text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 22.3.2016
 COM(2016) 146 final
 2016/0077(NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par to, lai noslēgtu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību un tā īstenošanas protokolu
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 Komisija, pamatodamās uz attiecīgajām sarunu norādēm, risināja sarunas ar Kuka Salu valdību par to, lai Eiropas Savienība un Kuka Salas noslēgtu jaunu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu un tā īstenošanas protokolu. Šo sarunu rezultātā 2015. gada 21. oktobrī ir ticis parafēts jauns nolīgums un protokols. Tie aptver attiecīgi astoņu un četru gadu periodu, kas sākas no to provizoriskās piemērošanas dienas, t. i., no parakstīšanas dienas, kā noteikts nolīguma 16. pantā un protokola 12. pantā.
 Jaunais nolīgums nodrošinās satvaru, kurā ņemtas vērā reformētās kopējās zivsaimniecības politikas prioritātes un tās ārējā dimensija, ar mērķi izveidot stratēģisku partnerību starp Eiropas Savienību un Kuka Salām.
 Jaunā protokola galvenais mērķis ir, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ievērojot Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas (WCPFC) pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, nodrošināt Savienības kuģiem zvejas iespējas Kuka Salu zvejas zonā, attiecīgā gadījumā nepārsniedzot pieejamo pārpalikumu. Komisijas nostāja sarunās daļēji pamatojās uz rezultātiem, kurus neatkarīgi eksperti guvuši, veicot provizorisku novērtējumu par to, vai būtu lietderīgi noslēgt jaunu nolīgumu un protokolu. Mērķis ir arī veidot Eiropas Savienības un Kuka Salu sadarbību tā, lai atbilstoši abu pušu interesēm veicinātu zivsaimniecības politikas ilgtspējību un zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Kuka Salu zvejas zonā.
 Protokolā ir paredzētas zvejas iespējas 4 kuģiem, kuri zvejo ar riņķvadu.
 Tāpēc Komisija ierosina Padomei ar Eiropas Parlamenta piekrišanu pieņemt lēmumu par šā jaunā nolīguma un protokola noslēgšanu.
 2.
 JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE
 Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. panta 1. punkta d) apakšpunktu jūras bioloģisko resursu saglabāšana ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Subsidiaritātes principu nepiemēro, jo dalībvalstis nav tiesīgas risināt sarunas par zivsaimniecības nolīgumiem ar trešām valstīm.
 Attiecībā uz jaunā nolīguma un tā īstenošanas protokola noslēgšanu ierosinātā Padomes lēmuma juridiskais pamats ir LESD 43. panta 2. punkts saistībā ar tā 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu.
 Šī procedūra notiek paralēli ar procedūrām, kas attiecas uz Padomes lēmumu par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību un tā īstenošanas protokolu, un uz Padomes regulu par zvejas iespēju iedalīšanu ES dalībvalstīm.
 3.
 EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
 Apspriešanās ar ieinteresētajām personām notika, veicot ex ante izvērtējumu par ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma un protokola iespējamu noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Kuka Salām. Izvērtējuma ziņojuma pilns teksts ir publicēts Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē Europa. Tehnisko sanāksmju laikā notika apspriešanās arī ar dalībvalstu ekspertiem un nozares pārstāvjiem. Izvērtēšanas un minētās apspriešanās laikā tika secināts, ka ES un Kuka Salām būtu lietderīgi noslēgt jaunu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu un tā īstenošanas protokolu.
 Saskaņā ar reformēto kopējo zivsaimniecības politiku nolīgumā ir iekļauts noteikums par cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma ievērošanu (3. panta 4. punkts). Nolīgums un tā īstenošanas protokols turklāt paredz darbības apturēšanas (attiecīgi 13. un 6. pants) vai izbeigšanas (attiecīgi 14. un 7. pants) iespēju gadījumā, ja kāda no pusēm neievēro cilvēktiesības.
 4.
 IETEKME UZ BUDŽETU
 Ikgadējais finansiālais ieguldījums ir EUR 735 000 pirmajā un otrajā gadā un EUR 700 000 trešajā un ceturtajā gadā, un tas pamatojas uz:
 a) atsauces daudzumu 7000 tonnu apmērā, par kuru noteiktā summa, kas saistīta ar piekļuvi, ir EUR 385 000 pirmajā un otrajā gadā un EUR 350 000 trešajā un ceturtajā gadā, un
 b) atbalstu Kuka Salu zivsaimniecības nozares politikas izstrādei – EUR 350 000 pirmajā, otrajā, trešajā un ceturtajā gadā. Šis atbalsts ir saskaņā ar valsts zivsaimniecības politikas mērķiem un jo īpaši ar Kuka Salu vajadzībām, kas saistītas ar zinātnisko pētniecību, nerūpniecisko zveju, kā arī ar zvejniecību uzraudzību, kontroli un pārraudzību un cīņu pret nelegālo zveju.
 2016/0077 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par to, lai noslēgtu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību un tā īstenošanas protokolu
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu
 1
 ,
 tā kā:
 (1)Eiropas Savienība un Kuka Salu valdība ir sarunās apspriedušas ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu (turpmāk “nolīgums”), kura darbības ilgums ir pieci gadi un kurš ir automātiski atjaunojams, un tā īstenošanas protokolu, ar ko Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kuri attiecībā uz zveju ir Kuka Salu valdības suverenitātē vai jurisdikcijā.
 (2)Nolīgums un protokols ir parakstīti [...] saskaņā ar Lēmumu 2015/.../ES
 2
 un tiek provizoriski piemēroti no to parakstīšanas dienas.
 (3)Nolīgums un protokols būtu jāapstiprina.
 (4)Ar nolīguma 6. pantu ir izveidota Apvienotā komiteja, kuras uzdevums ir uzraudzīt šā nolīguma īstenošanu. Turklāt saskaņā ar protokolu Apvienotā komiteja var apstiprināt konkrētus grozījumus protokolā. Lai atvieglotu šādu grozījumu apstiprināšanu, Komisija būtu jāpilnvaro, ievērojot īpašus nosacījumus, tos apstiprināt vienkāršotā procedūrā,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību un tā īstenošanas protokols.
 Nolīguma un protokola teksts ir pievienots šā lēmuma I un II pielikumā.
 2. pants
 Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā sniegt nolīguma 17. pantā un protokola 13. pantā paredzēto paziņojumu, lai šādi paustu Savienības piekrišanu uzņemties nolīguma un protokola saistības.
 3. pants
 Ņemot vērā šā lēmuma III pielikumā izklāstītos noteikumus un nosacījumus, Komisija tiek pilnvarota Savienības vārdā apstiprināt ar nolīguma 6. pantu izveidotās Apvienotās komitejas pieņemtos protokola grozījumus.
 4. pants
 Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 Briselē,
 Padomes vārdā —
 priekšsēdētājs
 TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
 1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība
 1.4.Mērķi
 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
 1.6.Ilgums un finansiālā ietekme
 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
 2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi
 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma
 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi
 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
 3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem
 3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem
 3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām
 3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām
 3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
 3.2.5.Trešo personu iemaksas
 3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem
 TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
 Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību un tā īstenošanas protokolu
 1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
 3
 11. Jūrlietas un zivsaimniecība
 11.03. Obligātās iemaksas reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām un citām starptautiskajām organizācijām un ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumiem
 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība
 X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību
 ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
 4
 ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu
 ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā
 1.4.Mērķi
 1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu
 Sarunās apspriežot un noslēdzot ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumus (IZPN) ar trešām valstīm, tiek sasniegts vispārējais mērķis nodrošināt ES zvejas kuģu piekļuvi trešo valstu zvejas zonām un veidot partnerību ar minētajām valstīm, lai nostiprinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu ārpus ES ūdeņiem.
 IZPN nodrošina arī saskanību starp kopējās zivsaimniecības politikas principiem un saistībām, kuru uzņemšanās notikusi citās Eiropas politikas jomās (trešo valstu resursu ilgtspējīga izmantošana, cīņa pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju, partnervalstu integrācija globālajā ekonomikā un politiskajā un finansiālajā ziņā labāka zvejniecību pārvaldība).
 1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības
 Konkrētais mērķis
 Sekmēt ilgtspējīgu zveju ārpus ES ūdeņiem, saglabāt Eiropas klātieni tāljūras zvejniecībās un aizsargāt Eiropas zivsaimniecības nozares intereses un patērētāju intereses, sarunās apspriežot un noslēdzot IZPN ar piekrastes valstīm saskanībā ar citām Eiropas rīcībpolitikām.
 Attiecīgās ABM/ABB darbības
 Jūrlietas un zivsaimniecība: izveidot to zvejas darbību pārvaldības satvaru (IZPN), ko Eiropas Savienības zvejas kuģi veic trešo valstu ūdeņos (budžeta pozīcija 11.0301).
 1.4.3.Paredzamie rezultāti un ietekme
 Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
 Nolīguma noslēgšana ļauj izveidot stratēģisku partnerību zivsaimniecības jomā starp Eiropas Savienību un Kuka Salām. Protokola noslēgšana pavērs Savienības kuģiem zvejas iespējas Kuka Salu zvejas zonā.
 Protokols turklāt veicinās zvejas resursu labāku pārvaldību un saglabāšanu, izmantojot finansiālu atbalstu (nozares atbalsts) tādu programmu īstenošanai, kuras valsts līmenī pieņēmusi partnervalsts, jo īpaši uzraudzības un nelegālas zvejas apkarošanas jomā.
 1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji
 Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.
 Zvejas iespēju izmantojuma pakāpe (zvejas atļauju procentuālais izmantojums salīdzinājumā ar protokola sniegtajām iespējām).
 Nozvejas datu un nolīguma komerciālās vērtības datu apkopošana un analīze.
 Ietekme uz nodarbinātību un pievienoto vērtību ES, kā arī uz ES tirgus stabilizāciju (agregētā veidā kopā ar citiem IZPN).
 Tehnisko sanāksmju un Apvienotās komitejas sanāksmju skaits.
 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
 1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības
 Līdz šim starp Eiropas Savienību un Kuka Salām nav bijis noslēgts IZPN vai protokols. Provizorisks novērtējums, ko veikuši neatkarīgi eksperti, liecina, ka jauns IZPN un protokols starp ES un Kuka Salām būtu izdevīgs abām pusēm.
 Lai nekavētu zvejas darbību uzsākšanu, paredzēts, ka jauno nolīgumu un protokolu provizoriski piemēro no to parakstīšanas dienas.
 Jaunais protokols nodrošinās satvaru Eiropas flotes zvejas darbībām Kuka Salu zvejas zonā, bet Eiropas kuģu īpašniekiem — iespēju iesniegt pieteikumus par zvejas licencēm, kuras ļaus tiem zvejot minētajā zonā. Turklāt jaunais protokols stiprinās ES un Kuka Salu sadarbību ar mērķi veicināt ilgtspējīgas zivsaimniecības politikas izstrādi. Tajā jo īpaši paredzēta kuģu uzraudzība ar VMS palīdzību un nozvejas datu elektroniska pārraidīšana. Saskaņā ar protokolu pieejamais nozares atbalsts palīdzēs Kuka Salām saistībā ar valsts stratēģiju zivsaimniecības jomā, tostarp ar NNN zvejas apkarošanu.
 1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība
 Ja ES nenoslēgtu šo jauno nolīgumu un protokolu, tiktu noslēgti privāti nolīgumi, kuri negarantētu ilgtspējīgu zvejniecību. ES turklāt cer, ka šis nolīgums un protokols pastiprinās divpusējo sadarbību cīņā pret nelegālo zveju.
 1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas
 Izanalizējušas nozveju, kas gūta nesen līdzīgu šajā reģionā spēkā esošu protokolu satvarā, kā arī pieejamos novērtējumus un zinātniskos ieteikumus, puses ir nolēmušas noteikt tunzivju un tunzivjveidīgo sugu nozvejas atsauces daudzumu — 7000 tonnu gadā — un paredzēt zvejas iespējas 4 kuģiem, kuri zvejo ar riņķvadu. Nozares atbalsts ir noteikts līmenī, kas ir atbilstošs tam, lai ņemtu vērā Kuka Salu zivsaimniecības iestāžu spēju veidošanas vajadzības un valsts zivsaimniecības stratēģijas prioritātes.
 1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem
 IZPN satvarā izmaksātie finanšu līdzekļi veido aizvietojamus ieņēmumus trešo partnervalstu budžetā. Tomēr IZPN noslēgšanas un īstenošanas uzraudzības nosacījums ir tāds, ka daļa minēto līdzekļu jāpiesaista valsts nozares politikas īstenošanas pasākumiem. Šie finanšu resursi ir saderīgi ar pārējo finansējumu, kura avots ir citi starptautiskie finansētāji un kuru piešķir valsts līmeņa projektu un/vai programmu īstenošanai zivsaimniecības nozarē.
 1.6.Ilgums un finansiālā ietekme
 X Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
 –X
 Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: 2016–2020
 –◻
 ◻Finansiālā ietekme: 2016–2020
 ◻ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva
 –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG.,
 –pēc kura turpinās normāla darbība
 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
 5
 X Komisijas īstenota tieša pārvaldība,
 –X ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās
 –◻
 ◻ko veic izpildaģentūras
 ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
 ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:
 –◻ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām
 –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt)
 –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam
 –◻ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām
 –◻ publisko tiesību subjektiem
 –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas
 –◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas
 –◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
 –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.
 Piezīmes
 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
 2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi
 Norādīt periodiskumu un nosacījumus.
 Komisija (MARE ĢD sadarbībā ar zivsaimniecības padomnieku attiecīgajā reģionā) nodrošinās regulāru protokola īstenošanas uzraudzību, jo īpaši attiecībā uz to, kā operatori izmanto zvejas iespējas, un uz nozvejas datiem.
 Turklāt IZPN paredzēta vismaz viena Apvienotās komitejas ikgadējā sanāksme, kuras laikā Komisija tiekas ar Kuka Salām, lai pārskatītu nolīguma un protokola īstenošanu un, ja vajadzīgs, koriģētu plānojumu un, attiecīgā gadījumā, finansiālo ieguldījumu.
 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma
 2.2.1.Apzinātie riski
 Jauna zivsaimniecības nolīguma un protokola ieviešana ir saistīta ar zināmu risku, jo īpaši attiecībā uz summām, kas paredzētas zivsaimniecības politikas finansēšanai (nepietiekama plānošana).
 2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu
 Ar nolīgumu un protokolu ir paredzēts izvērsts dialogs par nozares politikas plānošanu un īstenošanu. Šo kontroles metožu daļa ir arī protokola 3. pantā norādīto rezultātu kopīga analīze.
 Turklāt nolīgumā un protokolā ir iekļautas īpašas klauzulas par to darbības apturēšanu ar konkrētiem nosacījumiem un noteiktos apstākļos.
 2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums
 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi
 Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.
 Komisija apņemas tiekties izveidot politisko dialogu un regulāru sadarbību ar Kuka Salām, lai varētu labāk pārvaldīt nolīguma un protokola īstenošanu un stiprināt ES ieguldījumu ilgtspējīgā resursu pārvaldībā. Jebkurā gadījumā uz visiem maksājumiem, kurus Komisija veic saskaņā ar IZPN, attiecas tās parastie noteikumi un budžeta un finanšu procedūras. Tas ļauj pilnībā identificēt trešo valstu bankas kontus, kuros iemaksā finansiālā ieguldījuma summas. Šā konkrētā protokola 2. panta 7. punktā paredzēts, ka visas finansiālā ieguldījuma daļas jāiemaksā valdības bankas kontā un jānorāda valsts budžeta likumā.
 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
 Esošās budžeta pozīcijas
 Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija
 Budžeta pozīcija
 Izdevumu veids
 Iemaksas
 Numurs
 [...][Pozīcija .......................................]
 Dif./nedif.
 6
 no EBTA valstīm
 7
 no kandidātvalstīm
 8
 no trešām valstīm
 Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
 2
 11.03.01
 Pārvaldības satvara izveidošana Eiropas Savienības zvejas kuģu veiktām zvejas darbībām trešo valstu ūdeņos (IZPN)
 Dif.
 NĒ
 NĒ
 NĒ
 NĒ
 2
 11.010401
 Atbalsta izdevumi jūrlietās un zivsaimniecībā – Neoperatīvā administratīvā un tehniskā palīdzība
 Nedif.
 NĒ
 NĒ
 NĒ
 NĒ
 No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
 Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija
 Budžeta pozīcija
 Izdevumu veids
 Iemaksas
 Numurs
 [...][Pozīcija .......................................]
 Dif./nedif.
 no EBTA valstīm
 no kandidātvalstīm
 no trešām valstīm
 Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
 [XX.YY.YY.YY]
 JĀ/NĒ
 JĀ/NĒ
 JĀ/NĒ
 JĀ/NĒ
 3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem
 3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem
 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija
 Nr. 2
 Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi
 <....> ĢD
 N gads
 9
 2016
 N+1 gads
 2017
 N+2 gads
 2018
 N+3 gads
 2019
 KOPĀ
 • Darbības apropriācijas
 Budžeta pozīcijas numurs 11.0301
 Saistības
 (1)
 0,735
 0,735
 0,700
 0,700
 2,870
 Maksājumi
 (2)
 0,735
 0,735
 0,700
 0,700
 2,870
 Budžeta pozīcijas numurs
 Saistības
 (1a)
 Maksājumi
 (2a)
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
 10
 Budžeta pozīcijas numurs 11.010401
 (3)
 0,037
 0,037
 0,037
 0,037
 0,148
 KOPĀ <....> ĢD apropriācijas
 Saistības
 =1+1a +3
 0,772
 0,772
 0,737
 0,737
 3,018
 Maksājumi
 =2+2a
 +3
 0,772
 0,772
 0,737
 0,737
 3,018
 • KOPĀ darbības apropriācijas
 Saistības
 (4)
 0,735
 0,735
 0,700
 0,700
 2,870
 Maksājumi
 (5)
 0,735
 0,635
 0,700
 0,700
 2,870
 • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
 (6)
 0,037
 0,037
 0,037
 0,037
 0,148
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
 2. IZDEVUMU KATEGORIJAS
 apropriācijas
 Saistības
 =4+ 6
 0,772
 0,772
 0,737
 0,737
 3,018
 Maksājumi
 =5+ 6
 0,772
 0,772
 0,737
 0,737
 3,018
 Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas
 • KOPĀ darbības apropriācijas
 Saistības
 (4)
 Maksājumi
 (5)
 • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
 (6)
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS
 apropriācijas
 (Pamatsumma)
 Saistības
 =4+ 6
 Maksājumi
 =5+ 6
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija
 5
 “Administratīvie izdevumi”
 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 N gads
 2016
 N+1 gads
 2017
 N+2 gads
 2018
 N+3 gads
 2019
 KOPĀ
 MARE ĢD
 • Cilvēkresursi
 0,113
 0,113
 0,113
 0,113
 0,452
 • Pārējie administratīvie izdevumi
 0,009
 0,009
 0,009
 0,009
 0,036
 KOPĀ MARE ĢD
 Apropriācijas
 0,122
 0,122
 0,122
 0,122
 0,488
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
 apropriācijas
 (Saistību summa = maksājumu summa)
 0,122
 0,122
 0,122
 0,122
 0,488
 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 N gads
 11
 2016
 N+1 gads
 2017
 N+2 gads
 2018
 N+3 gads
 2019
 KOPĀ
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
 apropriācijas
 Saistības
 0,894
 0,894
 0,859
 0,859
 3,506
 Maksājumi
 0,894
 0,894
 0,859
 0,859
 3,506
 3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām
 –◻
 Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas
 –X
 Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:
 Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus
 ⇩
 N gads
 2016
 N+1 gads
 2017
 N+2 gads
 2018
 N+3 gads
 2019
 KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids
 12
 Rezultāta vidējās izmaksas
 Daudzums
 Izmaksas
 Daudzums
 Izmaksas
 Daudzums
 Izmaksas
 Daudzums
 Izmaksas
 Daudzums
 Izmaksas
 Daudzums
 Izmaksas
 Daudzums
 Izmaksas
 Kopējais rezultātu daudzums
 Kopējās izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1
 13
 ...
 – kuģu licences
 t/gadā
 14
 0,385
 0,385
 0,350
 0,350
 1,470
 – nozares atbalsts
 ikgadējs
 0,325
 0,350
 0,350
 0,350
 0,350
 1,400
 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1
 0,735
 0,735
 0,700
 0,700
 2,870
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2
 – Rezultāts
 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2
 KOPĒJĀS IZMAKSAS
 0,735
 0,735
 0,700
 0,700
 2,870
 3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām
 3.2.3.1.Kopsavilkums
 –◻
 Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas
 –X
 Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:
 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 N gads
 15
 2016
 N+1 gads
 2017
 N+2 gads
 2018
 N+3 gads
 2019
 KOPĀ
 Daudzgadu finanšu
 shēmas 5. IZDEVUMU
 KATEGORIJA
 Cilvēkresursi
 0,113
 0,113
 0,113
 0,113
 0,452
 Pārējie administratīvie izdevumi
 0,009
 0,009
 0,009
 0,009
 0,036
 Starpsumma –
 daudzgadu finanšu
 shēmas 5. IZDEVUMU
 KATEGORIJA
 0,122
 0,122
 0,122
 0,122
 0,488
 Ārpus daudzgadu
 finanšu shēmas
 5. IZDEVUMU
 KATEGORIJAS
 16
 Cilvēkresursi
 0,031
 0,031
 0,031
 0,031
 0,124
 Pārējie administratīvie izdevumi
 0,006
 0,006
 0,006
 0,006
 0,024
 Starpsumma –
 ārpus daudzgadu finanšu
 shēmas 5. IZDEVUMU
 KATEGORIJAS
 0,037
 0,037
 0,037
 0,037
 0,148
 KOPĀ
 0,159
 0,159
 0,159
 0,159
 0,636
 Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
 3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem
 –◻
 Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
 –X
 Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
 Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu
 N gads
 2016
 N+1 gads
 2017
 N+2 gads
 2018
 N+3 gads
 2019
 KOPĀ
 • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 11 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)
 0,099
 0,099
 0,099
 0,099
 0,396
 11 01 01 02 (Delegācijas)
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība)
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība)
 • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)
 17
 XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)
 0,014
 0,014
 0,014
 0,014
 0,056
 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās)
 11 01 04 01
 18
 – galvenajā mītnē
 – delegācijās
 0,031
 0,031
 0,031
 0,031
 0,124
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiešā pētniecība)
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiešā pētniecība)
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt)
 KOPĀ
 0,144
 0,144
 0,144
 0,144
 0,576
 XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
 Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
 Veicamo uzdevumu apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki
 Uzraudzīt un pārvaldīt ar IZPN saistītu (atkārtotu) sarunu risināšanu un šo sarunu rezultātu apstiprināšanas procesu attiecīgajās iestādēs; pārvaldīt pašreizējo IZPN, tostarp nodrošināt pastāvīgu finansiālu un darbības uzraudzību; pastāvīgi uzraudzīt nozares atbalsta īstenošanu un licenču pārvaldību.
 Referents MARE ĢD + nodaļas vadītājs/vadītāja vietnieks + licenču pārvaldnieks + sekretariāts:
 aptuveni 0,75 FTE gadā.
 Vienības izmaksas: 132 000 EUR/gadā.
 Izmaksu aprēķins: 0,75 FTE x 132 000 EUR/gadā.
 Kopējās izmaksas: 99 000 => EUR 0,099 milj.
 Ārštata darbinieki
 1) Finanšu asistents MARE ĢD:
 aptuveni 0,2 FTE gadā.
 Vienības izmaksas: EUR 70 000.
 Izmaksu aprēķins: 0,2 FTE x 70 000 EUR/gadā.
 Kopējās izmaksas: EUR 14 000 => EUR 0,014 milj.
 2) Līgumdarbinieks ES delegācijā:
 aptuveni 0,25 FTE gadā.
 Vienības izmaksas: EUR 125 000.
 Izmaksu aprēķins: 0,25 FTE x 125 000 EUR/gadā.
 Kopējās izmaksas: EUR 31 250 => EUR 0,031 milj.
 3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
 –X
 Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai
 –◻
 Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
 Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
 –◻
 Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma
 Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
 3.2.5.Trešo personu iemaksas
 –Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu
 –Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:
 Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 N gads
 N+1 gads
 N+2 gads
 N+3 gads
 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
 Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru
 KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas
 3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem
 –X
 Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus
 –◻
 Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
 pašu resursus
 dažādus ieņēmumus
 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija
 Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas
 Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
 19
 N gads
 N+1 gads
 N+2 gads
 N+3 gads
 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
 ............. pants
 Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgo izdevumu pozīciju vai pozīcijas.
 [...]
 Norādīt, ar kādu metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.
 [...]
 (1)
 OV C , , . lpp.
 (2)
 OV L [...], [...], [...]. lpp.
 (3)
 ABM — budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām, ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.
 (4)
 Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā.
 (5)
 Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 (6)
 Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās apropriācijas.
 (7)
 EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.
 (8)
 Kandidātvalstis un, attiecīgā gadījumā, potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
 (9)
 N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.
 (10)
 Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
 (11)
 N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.
 (12)
 Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).
 (13)
 Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā “Konkrētie mērķi...”.
 (14)
 Cena par tonnu (atsauces daudzums 7000 tonnu gadā): EUR 55 pirmajā un otrajā gadā (kopā EUR 385 000) un EUR 50 trešajā un ceturtajā gadā (kopā EUR 350 000 gadā).
 (15)
 N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.
 (16)
 Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
 (17)
 CA – līgumdarbinieki, LA – vietējie darbinieki, SNE – valstu norīkotie eksperti, INT – aģentūras darbinieki, JED – jaunākie eksperti delegācijās.
 (18)
 Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).
 (19)
 Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.
 ---documentbreak---
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 22.3.2016
 COM(2016) 146 final
 PIELIKUMI
 priekšlikumam
 PADOMES LĒMUMS
 par to, lai noslēgtu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību un tā īstenošanas protokolu
 PIELIKUMI
 priekšlikumam
 PADOMES LĒMUMS
 par to, lai noslēgtu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību un tā īstenošanas protokolu
 I PIELIKUMS
 ILGTSPĒJĪGAS ZIVSAIMNIECĪBAS PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMS
 starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību
 EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”, un
 KUKA SALU VALDĪBA, turpmāk “Kuka Salas”,
 abas kopā turpmāk “Puses”,
 IEVĒROJOT ciešo sadarbību starp Savienību un Kuka Salām, jo īpaši Kotonū nolīguma satvarā, kā arī Pušu kopējo vēlmi šo sadarbību pastiprināt,
 IEVĒROJOT Pušu vēlēšanos sadarbojoties veicināt zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu,
 ŅEMOT VĒRĀ Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un Nolīgumu par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību,
 ATZĪSTOT Kuka Salu suverēno tiesību vai jurisdikcijas izmantošanu 200 jūras jūdžu zonā aiz bāzes līnijām atbilstīgi ANO Jūras tiesību konvencijai,
 APŅĒMUŠĀS ievērot to attiecīgo reģionālo zvejniecības organizāciju lēmumus un ieteikumus, kurās Puses ir dalībnieces,
 APZINĀDAMĀS to, cik svarīgi ir principi, kas noteikti ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 1995. gada konferencē pieņemtajā Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksā,
 APŅĒMUŠĀS abu Pušu interesēs sadarboties, lai veicinātu atbildīgu zveju un tādā veidā nodrošinātu jūras bioloģisko resursu saglabāšanu ilgtermiņā un to izmantošanas ilgtspējību,
 PĀRLIECINĀTAS, ka šādai sadarbībai ir jāizpaužas tādu iniciatīvu un pasākumu veidā, kas gan kopā, gan atsevišķi viens otru papildina un nodrošina dažādu politikas jomu saskanību un centienu sinerģiju,
 NODOMĀJUŠAS šādas sadarbības satvarā uzsākt dialogu, lai Kuka Salu zivsaimniecības politiku īstenotu ar pilsonisko sabiedrību pārstāvošu operatoru līdzdalību,
 VĒLOTIES paredzēt noteikumus un nosacījumus, ar kādiem Savienības kuģi drīkst veikt zvejas darbības Kuka Salu zvejas ūdeņos un ar kādiem var saņemt Savienības atbalstu par atbildīgu zvejošanu minētajos ūdeņos,
 APŅĒMUŠĀS panākt ciešāku ekonomisko sadarbību zivrūpniecībā un ar to saistītās jomās, veicinot sadarbību starp abu Pušu uzņēmumiem,
 VIENOJAS PAR TURPMĀKO.
 1. pants – Definīcijas
 Šajā nolīgumā:
 (a)“Kuka Salu iestādes” ir Kuka Salu Jūras resursu ministrija;
 (b)“Savienības iestādes” ir Eiropas Komisija;
 (c)“zveja” ir: i) zivju meklēšana, zvejošana, notveršana vai izcelšana, ii) mēģinājumi zivis meklēt, zvejot, notvert vai izcelt, iii) iesaistīšanās citās darbībās, kuru rezultātā pastāv pamatota varbūtība zivis atrast, zvejot, notvert vai izcelt, iv) zivju pievilināšanas ierīču vai ar tām saistīta elektroniska aprīkojuma, piemēram, radiobāku, izvietošana, meklēšana un savākšana, v) jebkāda darbība jūrā, kas atbalsta vai sagatavo jebkuru šajā punktā aprakstītu darbību, vai vi) lidaparāta izmantošana saistībā ar jebkuru šajā punktā aprakstītu darbību;
 (d)“zvejas kuģis” ir jebkāda veida kuģis, kuru izmanto vai kurš ir aprīkots izmantošanai, vai kura tips ir tāds, kādu parasti izmanto komerciālajā zvejā un ar to saistītās darbībās;
 (e)“Savienības kuģis” ir Savienības dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā;
 (f)“Kuka salu zvejas ūdeņi” ir ūdeņi, uz kuriem attiecas Kuka Salu suverēnās tiesības vai kuri atrodas to zvejniecības jurisdikcijā;
 (g)“Kuka Salu zvejas apgabali” ir tā daļa no Kuka Salu zvejas ūdeņiem, kurā Kuka Salas atļauj Savienības kuģiem veikt zvejas darbības, kā aprakstīts šā nolīguma protokolā un tā pielikumā;
 (h)“kuģa īpašnieks” ir par zvejas kuģi juridiski atbildīgā persona, kuras pārziņā kuģis atrodas un kura kontrolē tā darbību;
 (i)“neparedzēti apstākļi” ir apstākļi, kuri nav dabas parādības, kurus neviena no Pusēm nespēj pienācīgi kontrolēt un kuri traucē veikt zvejas darbības Kuka Salu zvejas apgabalos.
 2. pants – Darbības joma
 Ar šo nolīgumu paredz principus, noteikumus un procedūras šādās jomās:
 (a)nosacījumi, ar kādiem Savienības kuģi drīkst iesaistīties zvejas darbībās Kuka Salu zvejas apgabalos;
 (b)ekonomiskā, finansiālā, tehniskā un zinātniskā sadarbība zivsaimniecības nozarē, lai Kuka Salu zvejas ūdeņos veicinātu atbildīgu zveju, kas nodrošina zvejas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, un lai attīstītu Kuka Salu zivsaimniecības nozari;
 (c)sadarbība zvejniecības pārvaldības, kontroles un pārraudzības pasākumos, kurus veic Kuka Salu zvejas ūdeņos, lai nodrošinātu iepriekš minēto noteikumu un nosacījumu ievērošanu un lai zivju krājumu saglabāšanas un zvejas darbību pārvaldības pasākumi, jo īpaši cīņa pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, būtu rezultatīvi.
 3. pants – Nolīguma īstenošanas principi un mērķi
 1.Ar šo Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Kuka Salu ūdeņos saskaņā ar FAO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksu un pamatojoties uz nediskriminēšanas principu.
 2.Kuka Salu iestādes apņemas nepiešķirt izdevīgākus nosacījumus nekā tie, kas noteikti šajā nolīgumā, citām ārvalstu flotēm, kas darbojas Kuka Salu zvejas apgabalos, kam ir tādi paši parametri un kas zvejo tās pašas mērķsugas kā tās, uz kurām attiecas šis nolīgums.
 3.Pārredzamības interesēs Kuka Salas apņemas publiskot ikviena tāda nolīguma esību, ar ko ārvalstu flotēm atļauj zvejot tās jurisdikcijā esošajos ūdeņos. Apvienotā komiteja izvērtē attiecīgo informāciju par zvejas kapacitāti Kuka Salu ūdeņos.
 4.Attiecībā uz cilvēktiesībām, demokrātijas principiem un tiesiskumu Puses apņemas nodrošināt šā nolīguma īstenošanu saskaņā ar Kotonū nolīguma 9. pantu, ievērojot minētā nolīguma 8. un 96. pantā paredzēto procedūru.
 5.Puses apņemas nodrošināt to, ka šis nolīgums tiek īstenots saskaņā ar labas ekonomiskās un sociālās pārvaldības principiem, ievērojot zvejas resursu stāvokli.
 6.Uz visiem jūrniekiem, kurus nodarbina uz Savienības kuģiem, pilnībā attiecas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Deklarācija par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā, jo īpaši attiecībā uz darbinieku apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesībām, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.
 7.Puses apspriežas pirms tādu lēmumu pieņemšanas, kas varētu ietekmēt Savienības kuģu darbības saskaņā ar šo nolīgumu.
 4. pants – Savienības kuģu piekļuve Kuka Salu zvejas apgabaliem
 1.Savienības kuģi drīkst zvejot Kuka Salu zvejas apgabalos tikai tad, ja tiem ir saskaņā ar šo nolīgumu izdota zvejas atļauja. Jebkādas zvejas darbības, kas neietilpst šā nolīguma darbības jomā, ir aizliegtas.
 2.Kuka Salu iestādes neizdod zvejas atļaujas Savienības kuģiem citādi kā vien saskaņā ar šo nolīgumu. Jebkādu šā nolīguma darbības jomā neietilpstošu zvejas atļauju izdošana Savienības kuģiem, jo īpaši privātu licenču veidā, ir aizliegta.
 3.Kuģa zvejas atļaujas izdošanas kārtība, no kuģa īpašnieka iekasējamās maksas un maksāšanas kārtība ir noteikta šā nolīguma protokola pielikumā.
 5. pants – Finansiālais ieguldījums
 1.Savienība piešķir Kuka Salām finansiālu ieguldījumu saskaņā ar šā nolīguma protokolā un pielikumā paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem, lai tādā veidā:
 a)segtu daļu no izmaksām par Savienības kuģu piekļuvi Kuka Salu zvejas apgabaliem un zvejas resursiem, neskarot kuģu īpašnieku segtās piekļuves izmaksas, un
 b)ar nozares atbalstu stiprinātu Kuka Salu spēju izstrādāt ilgtspējīgas zivsaimniecības politiku.
 2.Finansiālo ieguldījumu nozares atbalstam, kas minēts 1. punkta b) apakšpunktā:
 a)nošķir no 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem maksājumiem, kas saistīti ar piekļuves izmaksām;
 b)nosaka un izmaksā atkarībā no tā, vai un kā ir sasniegti protokolā paredzētie Kuka Salu nozares atbalsta mērķi un protokola īstenošanai paredzētās gada un daudzgadu programmas.
 3.Savienības piešķirto finansiālo ieguldījumu maksā katru gadu saskaņā ar protokolu, proti:
 a)Apvienotā komiteja var pārskatīt 1. punkta a) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma summu attiecībā uz:
 (1)Savienības kuģiem piešķirto zvejas iespēju samazināšanu, ko veic attiecīgo krājumu pārvaldības nolūkā, ja, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu, to uzskata par vajadzīgu resursu saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai, vai
 (2) Savienības kuģiem piešķirto zvejas iespēju palielināšanu, ja saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu resursu stāvoklis to atļauj;
 b)šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma summu var pārskatīt pēc Kuka Salu zivsaimniecības politikas īstenošanai piešķirtā finansiālā atbalsta nosacījumu atkārtotas novērtēšanas, ja tādu pamato konkrētie Apvienotās komitejas konstatētie gada un daudzgadu programmu rezultāti;
 c)finanšu ieguldījumu var apturēt, piemērojot 13. un 14. pantu.
 6. pants – Apvienotā komiteja
 1.Puses izveido Apvienoto komiteju, kurā ir attiecīgie Savienības un Kuka Salu pārstāvji. Tās pienākums ir uzraudzīt šā nolīguma piemērošanu, un tā var pieņemt protokola, pielikuma un papildinājumu grozījumus.
 2.Apvienotā komiteja savu uzraudzības funkciju konkrēti īsteno šādi:
 a)uzrauga šā nolīguma darbību, interpretāciju un piemērošanu, jo īpaši 5. panta 2. punktā minēto gada un daudzgadu programmu izstrādi un to īstenošanas izvērtēšanu;
 b)nodrošina vajadzīgo saziņu Puses interesējošajos zivsaimniecības jautājumos;
 c)darbojas kā forums izlīguma panākšanai domstarpībās par šā nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu.
 3.Apvienotās komitejas lēmumpieņēmējas funkcija izpaužas kā šā nolīguma protokola, pielikumu un papildinājumu grozījumu apstiprināšana attiecībā uz:
 a)zvejas iespēju apmēra un tātad arī attiecīgā finansiālā ieguldījuma pārskatīšanu;
 b)nozares atbalsta kārtību;
 c)tehniskajiem nosacījumiem un noteikumiem, ar kādiem Savienības kuģi veic zvejas darbības.
 4.Apvienotā komiteja savas funkcijas pilda saskaņā ar šā nolīguma mērķiem un saskaņā ar noteikumiem, ko pieņēmušas attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas, un ņemot vērā 8. pantā minēto zinātnisko apspriežu rezultātus.
 5.Apvienotā komiteja sanāk vismaz reizi gadā pārmaiņus Kuka Salās un Savienībā vai kādā citā vietā, par kuru Puses vienojas, un sanāksmi vada tās rīkotāja Puse. Ja kāda no Pusēm to pieprasa, tiek rīkota īpaša Apvienotās komitejas sanāksme. Lēmumus pieņem vienprātīgi un pievieno apstiprinātajam sanāksmes protokolam. Tie stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par to pieņemšanai vajadzīgo procedūru pabeigšanu.
 6.Apvienotā komiteja var pieņemt savu reglamentu.
 7. pants – Ekonomikas dalībnieku un pilsoniskās sabiedrības sadarbības veicināšana
 1.Puses atbalsta ekonomisku, zinātnisku un tehnisku sadarbību zivsaimniecības nozarē un saistītajās jomās. Puses apspriežas, lai atvieglotu un sekmētu dažādos šajā ziņā iespējamos pasākumus.
 2.Puses apņemas veicināt informācijas apmaiņu par zvejas paņēmieniem un rīkiem, zvejas produktu saglabāšanas metodēm un rūpniecisko apstrādi.
 3.Vajadzības gadījumā Puses cenšas radīt apstākļus, kas nāk par labu Pušu uzņēmumu tehniskās, ekonomiskās un komerciālās sadarbības veicināšanai, palīdzot izveidot darījumdarbībai un investīcijām labvēlīgu vidi.
 4.Vajadzības gadījumā Puses atbalsta kopuzņēmumu veidošanu, kas ir abpusēji izdevīga, un šādiem uzņēmumiem vienmēr jāatbilst gan Kuka Salu, gan Savienības tiesību aktu prasībām.
 8. pants – Zinātniskā sadarbība
 1.Šā nolīguma aptvertajā laikposmā Savienība un Kuka Salas cenšas sadarboties to resursu stāvokļa attīstības novērošanā, kuri atrodas Kuka Salu ūdeņos.
 2.Puses apņemas vajadzības gadījumā savstarpēji apspriesties apvienotā zinātniskajā darba grupā vai attiecīgajās reģionālajās un starptautiskajās organizācijās, lai tādā veidā stiprinātu jūras bioloģisko resursu pārvaldību un saglabāšanu Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā, kā arī sadarboties attiecīgajās zinātniskās pētniecības jomās.
 9. pants – Sadarbība uzraudzības, kontroles un pārraudzības (MCS) jomā un nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanā
 Puses apņemas sadarboties cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, lai tādā veidā nodrošinātu zvejas atbildīgumu un ilgtspējību.
 10. pants – Piemērošanas ģeogrāfiskais apgabals
 Šis nolīgums attiecas, no vienas puses, uz teritorijām, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienību, atbilstīgi minētā līguma nosacījumiem un, no otras puses, uz Kuka Salām.
 11. pants – Piemērojamie tiesību akti
 1.Savienības kuģi, kas darbojas Kuka Salu zvejas apgabalos, ievēro Kuka Salās piemērojamo normatīvo aktu prasības, ja vien nolīgumā nav paredzēts citādi. Piemērojamos normatīvos aktus Kuka Salu iestādes iesniedz Savienības iestādēm.
 2.Kuka Salas apņemas veikt visus atbilstošos pasākumus, kas vajadzīgi, lai faktiski piemērotu šajā nolīgumā paredzētos zvejniecības uzraudzības, kontroles un pārraudzības noteikumus. Savienības kuģiem jāsadarbojas ar Kuka Salu iestādēm, kas atbild par šādas uzraudzības, kontroles un pārraudzības īstenošanu.
 3.Savienība apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka tās kuģi ievēro šā nolīguma noteikumus, kā arī tiesību aktus, kas reglamentē zveju Kuka Salu zvejas ūdeņos.
 4.Puses apspriežas pirms tādu lēmumu pieņemšanas, kas varētu ietekmēt Savienības kuģu darbības saskaņā ar šo nolīgumu. Puses paziņo viena otrai par visām izmaiņām to zivsaimniecības politikā vai tiesību aktos, kas varētu ietekmēt Savienības kuģu darbības, kuras tie veic saskaņā ar šo nolīgumu. Kuka Salu tiesību aktu izmaiņas vai jauni tiesību akti, kas ietekmē Savienības kuģu darbības, attiecībā uz Savienības kuģiem kļūst pildāmi, sākot no 60. dienas pēc tās dienas, kurā Savienības iestādes saņēmušas attiecīgo paziņojumu no Kuka Salām.
 12. pants – Nolīguma darbības ilgums
 Šo nolīgumu piemēro astoņus gadus no dienas, kurā sākta tā provizoriskā piemērošana. To automātiski pagarina uz turpmākiem astoņu gadu periodiem, ja vien nolīguma darbība nav izbeigta saskaņā ar 14. pantu.
 13. pants – Nolīguma darbības apturēšana
 1.Pēc jebkuras Puses iniciatīvas šā nolīguma piemērošanu var apturēt šādos gadījumos:
 (a)radušies neparedzēti apstākļi, kas traucē zvejas darbības Kuka Salu zvejas apgabalos, vai
 (b)starp Pusēm radušās domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai īstenošanu, vai
 (c)kāda no Pusēm neievēro šā nolīguma noteikumus, jo īpaši 3. panta 4. punktu par cilvēktiesībām, vai
 (d)būtiski mainījušās politikas pamatnostādnes, kas noteica šā nolīguma noslēgšanu, un kāda no Pusēm pieprasa grozīt nolīgumu.
 2.Ieinteresētā Puse rakstveidā paziņo otrai Pusei par nolīguma darbības apturēšanu, un apturēšana stājas spēkā trīs mēnešus pēc paziņojuma saņemšanas. Ar minētā paziņojuma nosūtīšanu sākas Pušu apspriešanās, lai trīs mēnešu laikā domstarpības raudzītu atrisināt neformālā ceļā.
 3.Ja domstarpības nevar atrisināt neformāli un nolīguma darbība tiek apturēta, Puses turpina savstarpēji apspriesties, lai domstarpības atrisinātu ar izlīgumu. Ja izlīgums tiek panākts, nolīguma īstenošanu atsāk un – ja nav citas vienošanās – 5. pantā minēto finansiālo ieguldījumu samazina samērīgi un proporcionāli laikam, kurā nolīguma darbība bijusi apturēta.
 14. pants – Nolīguma darbības izbeigšana
 1.Viena Puse var izbeigt šā nolīguma darbību jo īpaši šādos gadījumos:
 (a)iestājas neparedzēti apstākļi,
 (b)ir noplicināti attiecīgie krājumi,
 (c)ir samazinājies Savienības kuģiem piešķirto zvejas iespēju izmantošanas apjoms, vai
 (d)Puses nepilda apņemšanos apkarot nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju.
 2.Attiecīgā ieinteresētā Puse rakstveidā paziņo otrai Pusei par nolīguma darbības izbeigšanu, un izbeigšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc paziņojuma saņemšanas, ja vien Puses kopīgi nenolemj pagarināt šo termiņu.
 3.No brīža, kad izdarīts paziņojums par nolīguma darbības izbeigšanu, Puses savstarpēji apspriežas, lai sešu mēnešu laikā domstarpības atrisinātu ar izlīgumu.
 4.Šā nolīguma 5. pantā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumu gadam, kurā tiek izbeigta šā nolīguma darbība, samazina samērīgi un proporcionāli laikam.
 15. pants – Protokols un pielikums
 Protokols, tā pielikums un pielikuma papildinājumi ir šā nolīguma neatņemama daļa.
 16. pants – Provizoriska piemērošana
 Tiklīdz Puses šo nolīgumu paraksta, to provizoriski piemēro pirms tā stāšanās spēkā.
 17. pants – Stāšanās spēkā
 Šis nolīgums ir sagatavots angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, horvātu, igauņu, itāļu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.
 Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par vajadzīgo procedūru pabeigšanu.
 II PIELIKUMS
 Īstenošanas protokols, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību
 1. pants – Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas
 1. Četrus gadus ilgā laikposmā no provizoriskās piemērošanas sākuma dienas zvejas iespējas, kas piešķirtas saskaņā ar Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma (turpmāk “nolīguma”) 4. pantu, ir šādas:
 četri (4) kuģi tunzivju zvejai ar riņķvadu, kas zvejo tālu migrējošas sugas, kuras uzskaitītas 1982. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas 1. pielikumā.
 2. Šā panta 1. punktu piemēro, ņemot vērā šā protokola 5. un 6. pantu.
 3. Saskaņā ar nolīguma 4. pantu Savienības kuģi Kuka Salu zvejas apgabalos notiekošās zvejas darbībās drīkst iesaistīties tikai tad, ja tiem ir zvejas atļauja, kas izdota saskaņā ar šo protokolu un tā pielikumu.
 2. pants – Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība
 1.Nolīguma 5. pantā minētā finansiālā ieguldījuma kopsumma 1. pantā minētajam laikposmam ir divi miljoni astoņi simti septiņdesmit tūkstoši euro (EUR 2 870 000) visā šā protokola darbības laikā.
 2. Šo finansiālā ieguldījuma kopsummu veido divi atsevišķi elementi:
 (a)ikgadēja summa par piekļuvi Kuka Salu zvejas apgabaliem – trīs simti astoņdesmit pieci tūkstoši euro (EUR 385 000) pirmajā un otrajā gadā un trīs simti piecdesmit tūkstoši euro (EUR 350 000) trešajā un ceturtajā gadā – par atsauces daudzumu 7000 tonnu gadā, un
 (b)īpaša ikgadēja summa – trīs simti piecdesmit tūkstoši euro (EUR 350 000) –, lai atbalstītu un īstenotu Kuka Salu zivsaimniecības nozares politiku.
 3.Šā panta 1. punktu piemēro, ņemot vērā šā protokola 3., 5. un 6. pantu.
 4. Summas, kas minētas 2. punkta a) apakšpunktā, Savienība samaksā ne vēlāk kā deviņdesmit (90) dienās pēc šā protokola provizoriskās piemērošanas sākuma dienas (pirmajā gadā) un ne vēlāk kā protokola provizoriskās piemērošanas gadadienā (nākamajos gados).
 5. Kuka Salu iestādes uzrauga Savienības kuģu zvejas darbību attīstību, lai tādā veidā nodrošinātu to, ka Savienībai pieejamās zvejas iespējas tiek pienācīgi pārvaldītas, ņemot vērā krājumu stāvokli un attiecīgos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.
 (a)Kuka Salas paziņo Savienības iestādēm, kad Savienības kuģu kopējā nozveja no Kuka Salu zvejas apgabaliem sasniedz 80 % no atsauces daudzuma. Tūlīt pēc šā paziņojuma saņemšanas Savienības iestādes to paziņo dalībvalstīm.
 (b)Pēc tam kad ir sasniegti 80 % no atsauces daudzuma, Kuka Salas diendienā uzrauga Savienības flotes gūto nozveju apmēru un informē Savienības iestādes, tiklīdz atsauces daudzums ir sasniegts. Savienības iestādes tūlīt paziņo dalībvalstīm par minētās informācijas saņemšanu no Kuka Salām.
 (c)Kad Savienības kuģu nozveju apjoms ir sasniedzis 80 % no atskaites daudzuma, Puses nekavējoties savstarpēji apspriežas un analizē saikni starp Savienības kuģu nozvejām un Kuka Salu tiesību aktos noteiktajiem zvejas limitiem, lai tādā veidā nodrošinātu šo tiesību aktu ievērošanu. Apvienotā komiteja šādas apspriešanās rezultātā var nolemt, ka Savienības kuģi drīkst nozvejot papildu daudzumu.
 (d)No dienas, kad Kuka Salas paziņojušas Savienībai par to, ka atskaites daudzums ir sasniegts, vienoto likmi, kuru kuģu īpašnieki maksā par nozvejām, kas pārsniedz septiņus tūkstošus (7000) tonnu lielo atsauces daudzumu, uz laiku līdz ikgadējo zvejas atļauju termiņa beigām palielina par 80 % no attiecīgajā gadā maksājamās vienotās likmes. Savienības maksājuma daļa paliek nemainīga. Savienības samaksātā ikgadējā kopsumma nedrīkst vairāk kā divas reizes pārsniegt 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto summu. Ja Savienības kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai ikgadējai kopsummai, kuru maksā Savienība, šim pārsniegumam atbilstošo summu samaksā nākamajā gadā.
 6. Kuka Salu iestādēm ir tiesības brīvi lemt par 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma izmantošanu.
 7. Abus 2. punktā minētā finansiālā ieguldījuma elementus iemaksā Kuka Salu valdības paziņotā īpašā bankas kontā. Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 2. punkta b) apakšpunktā, dara pieejamu attiecīgajam tiesību subjektam, kas veic zivsaimniecības nozares atbalsta īstenošanu. Kuka Salu iestādes laikus iesniedz Savienības iestādēm šā bankas konta rekvizītus un informāciju par attiecīgo valsts budžeta pozīciju. Bankas konta rekvizītos norāda vismaz šādas ziņas: saņemošā tiesību subjekta nosaukums, bankas konta turētāja nosaukums, bankas konta turētāja adrese, bankas nosaukums, SWIFT kods, IBAN numurs.
 3. pants – Nozares atbalsts
 1. Ne vēlāk kā 120 dienu pēc šā protokola provizoriskās piemērošanas sākuma Apvienotā komiteja vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem īstenošanas noteikumiem, jo īpaši šādos jautājumos:
 (a)gada un daudzgadu vadlīnijas par 2. panta 2 punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas izmantošanu;
 (b)gada un daudzgadu mērķi, kas laika gaitā jāsasniedz, lai izveidotu pārvaldības sistēmu, tostarp izveidotu un uzturētu vajadzīgās zinātniskās un pētnieciskās iestādes, veicinātu apspriešanos ar interešu grupām, stiprinātu uzraudzības, kontroles un pārraudzības spēju un citus spēju veidošanas elementus, kuri palīdzētu Kuka Salām turpināt ilgtspējīgas zivsaimniecības politikas nostiprināšanu. Minētajos mērķos ņem vērā Kuka Salu rīcībpolitikās izvirzītās prioritātes, kas attiecas vai kam ir ietekme uz atbildīgas zvejas un zvejniecību ilgtspējīguma veicināšanu, tostarp saistībā ar aizsargājamām jūras teritorijām;
 (c)ikgadējo rezultātu izvērtēšanas kritēriji un procedūras, tostarp vajadzības gadījumā budžeta un finansiālie rādītāji.
 2.Visi ierosinātie grozījumi nozares daudzgadu programmā jāapstiprina Apvienotajai komitejai.
 3.Ja kāda no Pusēm pieprasa sasaukt īpašu Apvienotās komitejas sanāksmi, tā vismaz 14 dienas pirms piedāvātā sanāksmes datuma nosūta rakstisku pieprasījumu.
 4.Katru gadu Apvienotajā komitejā Puses izvērtē, vai, īstenojot Pušu saskaņoto nozares daudzgadu programmu, ir sasniegti konkrētie rezultāti:
 (a)Kuka Salas katru gadu iesniedz progresa ziņojumu par darbībām, kas īstenotas ar nozares atbalstu, un par rezultātiem, kas sasniegti ar nozares atbalstu, un Apvienotā komiteja izskata šo ziņojumu. Pirms šā protokola darbības beigām Kuka Salas sagatavo arī nobeiguma ziņojumu. Ja nepieciešams, Puses var turpināt nozares atbalsta īstenošanas uzraudzību arī pēc šā protokola piemērošanas beigām;
 (b)šā protokola 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto finansiālā ieguldījuma īpašo summu maksā pa daļām. Maksājumu par pirmo protokola piemērošanas gadu veic, pamatojoties uz saskaņotajā programmā identificētajām vajadzībām. Maksājumus par turpmākajiem piemērošanas gadiem veic, pamatojoties uz saskaņotajā programmā identificētajām vajadzībām un uz nozares atbalsta īstenošanā sasniegto rezultātu analīzi. Daļu maksājumus nokārto ne vēlāk kā 45 dienas pēc attiecīgā Apvienotās komitejas lēmuma.
 5.Savienība patur tiesības pilnībā vai daļēji pārskatīt un/vai apturēt 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas maksājumus, ja:
 (a)
 pēc Apvienotās komitejas veiktā izvērtējuma tiek konstatēts, ka gūtie rezultāti būtiski atšķiras no programmā paredzētajiem;
 (b)
 šis finansiālais ieguldījums netiek apgūts tā, kā noteikusi Apvienotā komiteja.
 6.Finansiālā ieguldījuma maksājumus atsāk pēc Pušu savstarpējas apspriešanās un ar Apvienotās komitejas piekrišanu, ja tā pamatota ar 1. punktā minēto saskaņoto programmu īstenošanas rezultātiem. Tomēr, ja pagājuši seši (6) mēneši pēc protokola termiņa beigām, veikt 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas maksājumus vairs nedrīkst.
 7.Katru gadu Kuka Salas, ja tas ir vajadzīgs, no 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētās summas var iedalīt 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu papildinošu summu daudzgadu programmas īstenošanas vajadzībām. Par to Savienībai paziņo ne vēlāk kā divus (2) mēnešus pēc šā protokola provizoriskās piemērošanas sākuma gadadienas.
 8.Puses apņemas nodrošināt ar nozares atbalstu īstenoto pasākumu pamanāmību.
 4. pants – Zinātniskā sadarbība atbildīgas zvejas veicināšanā
 1.Šā protokola aptvertajā laikposmā, atzīdamas Kuka Salu suverēnās tiesības pār saviem zvejas resursiem, Puses sadarbojas to zvejas resursu stāvokļa novērošanā, kuri atrodas Kuka Salu zvejas ūdeņos.
 2.Puses turklāt pēc vajadzības sadarbojas, lai apmainītos ar attiecīgo statistisko, bioloģisko, kā arī saglabāšanas un vides jomas informāciju, kas ietekmē Savienības kuģu darbības Kuka Salu zvejas ūdeņos, ar mērķi pārvaldīt un saglabāt jūras bioloģiskos resursus.
 3.Puses apņemas veicināt sadarbību jomās, kas attiecas uz resursu saglabāšanu un atbildīgu pārvaldību zvejniecībās, kuras pārzina Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) vai jebkura cita attiecīga subreģionāla, reģionāla vai starptautiska organizācija, un Apvienotā komiteja var pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Kuka Salu zvejas resursu ilgtspējīgu pārvaldību.
 5. pants – Zvejas iespēju un tehnisko noteikumu pārskatīšana Apvienotajā komitejā
 1.Apvienotā komiteja var atkārtoti izvērtēt un nolemt pārskatīt 1. pantā minētās zvejas iespējas tādā apmērā, kādā WCPFC rezolūcijas un saglabāšanas un pārvaldības pasākumi ļauj panākt, ka šāda pielāgošana nodrošinās tunzivju un tunzivjveidīgo sugu ilgtspējīgu pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā, paturot prātā to, ka Puses ir īpaši ieinteresētas lielacu tunzivs krājuma pārvaldībā.
 2.Šādā gadījumā 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu pielāgo samērīgi un proporcionāli laikam. Tomēr Savienības samaksātā ikgadējā kopsumma nedrīkst vairāk kā divas reizes pārsniegt 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto summu.
 3.Vajadzības gadījumā Apvienotā komiteja var arī izskatīt un pēc abpusējas vienošanās pielāgot šā protokola un tā pielikuma tehniskos noteikumus.
 6. pants – Jaunas zvejas iespējas un eksperimentālā zveja
 1.Ja Savienības zvejas kuģi vēlas iesaistīties zvejā, kas nav paredzēta šā protokola 1. pantā, Puses, pirms potenciāli piešķirt atļauju jebkurai šādai darbībai, apspriežas Apvienotajā komitejā un attiecīgā gadījumā vienojas par šādas zvejas nosacījumiem, tostarp par atbilstošu grozījumu izdarīšanu šajā protokolā un tā pielikumā.
 2.Pēc vienas Puses lūguma Apvienotā komiteja, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, nosaka vērā ņemamās attiecīgās sugas, nosacījumus un citus parametrus.
 3.Savienības kuģi eksperimentālo zveju veic saskaņā ar parametriem, par kuriem vienojas Apvienotajā komitejā, attiecīgā gadījumā noslēdzot administratīvu vienošanos. Eksperimentālās zvejas atļaujas atkarībā no krājumu stāvokļa izdod uz laiku, kas nepārsniedz 6 mēnešus.
 4.Ja Puses uzskata, ka eksperimentālās zvejas reisi ir devuši pozitīvus rezultātus, Kuka Salu iestādes Savienībai uz šā protokola piemērošanas laiku iedala jauno sugu zvejas iespējas, kas ir proporcionāli samērīgas ar Savienības kuģu ieguldījumu eksperimentālajā zvejā. Tādā gadījumā šā protokola 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo kompensāciju palielina. Attiecīgi groza pielikumā paredzētās maksas un nosacījumus, kas piemērojami kuģu īpašniekiem. Apvienotā komiteja izdara atbilstošus grozījumus šajā protokolā un tā pielikumā.
 7. pants – Piemērošanas apturēšana
 1.Šā protokola piemērošanu, tostarp 2. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumus, pēc jebkuras Puses iniciatīvas var apturēt nolīguma 13. pantā noteiktajos gadījumos un saskaņā ar tajā minētajiem nosacījumiem.
 2.Neskarot 3. pantu, finansiālā ieguldījuma maksājumus var atsākt, tiklīdz ir atjaunota situācija, kas pastāvēja pirms nolīguma 13. pantā minētajiem notikumiem, vai ja ir panākts izlīgums saskaņā ar nolīguma noteikumiem.
 8. pants – Piemērošanas izbeigšana
 Šā protokola piemērošanu pēc jebkuras Puses iniciatīvas var izbeigt nolīguma 14. pantā noteiktajos gadījumos un saskaņā ar tajā minētajiem nosacījumiem.
 9. pants – Konfidencialitāte
 1.Kuka Salas saglabā konfidencialitāti un drošību attiecībā uz komerciāli sensitīviem datiem par Savienības zvejas darbībām Kuka Salu zvejas ūdeņos, un to dara pēc ne mazāk stingriem standartiem kā tiem, kurus WCPFC komisija ar savu informācijas drošības politiku noteikusi WCPFC sekretariātam.
 2.Puses nodrošina, ka – atbilstīgi WCPFC noteikumiem un procedūrām attiecībā uz komisijas apkopoto datu aizsardzību, piekļūstamību un izplatīšanu – izplatīt drīkst tikai neaizsargātus agregētus datus par Savienības kuģu veiktām zvejas darbībām Kuka Salu zvejas ūdeņos. Datus, kuri minēto WCPFC noteikumu un procedūru 4.1. punktā definēti kā tādi, kas nav neaizsargāti, un datus, ko var uzskatīt par citādā veidā konfidenciāliem, izmanto vienīgi nolīguma piemērošanas vajadzībām.
 10. pants – Elektroniska datu apmaiņa
 1.Kuka Salas un Savienība apņemas ieviest vajadzīgās sistēmas, lai elektroniski apmainītos ar visu informāciju un dokumentiem, kas saistīti ar nolīguma un šā protokola īstenošanu. Dokumentu elektroniskā formātā vienmēr uzskata par līdzvērtīgu dokumentam papīra formā.
 2.Puses nekavējoties paziņo viena otrai par visiem datorizētās sistēmas darbības traucējumiem, kuri šādu apmaiņu kavē. Šādā gadījumā ar nolīguma un šā protokola īstenošanu saistīto informāciju un dokumentus automātiski aizstāj ar dokumentiem papīra formā, kā noteikts pielikumā.
 11. pants – Pienākums protokola termiņa beigu vai nolīguma izbeigšanas gadījumā
 Protokola termiņa beigās vai nolīguma 14. pantā paredzētajā darbības izbeigšanas gadījumā Savienības kuģu īpašniekiem saglabājas atbildība par nolīguma vai šā protokola noteikumu vai Kuka Salu likumu pārkāpumiem, kas notikuši pirms protokola termiņa beigām vai darbības izbeigšanas, un par nenokārtotu licences maksu vai citiem maksājumiem, kas bija kļuvuši maksājami pirms protokola termiņa beigām vai izbeigšanas.
 12. pants – Provizoriska piemērošana
 Tiklīdz Puses šo protokolu paraksta, to provizoriski piemēro pirms tā stāšanās spēkā.
 13. pants – Stāšanās spēkā
 Šis protokols stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par vajadzīgo procedūru pabeigšanu.
 PIELIKUMS
 EIROPAS SAVIENĪBAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBU VEIKŠANAS NOSACĪJUMI SASKAŅĀ AR PROTOKOLU, AR KURU NOSAKA ZVEJAS IESPĒJAS UN FINANSIĀLO IEGULDĪJUMU, KAS PAREDZĒTI ILGTSPĒJĪGAS ZIVSAIMNIECĪBAS PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMĀ STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN KUKA SALĀM
 I nodaļa – Vispārīgi noteikumi
 1. iedaļa
 Definīcijas
 1.“Kompetentā iestāde” ir:
 (a)Eiropas Savienības (turpmāk “Savienība”) gadījumā – Eiropas Komisija;
 (b)Kuka Salu gadījumā – Jūras resursu ministrija.
 Attiecīgo kompetento iestāžu kontaktinformācija ir norādīta 1. papildinājumā.
 2.“Zvejas atļauja” ir derīgs pilnvarojums vai licence zvejas darbību veikšanai attiecībā uz konkrētām sugām, ar konkrētiem zvejas rīkiem un konkrētos zvejas apgabalos saskaņā ar šajā pielikumā paredzētajiem noteikumiem.
 3.“Delegācija” ir Eiropas Savienības delegācija Suvā, Fidži.
 4.“Nepārvarama vara” ir kuģa bojāeja vai ilgstoša dīkstāve nopietnu tehnisku problēmu dēļ.
 2. iedaļa
 Zvejas apgabali
 1.Savienības kuģiem, kam ir zvejas atļauja, kuru Kuka Salas izdevušas saskaņā ar nolīgumu, ir atļauts veikt zvejas darbības Kuka Salu zvejas apgabalos, ar tiem saprotot Kuka Salu zvejas ūdeņus, izņemot aizsargājamas vai zvejas aizlieguma zonas. Kuka Salu zvejas ūdeņu un aizsargājamo zonu vai zvejas aizlieguma zonu koordinātas Kuka Salas Savienībai paziņo pirms nolīguma provizoriskās piemērošanas sākuma.
 2.Kuka Salas saskaņā ar nolīguma 11. pantu paziņo Savienībai par visām izmaiņām attiecībā uz minētajiem apgabaliem.
 3. iedaļa
 Kuģa aģents
 Savienības kuģus, kas iesniedz pieteikumu zvejas atļaujas saņemšanai, var pārstāvēt aģents (uzņēmums vai privātpersona), kurš rezidē Kuka Salās un par kuru ir pienācīgi paziņots Kuka Salu kompetentajai iestādei.
 4. iedaļa
 Zvejottiesīgie Savienības kuģi
 Kuģis ir zvejottiesīgs un var iegūt zvejas atļauju, ja nedz tā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz pašam kuģim nav aizliegts zvejot Kuka Salu zvejas ūdeņos. Šiem kuģiem ir jābūt izpildījušiem Kuka Salu tiesību aktu prasības un visas iepriekšējās saistības, kas izriet no to zvejas darbībām Kuka Salās saskaņā ar zivsaimniecības nolīgumiem, kuri noslēgti ar Savienību. Turklāt tiem jābūt izpildījušiem attiecīgās Savienības tiesību aktu prasības par zvejas atļaujām, jābūt WCPFC zvejas kuģu reģistrā, jābūt FFA Labas reputācijas reģistrā (Good standing register), un tie nedrīkst būt RZPO NNN zvejas kuģu sarakstā.
 II nodaļa – Zvejas atļauju pārvaldība
 1. iedaļa
 Zvejas atļaujas derīguma termiņš
 1.Zvejas atļaujas, kas izdotas saskaņā ar protokolu, ir derīgas 12 mēnešus, un tās ir atjaunojamas. Lai noteiktu derīguma termiņa sākumu, piemēro gada periodu, un tas ir:
 (a)gadā, kad sāk protokola provizorisko piemērošanu, – laikposms no protokola provizoriskās piemērošanas sākuma dienas līdz tā paša gada 31. decembrim;
 (b)pēc tam – katrs pilns kalendāra gads;
 (c)gadā, kad beidzas protokola termiņš, – laikposms no 1. janvāra līdz protokola termiņa beigām.
 2.Summu, kas kuģu īpašniekiem saskaņā ar 5. iedaļas 2. punktu jāmaksā par pirmo un pēdējo gada periodu, aprēķina proporcionāli laikam.
 2. iedaļa
 Zvejas atļaujas pieteikums
 1.Zvejas atļauju drīkst saņemt tikai zvejottiesīgie Savienības kuģi, kā definēts šā pielikuma I nodaļas 4. iedaļā.
 2.Savienības kompetentā iestāde elektroniski iesniedz Kuka Salu kompetentajai iestādei (ar kopiju delegācijai) zvejas atļaujas pieteikumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību (turpmāk “nolīgums”), un to dara vismaz 20 darbdienas pirms zvejas atļaujas derīgumam piemērojamā gada perioda sākuma, kā noteikts šīs nodaļas 1. iedaļā.
 3.Ja zvejas atļaujas pieteikums nav iesniegts, pirms sākas tās derīgumam piemērojamais gada periods, kuģa īpašnieks tomēr to var izdarīt ne vēlāk kā 20 darbdienas pirms pieprasītās zvejas darbību sākuma dienas. Šādos gadījumos zvejas atļauja ir derīga līdz tā gada perioda beigām, kura laikā tā ir pieprasīta. Kuģu īpašnieki avansā samaksā par visu zvejas atļaujas derīguma termiņu.
 4.Sākotnēju zvejas atļaujas pieteikumu vai pieteikumu, ko iesniedz pēc būtiskām attiecīgā kuģa tehnisko parametru izmaiņām, Savienība nosūta pa e-pastu, to adresējot Kuka Salu kompetentajai iestādei un izmantojot 2. papildinājuma veidlapu, un tam pievieno šādus dokumentus:
 (a)pierādījums par to, ka ir nokārtots avansa maksājums par zvejas atļaujas derīguma termiņu;
 (b)nesens (12 mēneši vai mazāk) digitāls kuģa krāsu fotoattēls ar laika zīmogu (izšķirtspēja 72 dpi, 1400x1050 pic), kurā kuģis redzams sānskatā un redzams arī kuģa vārds, kas rakstīts ar ISO latīņu alfabēta burtiem;
 (c)kuģa drošības aprīkojuma apliecības kopija;
 (d)kuģa reģistrācijas apliecības kopija;
 (e)kuģa sanitārās kontroles apliecības kopija;
 (f)FFA Labas reputācijas reģistra apliecības kopija;
 (g)uzglabāšanas plāns.
 5.Zvejas atļaujas atjaunošanas pieteikumam par kuģi, kura tehniskie parametri nav mainījušies, pievieno tikai pierādījumu par to, ka ir nokārtots avansa maksājums, spēkā esošo FFA Labas reputācijas reģistra apliecību un atjaunināto 4. punkta c), d) un e) apakšpunktā minēto apliecību kopijas.
 6.Avansa maksājumu ieskaita Kuka Salu iestāžu norādītajā bankas kontā. Ar bankas pārskaitījumu saistītos izdevumus sedz kuģa īpašnieki.
 7.Maksājumā ietilpst valsts un vietējie nodokļi, izņemot ostas nodokļus un maksu par pakalpojumiem.
 8.Ja pieteikums ir nepilnīgs vai kā citādi neatbilst 4., 5., 6. un 7. punkta nosacījumiem, Kuka Salu iestādes 7 darbdienu laikā pēc elektroniskā pieteikuma saņemšanas paziņo Savienības kompetentajai iestādei (ar kopiju delegācijai), kāpēc tās pieteikumu uzskata par nepilnīgu vai kā citādi neatbilstošu 4., 5., 6. un 7. punkta nosacījumiem.
 3. iedaļa
 Zvejas atļaujas izdošana
 1.Zvejas atļauju Kuka Salas izdod 15 darbdienu laikā pēc pilnīga pieteikuma saņemšanas pa e-pastu.
 2.Kuka Salu kompetentā iestāde nekavējoties elektroniski nosūta zvejas atļauju kuģa īpašniekam un Savienības kompetentajai iestādei (ar kopiju delegācijai). Tajā pašā laikā zvejas atļauju papīra formā nosūta kuģa īpašniekam.
 3.Izdevusi zvejas atļauju, Kuka Salu kompetentā iestāde iekļauj kuģi to Savienības kuģu sarakstā, kuriem ir atļauts zvejot Kuka Salu zvejas apgabalos. Šo sarakstu dara pieejamu visiem attiecīgajiem uzraudzības, kontroles un pārraudzības subjektiem Kuka Salās un Savienības kompetentajai iestādei (ar kopiju delegācijai).
 4.Zvejas atļauju elektroniskā formātā iespējami drīzāk aizstāj ar zvejas atļauju papīra formā.
 5.Zvejas atļauju izdod konkrētam kuģim, un tā nav nododama citam kuģim, izņemot nepārvaramas varas gadījumos, kā izklāstīts 4. iedaļā.
 6.Zvejas atļaujai (elektroniskā formātā vai, ja ir, papīra formā) vienmēr jāatrodas uz kuģa.
 4. iedaļa
 Zvejas atļaujas nodošana
 1.Ja ir pierādīts nepārvaramas varas gadījums, pēc Savienības pieprasījuma kuģa zvejas atļauju līdz tās derīguma termiņa beigām bez papildu avansa maksājuma var nodot citam zvejottiesīgam kuģim ar līdzīgiem parametriem.
 2.Ja Kuka Salu kompetentā iestāde nodošanai piekrīt, pirmā kuģa īpašnieks vai aģents zvejas atļauju nogādā Kuka Salu kompetentajai iestādei un informē par to Savienības iestādi un delegāciju.
 3.Jaunā zvejas atļauja stājas spēkā dienā, kad Kuka Salu kompetentā iestāde ir saņēmusi nepārvaramas varas ietekmētā kuģa zvejas licenci. Atpakaļ nogādāto atļauju uzskata par anulētu. Kuka Salu iestāde informē Savienības iestādi un delegāciju par zvejas atļaujas nodošanu.
 5. iedaļa
 Zvejas atļaujas izdošanas nosacījumi – maksas un avansa maksājumi
 1.Kuģu īpašniekiem piekritīgās maksas aprēķina, pamatojoties uz šādu likmi par tonnu nozvejoto zivju:
 (a)pirmajā protokola piemērošanas gadā piecdesmit pieci (55) EUR par tonnu;
 (b)otrajā protokola piemērošanas gadā sešdesmit pieci (65) EUR par tonnu;
 (c)turpmākajos protokola piemērošanas gados septiņdesmit (70) EUR par tonnu.
 2.Zvejas atļaujas izdod pēc tam, kad kuģu īpašnieki Kuka Salām ir samaksājuši šādas summas:
 (a)ikgadējs avansa maksājums:
 i)
 pirmajā protokola piemērošanas gadā avansa maksājums ir divdesmit divi tūkstoši (22 000) EUR jeb piecdesmit pieci (55) EUR par tonnu kopā par četrsimt (400) tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju, kas nozvejotas Kuka Salu zvejas apgabalos;
 ii)
 otrajā protokola piemērošanas gadā avansa maksājums ir divdesmit seši tūkstoši (26 000) EUR jeb sešdesmit pieci (65) EUR par tonnu kopā par četrsimt (400) tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju, kas nozvejotas Kuka Salu zvejas apgabalos;
 iii)
 turpmākajos protokola piemērošanas gados avansa maksājums ir divdesmit astoņi tūkstoši (28 000) EUR jeb septiņdesmit (70) EUR par tonnu kopā par četrsimt (400) tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju, kas nozvejotas Kuka Salu zvejas apgabalos;
 (b)īpaša ikgadēja maksa par zvejas atļauju, proti, trīsdesmit astoņi tūkstoši pieci simti (38 500) EUR par katru Savienības kuģi.
 Protokola piemērošanas pirmais gads ir laikposms no protokola provizoriskās piemērošanas sākuma dienas līdz tā paša gada 31. decembrim. Pēdējais gads ir laikposms no 1. janvāra līdz protokola provizoriskās piemērošanas gadadienai. Par pirmo un pēdējo gadu kuģu īpašnieku ieguldījumu aprēķina proporcionāli laikam.
 6. iedaļa
 Galīgais paziņojums par maksām
 1.Kuka Salu iestāde, pamatodamās uz Savienības kuģu iesniegtajām nozvejas deklarācijām, sagatavo paziņojumu par piekritīgajām maksām par iepriekšējo kalendāro gadu.
 2.Šo paziņojumu līdz kārtējā gada 31. martam nosūta Savienības iestādei (ar kopiju delegācijai). Savienības iestāde līdz 15. aprīlim to nosūta vienlaikus kuģu īpašniekiem un attiecīgo dalībvalstu valsts iestādēm.
 3.Ja kuģu īpašnieki nepiekrīt Kuka Salu iestādes iesūtītajam paziņojumam par maksām, tie var lūgt Savienības iestādi konsultēties ar zinātniskajiem institūtiem, kuru kompetencē ir nozvejas statistikas verificēšana, piemēram, IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografia) un IPIMAR (Instituto de Investigação das Pescas e do Mar), un pēc tam apspriesties ar Kuka Salu iestādi un par šo procesu informēt Savienības iestādi un delegāciju, lai tādā veidā līdz kārtējā gada 31. maijam sagatavotu galīgo paziņojumu par maksām. Ja kuģu īpašnieki līdz minētajai dienai nav iesnieguši nekādus apsvērumus, Kuka Salu iestādes sagatavoto paziņojumu par maksām uzskata par galīgo paziņojumu. Ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir mazāka par 5. iedaļas 2. punktā minēto avansa maksājumu, starpību kuģu īpašniekiem neatlīdzina.
 III nodaļa – Uzraudzība
 1. iedaļa
 Nozvejas pārskatu sniegšana
 1.Savienības kuģi, kam saskaņā ar nolīgumu ir atļauts zvejot Kuka Salu zvejas apgabalos, turpmāk norādītajā kārtībā ziņo par savām nozvejām Kuka Salu kompetentajai iestādei, un to dara tik ilgi, līdz nolīguma Puses ir ieviesušas nozvejas datu deklarēšanas elektronisko sistēmu (ERS).
 2.Savienības kuģi, kam atļauts zvejot Kuka Salu zvejas apgabalos, aizpilda 3. papildinājumā pievienoto zvejas žurnāla lapu par katru dienu, kurā kuģis uzturas Kuka Salu zvejas apgabalos. Veidlapu aizpilda arī tad, ja nozveja nav gūta vai ja kuģis apgabalu šķērso tranzītā. Veidlapu aizpilda salasāmi, un to paraksta kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis.
 3.Kamēr Savienības kuģi atrodas Kuka Salu zvejas apgabalos, tie reizi septiņās dienās paziņo Kuka Salu kompetentajai iestādei 2. punktā minētā zvejas žurnāla datu kopsavilkumu, šim nolūkam izmantojot 4. papildinājuma 3. punkta veidni.
 4.Attiecībā uz 2. punktā minētā zvejas žurnāla lapu iesniegšanu Savienības kuģi rīkojas šādi:
 (a)ja kuģis ienāk Kuka Salu ostā (Avarua, Avatui, Arutanga, Tuanganui, Omoka, Tauhunu, Tukao, Jato), aizpildīto veidlapu attiecīgajai Kuka Salu iestādei iesniedz piecu (5) dienu laikā no ienākšanas ostā un katrā ziņā pirms iziešanas no ostas (izvēlas īsāko periodu). Kuka Salu iestāde izsniedz rakstisku saņemšanas apliecinājumu;
 (b)ja kuģis iziet no Kuka Salu zvejas apgabaliem, iepriekš neienākot kādā no minētajām Kuka Salu ostām, tas ne vēlāk kā piecpadsmit (15) darbdienu laikā pēc iziešanas no Kuka Salu zvejas apgabaliem nosūta zvejas žurnāla lapu kopiju:
 i)
 pa e-pastu uz Kuka Salu kompetentās iestādes e-pasta adresi vai
 ii)
 pa faksu uz Kuka Salu kompetentās iestādes norādīto faksa numuru.
 Zvejas žurnāla oriģinālu nosūta septiņu (7) darbdienu laikā pēc kuģa pirmās piestāšanas ostā, kad tas ir izgājis no Kuka Salu zvejas apgabaliem.
 5.Vienlaikus un tādā pašā termiņā, kā noteikts 4. punktā, šo zvejas žurnālu lapu kopija jānosūta II nodaļas 6. iedaļas 3. punktā minētajiem zinātniskajiem institūtiem.
 6.Iepriekšminētā zvejas žurnāla lapās attiecībā uz laikposmiem, kad kuģis atrodas Kuka Salu zvejas apgabalos, ieraksta vārdus “Kuka Salu zvejas apgabali”.
 7.Puses, ņemot vērā kopīgu vienošanos par ERS pārvaldības un īstenošanas vadlīnijām, centīsies ieviest ERS saistībā ar Savienības kuģu zvejas darbībām Kuka Salu zvejas apgabalos.
 8.Kad elektroniskā nozvejas datu deklarēšanas sistēma ir ieviesta, tā pilnībā aizstāj iepriekš 2.–4. punktā izklāstītos nozvejas pārskatu noteikumus, izņemot tehnisku problēmu vai traucējumu gadījumus, kuros nozvejas deklarācijas iesniedz saskaņā ar minēto 2.–4. punktu.
 2. iedaļa
 Paziņošana par ieiešanu Kuka Salu zvejas ūdeņos un par iziešanu no tiem
 1.Neskarot šīs nodaļas 1. iedaļā noteiktos pienākumus, Savienības kuģi, kam atļauts zvejot saskaņā ar nolīgumu, vismaz 24 stundas iepriekš ziņo Kuka Salu iestādei par savu nodomu ienākt Kuka Salu zvejas apgabalos vai iziet no tiem.
 2.Kad kuģi ziņo par ieiešanu vai iziešanu, tie paziņo arī paturētās nozvejas apjomu pa sugām. Kuģis turklāt paziņo tā aptuveno pozīciju ieiešanas vai iziešanas laikā. Šos paziņojumus sniedz pa faksu vai pa e-pastu, izmantojot 4. papildinājumā iekļauto kontaktinformāciju un ievērojot 1. un 2. veidnē norādīto formātu.
 3.Savienības zvejas kuģus, kuri zvejo, ieiešanu iepriekš nepaziņojuši saskaņā ar šīs iedaļas 2. punktu, uzskata par kuģiem, kuri zvejo bez zvejas atļaujas. Šādos gadījumos piemēro V nodaļā minētās sankcijas.
 3. iedaļa
 Izkraušana
 1.Izkraušanas darbību veikšanai apstiprinātās ostas Kuka Salās ir Avatui un Omoka ostas.
 2.Savienības kuģis, kam ir Kuka Salu izdota zvejas atļauja un kas vēlas izkraut nozveju apstiprinātajās Kuka Salu ostās, vismaz 72 stundas iepriekš paziņo Kuka Salu kompetentajai iestādei šādu informāciju:
 (a)izkraušanas osta;
 (b)izkraujošā zvejas kuģa vārds un IRCS (starptautiskais radio izsaukuma signāls);
 (c)izkraušanas datums un laiks;
 (d)paredzētais izkrāvums kilogramos, noapaļots līdz tuvākajiem 100 kg un pa sugām;
 (e)produkcijas sagatavošanas veids.
 3.Kuģim izkraušanas deklarācija Kuka Salu kompetentajai iestādei jāiesniedz ne vēlāk kā 48 stundas pēc izkraušanas beigām un katrā ziņā pirms kuģa iziešanas no ostas (izvēlas īsāko periodu).
 4. iedaļa
 Pārkraušana citā kuģī
 1.Savienības kuģis, kam ir Kuka Salu izdota zvejas atļauja un kas vēlas pārkraut nozveju citā kuģī Kuka Salu zvejas ūdeņos, to dara tikai apstiprinātajās Kuka Salu ostās, kā norādīts III nodaļas 1. iedaļas 4. punkta a) apakšpunktā. Nozvejas pārkraušana jūrā ārpus ostām ir aizliegta, un personas, kas pārkāpj šo noteikumu, ir sodāmas saskaņā ar Kuka Salu tiesību aktiem.
 2.Kuģa īpašniekam vai kuģa aģentam vismaz 72 stundas iepriekš jāpaziņo Kuka Salu kompetentajai iestādei šāda informācija:
 (a)pārkraušanas osta, kurā šī darbība notiks;
 (b)pārkrāvēja zvejas kuģa vārds un IRCS;
 (c)saņēmēja zvejas kuģa vārds un IRCS;
 (d)pārkraušanas datums un laiks;
 (e)paredzētais pārkrāvums kilogramos, noapaļots līdz tuvākajiem 100 kg un pa sugām;
 (f)produkcijas sagatavošanas veids.
 3.Kuģis pārkraušanas deklarāciju Kuka Salu kompetentajām iestādēm iesniedz ne vēlāk kā 48 stundas pēc pārkraušanas beigām un katrā ziņā pirms pārkrāvēja kuģa iziešanas no ostas (izvēlas īsāko periodu).
 5. iedaļa
 Kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS)
 Neskarot karoga valsts kompetenci un Savienības kuģu pienākumus pret savas karoga valsts zvejas uzraudzības centru, Savienības kuģi ievēro Kuka Salu zvejas apgabalos patlaban piemērojamās sistēmas, proti, FFA kuģu satelītnovērošanas sistēmas (FFA VMS) prasības.
 6. iedaļa
 Novērotāji
 1.Kamēr Savienības zvejas kuģi, kam ir Kuka Salu izdota zvejas atļauja, darbojas Kuka Salu zvejas apgabalos, tie nodrošina novērotāju klātbūtni saskaņā ar attiecīgajiem WCPFC saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem un attiecīgajiem Kuka Salu tiesību aktiem.
 2.Uz Savienības kuģiem ir pilnvarots novērotājs no WCPFC reģionālo novērotāju programmas vai IATTC novērotājs, kurš pilnvarots saskaņā ar saprašanās memorandu, ko WCPFC un IATTC noslēgušas attiecībā uz novērotāju savstarpēju apstiprināšanu.
 IV nodaļa – Kontrole
 1.Savienības kuģi ievēro attiecīgos Kuka Salu valsts tiesību aktu noteikumus par zvejas darbībām, kā arī WCPFC pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.
 2.Kontroles procedūras
 (a)To Savienības kuģu kapteiņi, kuri ir iesaistījušies zvejas darbībās Kuka Salu zvejas apgabalos, sadarbojas ar visām Kuka Salu pilnvarotajām un pienācīgi identificētajām amatpersonām, kas veic zvejas darbību inspekciju un kontroli.
 (b)Neskarot Kuka Salu valsts tiesību aktu noteikumus, uzkāpšana uz kuģa notiek tādā veidā, ka inspekcijas platforma un inspektori ir identificējami kā Kuka Salu pilnvarotas amatpersonas.
 (c)Kuka Salas dara pieejamu Savienības kompetentajai iestādei visu to inspekcijas platformu sarakstu, kuras tiek izmantotas jūrā veiktām inspekcijām. Šajā sarakstā iekļauj vismaz:
 i)
 zvejas patruļkuģu (FPV) vārdu;
 ii)
 FPV kuģa datus;
 iii)
 FPV fotoattēlu.
 (d)Kuka Salas pēc Savienības vai tās izraudzītas struktūras pieprasījuma var atļaut Savienības inspektoriem krastā veiktās kontroles laikā novērot Savienības kuģu darbības, tostarp pārkraušanu citā kuģī.
 (e)Kad inspekcija ir pabeigta un inspektors parakstījis inspekcijas ziņojumu, to dara pieejamu kapteinim, kurš ziņojumu paraksta un attiecīgā gadījumā pievieno komentārus. Šī parakstīšana neskar nolīguma Pušu tiesības saistībā ar iespējamām pārkāpumu procedūrām. Pirms inspektors atstāj kuģi, kapteinis saņem inspekcijas ziņojuma kopiju.
 (f)Inspektori neuzturas uz kuģa ilgāk, kā to prasa viņu pienākumu izpilde.
 3.To Savienības kuģu kapteiņi, kas ir iesaistīti Kuka Salu ostās notiekošās izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas darbībās, atļauj un atvieglina minēto darbību inspicēšanu, ko veic Kuka Salu pilnvarotas amatpersonas.
 4.Ja šīs nodaļas noteikumi netiek ievēroti, Kuka Salu iestāde patur tiesības apturēt pārkāpēja kuģa zvejas atļaujas darbību līdz attiecīgo formalitāšu nokārtošanai un piemērot spēkā esošajos Kuka Salu tiesību aktos paredzētās sankcijas. Par to tūlīt informē karoga dalībvalsti un Savienības kompetento iestādi.
 V nodaļa – Noteikumu izpildes nodrošināšana
 1.Sankcijas
 (a)Ja netiek ievērots kāds no iepriekšējās nodaļās minētajiem noteikumiem, reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju pieņemtajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem vai Kuka Salu valsts tiesību aktiem, piemēro Kuka Salu valsts tiesību aktos paredzētās sankcijas.
 (b)Par visām sankcijām un visiem ar tām saistītajiem attiecīgajiem faktiem nekavējoties un pilnībā informē karoga dalībvalsti un Savienības kompetento iestādi.
 (c)Ja sankcijas izpaužas kā zvejas atļaujas apturēšana vai atsaukšana, Savienības kompetentā iestāde var prasīt, lai uz atļaujas derīguma termiņa atlikušo laikposmu tiktu izdota cita zvejas atļauja citam īpašniekam piederošam kuģim un lai šī cita atļauja aizstātu apturēto vai atsaukto zvejas atļauju.
 2.Zvejas kuģu arests un aizturēšana
 (a)Kuka Salas nekavējoties informē Savienību un karoga dalībvalsti par jebkura tāda zvejas kuģa arestēšanu un/vai aizturēšanu, kam ir saskaņā ar nolīgumu izdota zvejas atļauja.
 (b)Kuka Salas divpadsmit (12) stundu laikā pārsūta Savienībai un karoga dalībvalstij aresta un/vai aizturēšanas apstākļus un iemeslus sīki izklāstoša inspekcijas ziņojuma kopiju.
 3.Aresta un/vai aizturēšanas gadījumā piemērojamā informācijas apmaiņas procedūra
 (a)Pēc iepriekš minētās informācijas saņemšanas Savienības un Kuka Salu pārstāvji, ievērodami tiesvedības procesu un termiņus, kas attiecībā uz arestu un/vai aizturēšanu paredzēti Kuka Salu valsts tiesību aktos, tiekas konsultatīvā sanāksmē, kurā var piedalīties arī attiecīgās dalībvalsts pārstāvis.
 (b)Šajā sanāksmē Puses apmainās ar attiecīgajiem dokumentiem vai informāciju, kas var palīdzēt noskaidrot faktus. Kuģa īpašnieku vai viņa aģentu informē par sanāksmes rezultātiem un par visiem pasākumiem, kas izriet no aresta un/vai aizturēšanas.
 4.Noregulējums aresta un/vai aizturēšanas gadījumā
 (a)Potenciālā pārkāpuma situāciju risina, mēģinot panākt izlīgumu. Šo procedūru pabeidz ne vēlāk kā trīs (3) darbdienas pēc aresta un/vai aizturēšanas, ievērojot Kuka Salu valsts tiesību aktus.
 (b)Izlīguma gadījumā maksājamo summu nosaka, atsaucoties uz Kuka Salu valsts tiesību aktiem. Ja izlīgumu panākt neizdodas, uzsāk tiesvedību.
 (c)Tiklīdz ir izpildīti no izlīguma izrietošie pienākumi vai samaksāta noregulējuma nauda, kuģi un tā kapteini atbrīvo.
 5.Savienības iestādi un delegāciju informē par jebkādas tiesvedības sākšanu un naudassoda uzlikšanu.
 VI nodaļa – Sadarbība NNN zvejas apkarošanā
 1.Lai pastiprinātu zvejas uzraudzību un cīņu pret NNN zveju, Savienības zvejas kuģu kapteiņi cenšas signalizēt par jebkādu citu zvejas kuģu klātesību Kuka Salu zvejas ūdeņos.
 2.Ja Savienības zvejas kuģa kapteinis novēro zvejas kuģi, kas iesaistījies darbībās, kuras var uzskatīt par NNN zveju, viņš savāc iespējami plašāku informāciju par minēto kuģi un darbībām, ko šis kuģis veic pamanīšanas laikā. Novērošanas ziņojumus tūlīt nosūta Kuka Salu kompetentajai iestādei ar kopiju karoga valsts FMC.
 3.Kuka Salu iestāde pēc iespējas drīz iesniedz Savienībai visus tās rīcībā esošos novērošanas ziņojumus attiecībā uz zvejas kuģiem, kas Kuka Salu zvejas ūdeņos iesaistījušies darbībās, kuras var uzskatīt par NNN zvejas darbībām.
 Šā pielikuma papildinājumi
 1. papildinājums – Kompetento iestāžu kontaktinformācija
 2. papildinājums – Zvejas atļaujas pieteikuma veidlapa
 3. papildinājums – Zvejas žurnāla lapa
 4. papildinājums – Paziņojamo datu formāts un ziņojumu veidnes
 1. papildinājums
 Kompetento iestāžu kontaktinformācija
 ES kontaktinformācija
 1. Savienības iestādes
 Adrese:
 Mare B3 – Bilateral Agreements and Fisheries Control in International Waters
 Rue Joseph II, 79, 01/079
 1049 Brussels
 E-pasts:
 mare-b3@ec.europa.eu
 Tālrunis:
 (+32) 229 69 493
 Fakss:
 (+32) 229 514 33
 2. Savienības zvejas licenču struktūrvienība
 Adrese:
 D4 - Unité Gestion intégrée des données halieutiques
 Rue Joseph II, 99
 B - 1049 Bruxelles
 E-pasts:
 mare-licences@ec.europa.eu
 Tālrunis:
 (+32) 229 91 262
 3. Spānijas Zvejas uzraudzības centrs (FMC)
 Adrese:
 Centro de Seguimiento Pesquero
 Sección Sistema Localización Buques
 Subdirección General de Control e Inspección - Secretaria General de Pesca
 C/ Velazquez 147, planta baja. Madrid
 Tālrunis:
 (+34) 913 471 559
 E-pasts:
 csp@magrama.es
 Kuka Salu kontaktinformācija
 1. Par zveju atbildīgā iestāde
 Adrese:
 Ministry of Marine Resources
 Avarua, PO Box 85, Rarotonga
 Cook Islands
 E-pasts:
 rar@mmr.gov.ck
 Tālrunis:
 (+682) 29 730
 Fakss:
 (+682) 29 721
 2. Licencēšanas iestāde
 Adrese:
 Ministry of Marine Resources
 Avarua, PO Box 85, Rarotonga
 Cook Islands
 E-pasts:
 licensing@mmr.gov.ck
 Tālrunis:
 (+682) 29 730
 Fakss:
 (+682) 29 721
 3. Zvejas uzraudzības centrs (FMC)
 Adrese:
 Ministry of Marine Resources
 Avarua, PO Box 85, Rarotonga
 Cook Islands
 E-pasts:
 a.jones@mmr.gov.ck
 Tālrunis:
 (+682) 29 730
 Fakss:
 (+682) 29 721
 4. Kuka Salu kontaktpunkts
 Kontaktpersona:
 Ben Ponia, Jūras resursu ministrijas sekretārs
 E-pasts:
 b.ponia@mmr.gov.ck
 Mobilais tālrunis:
 (+682) 555 24
 2. papildinājums
 A VEIDLAPA
 KUKA SALU VALDĪBA
 2005. gada Likums par jūras resursiem
 Zvejas kuģa licences pieteikums
 (2012. gada Jūras resursu (licencēšanas) noteikumi – 4. noteikums)
 Instrukcijas:
 * Attiecīgā gadījumā skaidri atzīmējiet vajadzīgo lodziņu ☑
 *
 Uz visiem jautājumiem šajā veidlapā atbildiet, vai nu aizpildot atbildei paredzēto aili, vai atzīmējot attiecīgo lodziņu
 *
 Pasvītrojiet uzvārdus
 *
 Norādiet pilnu pasta adresi
 *
 Priekšroka metriskās sistēmas mērvienībām; pretējā gadījumā norādiet, kādas mērvienības izmantotas
 1.
 Kuka Salu zvejas kuģa licence
 Ārvalstu zvejas kuģa licence
 (vai “vietējas/Kuka Salu piederības” zvejas kuģa licence) (vai fraktēta zvejas kuģa licence)
 2.Kuģa dati
 Kuģa vārds:
 Reģistrācijas valsts (karogs):
 Starptautiskais radio izsaukuma signāls:
 Karoga valsts reģistrācijas numurs:
 Iepriekšējie kuģa dati (attiecīgā gadījumā)
 Kuģa iepriekšējais vārds:
 Iepriekšējā reģistrācijas valsts (karogs):
 Iepriekšējais radio izsaukuma signāls:
 Iepriekšējais karoga valsts reģistrācijas numurs:
 Gads, kurā maiņa notikusi:
 Kuģa raksturlielumi
 Reģistrētā bruto tilpība (GRT):
 Lielākais garums:
 Uzbūvēšanas valsts:
 Uzbūvēšanas gads:
 Korpusa materiāls:
 alumīnijs
 stiklšķiedra
 tērauds
 koks
 cits (precizēt)
 Dzinēja marka/modelis:
 Kopējā dzinēju jauda:
 Kopējā degvielas ietilpība:
 Nominālais griešanās ātrums (mezglos):
 Kopējā glabāšanas kapacitāte:
 Parastais apkalpes lielums:
 Uzglabāšanas paņēmieni:
 sālījumā
 saldējot/dzesējot elektroiekārtās
 uz ledus
 dzesinātā jūras ūdenī
 Brīdinājums. Nepatiesu, nepilnīgu vai maldinošu paziņojumu sniegšana ir nodarījums, par kuru draud naudas sods. Ja šajā pieteikumā sniegtā informācija izrādīsies nepatiesa, nepilnīga vai maldinoša, licenci neizdos un – ja licence jau būs izdota – to var anulēt.
 Kuģa tips
 Kuģis zvejai ar riņķvadu
 Kuģis zvejai ar āķu jedām
 Zivju transportkuģis
 Kuģu grupa zvejai ar riņķvadu:
 Kuģis zvejai ar makšķerēm
 Cits (precizēt):
 Bāzes kuģis
 Traleris
 Kuģis ar zvejas rīkiem
 Kuģis zvejai ar velcēm
 Meklētājkuģis
 Grunts/dziļūdens zvejas kuģis
 Kuģa fraktētājs/operators/īpašnieks/kapteinis/nozvejas meistars
 Fraktētājs/operators:
 Īpašnieks:
 Nosaukums
 Nosaukums
 Adrese
 Adrese
 Kapteinis:
 Nozvejas meistars:
 Vārds, uzvārds
 Vārds, uzvārds
 Adrese
 Adrese
 Jā
 Nē
 1.
 Vai īpašnieks vai fraktētājs ir atbildētājs jebkādā jurisdikcijā esošā bankrota lietā? Ja atbilde ir “jā”, sniedziet sīkāku informāciju (uz atsevišķas lapas)
 Jā
 Nē
 2.
 Vai kuģis jebkad ir bijis iesaistīts Jūras resursu likumu pārkāpjošās darbībās? Ja atbilde ir “jā”, sniedziet sīkāku informāciju (uz atsevišķas lapas)
 Jā
 Nē
 3.
 Vai kuģim ir spēkā esošas licences zvejai citviet [Kuka Salu] reģionā? Ja atbilde ir “jā”, norādiet licenci izdevēju valsti (valstis) un licences numuru (numurus)
 Valsts
 Licences Nr.
 4.
 Norādiet, kādi kopuzņēmumi vai citas līgumiskas vienošanās ar Kuka Salu valdību vai jebkuru Kuka Salu valstspiederīgo pastāv saistībā ar ierosinātajām zvejas darbībām, proti:
 a) uzņēmumi – kopā vai atsevišķi – izdara paziņojumu, kurā sniedz sīku informāciju par kopuzņēmuma aspektiem, kas attiecas uz uzņēmuma kuģiem (pievienot detalizētu informāciju);
 b) uzņēmumi iesniedz Jūras resursu ministram darījumdarbības plānu, kurā ietver pilnīgas ziņas par uzņēmumu ierosinātajām zvejas, eksporta un tirgū laišanas darbībām, tai skaitā plānotās izmaksas un finanšu pārskatus (pievienot detalizētu informāciju)
 Jā
 Nē
 5.
 Vai ir spēkā esošs piekļuves līgums starp Kuka Salu valdību un tā kuģa karoga valsti, par ko sagatavots šis pieteikums, vai apvienību, kura pārstāv ārvalstu zvejas kuģu īpašniekus vai fraktētājus un kuras biedrs ir kuģa īpašnieks vai fraktētājs?
 Kuģa Inmarsat ALC informācija
 Jā
 Nē
 Vai uz kuģa ir uzstādīta FFA apstiprināta VMS tipa ALC ierīce? Ja atbilde ir „jā”, sniedziet sīkāku informāciju
 Inmarsat mobilās vienības numurs:
 Uzstādītājs:
 Inmarsat vienības sērijas numurs:
 Kontaktinformācija:
 Marka/modelis:
 Programmatūra:
 Brīdinājums. Nepatiesu, nepilnīgu vai maldinošu paziņojumu sniegšana ir nodarījums, par kuru draud naudas sods. Ja šajā pieteikumā sniegtā informācija izrādīsies nepatiesa, nepilnīga vai maldinoša, licenci neizdos un – ja licence jau būs izdota – to var anulēt.
 Pieteikuma iesniedzēja dati
 Pieteikuma iesniedzējs:
 Atzīmēt vajadzīgo.
 Pilnvarots kuģa aģents
 Adrese:
 Fraktētājs/operators
 Īpašnieks
 Tālrunis:
 Fakss:
 E-pasts:
 Pieteikuma iesniedzēja deklarācija
 Ar šo es iesniedzu pieteikumu zvejas kuģa licences saņemšanai par iepriekš aprakstīto ............................................................... (Kuka Salu zvejas kuģi / ārvalstu zvejas kuģi). Apliecinu, ka sniegtā informācija ir patiesa, pilnīga un pareiza. Es apzinos, ka mans pienākums ir nekavējoties, bet ne vēlāk kā septiņu (7) dienu laikā informēt Jūras resursu ministrijas sekretāru par jebkādām izmaiņām šajā veidlapā sniegtajā informācijā un apzinos arī to, ka par neziņošanu mani var saukt pie atbildības.
 Pieteikuma iesniedzējs
 Datums
 3.Pielikumu kontrolsaraksts
 Pieteikumam pievienojiet šādus dokumentus:
 Kuka Salu Kuģu reģistra izdots sertifikāts
 FFA reģistrācijas sertifikāts
 Berbouta fraktēšanas līgums / zvejas fraktēšanas līgums
 Neseni fotoattēli (ne vecāki par sešiem mēnešiem), kuros redzams kuģis, tā marķējums un identifikācijas zīmes (kuģa kreisais un labais borts visā garumā un kuģa pakaļgals)
 Sertificēts shematiskais un uzglabāšanas plāns (pazīstams arī kā vispārējās kārtības plāns)
 Apkalpes saraksts un sīkāka informācija
 Citu spēkā esošu un par citām zonām izdotu zvejas licenču / atļauju kopijas
 Šis pieteikums ir jānosūta Jūras resursu ministrijas sekretāram uz turpmāk norādīto adresi, un jāpievieno par pieteikumu noteiktā maksa.
 The Secretary
 Ministry of Marine Resources
 P.O. Box 85
 Avarua
 Cook Islands
 Tālrunis: (682) 28721
 Fakss: (682) 29721
 Brīdinājums. Nepatiesu, nepilnīgu vai maldinošu paziņojumu sniegšana ir nodarījums, par kuru draud naudas sods. Ja šajā pieteikumā sniegtā informācija izrādīsies nepatiesa, nepilnīga vai maldinoša, licenci neizdos un – ja licence jau būs izdota – to var anulēt.
 3. papildinājums
 4. papildinājums
 Paziņojamo datu formāts un ziņojumu veidnes
 1.Ziņojums “Nozveja, ieejot apgabalā” (COE)
 1
 Saturs
 Pārraidāmais saturs
 Ziņojuma adresāts
 Darbības kods
 COE
 Kuģa vārds
 Starptautiskais radio izsaukuma signāls
 Kuģa pozīcija ieejot
 LT/LG
 Ieiešanas datums un laiks (UTC)
 DD/MM/YYYY – HH:MM
 Uz kuģa esošo zivju daudzums (t) pa sugām:
 Dzeltenspuru tunzivs (YFT)
 (t)
 Lielacu tunzivs (BET)
 (t)
 Svītrainā tunzivs (SKJ)
 (t)
 Citas (precizēt)
 (t)
 2.Ziņojums “Nozveja, izejot no apgabala” (COX)
 2
 Saturs
 Pārraidāmais saturs
 Ziņojuma adresāts
 Darbības kods
 COX
 Kuģa vārds
 Starptautiskais radio izsaukuma signāls
 Kuģa pozīcija izejot
 LT/LG
 Iziešanas datums un laiks (UTC)
 DD/MM/YYYY – HH:MM
 Uz kuģa esošo zivju daudzums (t) pa sugām:
 Dzeltenspuru tunzivs (YFT)
 (t)
 Lielacu tunzivs (BET)
 (t)
 Svītrainā tunzivs (SKJ)
 (t)
 Citas (precizēt)
 (t)
 3.Ziņojums “Nozveja” (CAT) par laiku, ko kuģis pavada Kuka Salu ūdeņos esošajos zvejas apgabalos
 3
 Saturs
 Pārraidāmais saturs
 Ziņojuma adresāts
 Darbības kods
 CAT
 Kuģa vārds
 Starptautiskais radio izsaukuma signāls
 Ziņošanas datums un laiks (UTC)
 DD/MM/YYYY – HH:MM
 Uz kuģa esošo zivju daudzums (t) pa sugām:
 Dzeltenspuru tunzivs (YFT)
 (t)
 Lielacu tunzivs (BET)
 (t)
 Svītrainā tunzivs (SKJ)
 (t)
 Citas (precizēt)
 (t)
 Zvejas rīku iemetienu skaits kopš pēdējā ziņojuma
 4.Visus ziņojumus kompetentajai iestādei nosūta pa šādiem sakaru kanāliem:
 a.E-pasts:
 a.jones@mmr.gov.ck
 b.Fakss: (+682) 29721
 III PIELIKUMS
 Pilnvarojuma darbības joma un Savienības nostājas procedūra Apvienotajā komitejā
 (1)Komisija tiek pilnvarota risināt sarunas ar Kuka Salu valdību un – attiecīgā gadījumā un ievērojot šā pielikuma 3. punktu – apstiprināt protokola grozījumus attiecībā uz šādiem jautājumiem:
 (a)zvejas iespēju pārskatīšana saskaņā ar protokola 5. un 6. pantu;
 (b)lēmums par nozares atbalsta īstenošanas kārtību saskaņā ar protokola 3. pantu;
 (c)protokola un tā pielikuma tehniskie noteikumi, kas saskaņā ar protokola 6. panta 3. punktu ir Apvienotās komitejas kompetencē.
 (2)Saskaņā ar nolīgumu izveidotajā Apvienotajā komitejā Savienība:
 (a)rīkojas atbilstīgi mērķiem, kurus Savienība tiecas sasniegt saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku;
 (b)ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus par paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju;
 (c)veicina nostāju, kas atbilst attiecīgajiem reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju pieņemtajiem noteikumiem kontekstā ar piekrastes valstu kopīgu pārvaldību.
 (3)Ja Apvienotajai komitejai paredzēts sanāksmē pieņemt lēmumu par 1. punktā minētajiem protokola grozījumiem, tiek veikti vajadzīgie pasākumi, lai nostājā, ko paredzēts paust Savienības vārdā, būtu ņemti vērā jaunākie statistikas un bioloģijas dati un cita Komisijai nodotā informācija.
 Tālab un pamatojoties uz minēto informāciju, Komisijas dienesti pietiekošā laikā pirms attiecīgās Apvienotās komisijas sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām izskatīšanai un apstiprināšanai nosūta dokumentu ar sīku un konkrētu informāciju par sagatavoto Savienības nostājas priekšlikumu.
 Jautājumos, kas nosaukti 1. punkta a) apakšpunktā, paredzēto Savienības nostāju pieņem Padome ar kvalificētu balsu vairākumu. Pārējos gadījumos sagatavošanas dokumentā paredzēto Savienības nostāju uzskata par apstiprinātu, ja vien noteikts skaits dalībvalstu, kas atbilst bloķējošajam mazākumam, pret to neiebilst Padomes darba sagatavošanas struktūras sanāksmes laikā vai 20 dienās pēc sagatavošanas dokumenta saņemšanas atkarībā no tā, kurš datums ir pirmais. Ja ir iebildumi, jautājumu nodod Padomei.
 Ja turpmāko sanāksmju laikā, tostarp klātienē, nav iespējams panākt vienošanos, lai Savienības nostājā iekļautu jaunos elementus, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.
 Komisija tiek aicināta savlaicīgi pieņemt pasākumus, kas ir vajadzīgi kā Apvienotās Komitejas lēmuma turpinājums, vajadzības gadījumā ietverot attiecīgā lēmuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un jebkura tāda priekšlikuma iesniegšanu, kas ir vajadzīgs minētā lēmuma īstenošanai.
 (1)
 Nosūtāms divdesmit četras (24) stundas pirms ieiešanas zvejas apgabalos, kuri atrodas Kuka Salu zvejas ūdeņos.
 (2)
 Nosūtāms divdesmit četras (24) stundas pirms iziešanas zvejas apgabalos, kuri atrodas Kuka Salu zvejas ūdeņos.
 (3)
 Pēc ieiešanas zvejas apgabalos, kuri atrodas Kuka Salu zvejas ūdeņos, nosūtāms ik nedēļu.