroskopu w jedną konstelację. Nazwa upamiętnia wynalezienie mikroskopu; odkrycia dokonał pod koniec XVI wieku Holender Zacharias Janssen, produkujący okulary. W celu stworzenia gwiazdozbioru Lacaille musiał „obrabować” z kilku gwiazd sąsiednią konstelację Ryby Południowej.
 Później z kolei Johann Bode „skradł” kilka gwiazd z Mikroskopu, by stworzyć własną konstelację Globus Aerostaticus (Balon Powietrzny), którą zamieścił w swojej Uranographii w roku 1803, ale taka grupa nigdy się nie przyjęła.
 Wielu obserwatorów amatorów twierdzi, że Mikroskop jest największym hołdem dla zamiłowania Lacaille’a do mniej ekscytujących gwiazd. Niewiele jest ciemniejszych, mniejszych i bardziej niepozornych grup gwiazd niż Mikroskop, nawet pośród tych gwiazdozbiorów, które stworzył. Ponieważ Mikroskop jest względnie nowym wynalazkiem, nie istnieją opowieści mitologiczne związane z tym gwiazdozbiorem.
 Gwiazdy Mikroskopu
 Główne gwiazdy tworzą na południe od Koziorożca odwróconą, lekko skrzywioną literę L. Wszystkie są piątej wielkości lub ciemniejsze, a cała grupa niewiele przypomina mikroskop.
 Najjaśniejsza – Gamma Microscopii (γ Mic), jedna z gwiazd „pożyczonych” przez Lacaille’a z Ryby Południowej. To żółty olbrzym typu G6 mający około 2,5 masy Słońca i 64 razy jaśniejszy od niego. Obecnie zbliża się do końca swojego życia, świecąc dzięki syntezie jąder helu, a nie wodoru jak wtedy, gdy był jeszcze karłem typu B. Obserwowanie ruchu gammy, która oddala się od nas z szybkością 15 km/s, nasuwa ciekawą myśl – gwiazda ta oddala się po bliskim kontakcie ze Słońcem. Teraz jest gwiazdą piątej wielkości, ale 3,5–3,8 miliona lat temu znajdowała się w odległości zaledwie sześciu lat świetlnych od Słońca i świecąc na ziemskim niebie z wielkością gwiazdową –3, musiała olśniewać praludzi. Gwiazda znajduje się relatywnie blisko – w odległości około 229 lat świetlnych. Jej ruch względem innych gwiazd wskazuje na przynależność do gwiazd Grupy Ruchomej Wielkiej Niedźwiedzicy.
 Druga co do jasności to Epsilon Microscopii (ε Mic), karzeł o białej barwie.
 Trzecia to Theta1 Microscopii (θ1 Mic). Drugi element tego układu, θ2 Mic, jest w istocie również układem podwójnym składającym się z gwiazd o jasnościach 6,4 i 7,0m.
 Alfa Mikroskopu to najbardziej interesująca gwiazda podwójna (optycznie) w tym gwiazdozbiorze. Żółta gwiazda piątej wielkości ma blisko siebie bladego towarzysza, którego łatwo dostrzec za pomocą 15-centymetrowego teleskopu. Gwiazda znajduje się w odległości około 380 lat świetlnych.
 AU Mikroskopu to młodziutka gwiazda mająca zaledwie 12 mln lat, otoczona jest bardzo pylistym dyskiem – pozostałością po zderzeniu komet i planetoid krążących wokół niej.
 Z gwiazd słabszych warto zwrócić uwagę na gwiazdę rozbłyskową AX Microscopii. Jej typowa jasność to 6,67, a jej pojaśnienia są najsilniej obserwowane w ultrafiolecie. Mimo to zdarzają się nie częściej niż raz na dobę, a ich amplituda wynosi nie więcej niż 0,1m. Gwiazda została odkryta przez Nicolasa Louisa de Lacaille’a, stąd jej oznaczenie Lacaille 8760. AX Mic jest najjaśniejszym znanym czerwonym karłem, odległym od Słońca o zaledwie 12,9 lat świetlnych.
 Interesujące obiekty
 Gwiazdozbiór leży daleko od Drogi Mlecznej i poza kilkoma galaktykami, z których większość jest blada i mała, ma niewiele do zaoferowania obserwatorom amatorom. Nie ma obiektów z katalogu Messiera. Najjaśniejsze obiekty to galaktyki spiralne NGC 6925 i NGC 6923. NGC 6925 jest najjaśniejsza, a więc i najłatwiejsza do zaobserwowania przez 20-centymetrowy teleskop. Wygląda jak mały mglisty owal z dużym jaśniejszym centrum.
 Zobacz też
 lista gwiazd w gwiazdozbiorze Mikroskopu
 lista najjaśniejszych gwiazd w poszczególnych gwiazdozbiorach
 Przypisy
 Linki zewnętrzne
 Gwiazdozbiór Mikroskopu w serwisie Constellation Guide