type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 23.10.2010
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 288/26
 Αίτηση για την έκδοση προδικαστικής αποφάσεως, την οποία υπέβαλε το Corte Suprema di Cassazione (Ιταλία) στις 31 Αυγούστου 2010 — Banca Antoniana Popolare Veneta spa, η οποία έχει απορροφήσει την Banca Nazionale dell’Agricoltura spa, κατά Ministero dell’Economia e delle Finanze, Agenzia delle Entrate
 (Υπόθεση C-427/10)
 ()
 (2010/C 288/44)
 Γλώσσα διαδικασίας: η ιταλική
 Αιτούν δικαστήριο
 Corte Suprema di Cassazione
 Διάδικοι στην υπόθεση της κύριας δίκης
 Αναιρεσείουσα: Banca Antoniana Popolare Veneta spa, η οποία έχει απορροφήσει την Banca Nazionale dell'Agricoltura spa
 Αναιρεσίβλητος: Ministero dell'Economia e delle Finanze, Agenzia delle Entrate
 Προδικαστικά ερωτήματα
 1)
 Απαγορεύουν οι αρχές της αποτελεσματικής δικαστικής προστασίας, της απαγορεύσεως των διακρίσεων και της φορολογικής ουδετερότητας στον τομέα του φόρου προστιθεμένης αξίας, την εθνική ρύθμιση ή πρακτική σύμφωνα με την οποία το δικαίωμα του αποδέκτη αγαθού ή υπηρεσίας να του επιστραφεί ο ΦΠΑ που καταβλήθηκε αχρεωστήτως έχει χαρακτήρα αντικειμενικού αχρεωστήτου του κοινού δικαίου, εν αντιθέσει προς το δικαίωμα του κύριου υποχρέου (του προσώπου που παραδίδει το αγαθό ή παρέχει την υπηρεσία), με χρονικό όριο, για τον πρώτο, πολύ μακρότερο από αυτό που τίθεται για τον δεύτερο, έτσι ώστε, αν ο πρώτος ζητήσει την επιστροφή αφού παρέλθει η προθεσμία που διαθέτει ο δεύτερος, ο δεύτερος ενδέχεται να καταδικαστεί σε επιστροφή χωρίς να μπορεί πλέον να ζητήσει ο ίδιος την επιστροφή από τη φορολογική αρχή και χωρίς να προβλέπεται κάποιο μέσο συνδέσεως που να αποτρέπει αντιθέσεις ή συγκρούσεις μεταξύ των δικών που διεξάγονται ή πρόκειται να διεξαχθούν ενώπιον διαφορετικών δικαστηρίων;
 2)
 Ανεξαρτήτως της απαντήσεως που θα δοθεί στο πρώτο ερώτημα, συνάδει με τις προαναφερθείσες αρχές η εθνική πρακτική ή νομολογία που επιτρέπει την έκδοση αποφάσεως περί επιστροφής υπέρ του αποδέκτη και εις βάρος του προσώπου που παραδίδει το αγαθό ή παρέχει την υπηρεσία, το οποίο δεν άσκησε αγωγή περί επιστροφής ενώπιον άλλου δικαστηρίου εντός της προθεσμίας που διέθετε, υπακούοντας στη νομολογιακή ερμηνεία την οποία ακολουθούσε η διοικητική πρακτική και σύμφωνα με την οποία η πράξη υπέκειτο σε ΦΠΑ;


type: legislation

text:
 |
 52010PC0611
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) [.../....], millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet /* KOM/2010/0611 lõplik - COD 2010/0303 */
 [pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 28.10.2010KOM(2010) 611 lõplik2010/0303 (COD)xxxxxEttepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) [.../....],millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse AmetSEK(2010) 1263 SEK(2010) 1264SELETUSKIRI1. TaustPärast naftatanker Erika õnnetust ja selle õnnetuse põhjustatud suurt naftareostust tegi komisjon 2000. aasta lõpus ettepaneku võtta vastu määrus Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) asutamise kohta tehnilise asutusena, mille eesmärk on tagada ELis meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaoline ja tõhus tase. Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid määruse 1406/2002 vastu 27. juunil 2002. Määrus jõustus sama aasta augustis ning EMSA alustas tegevust 2003. aasta märtsis.EMSA määruse varasemad muudatusedMäärust 1406/2002 on alates 2002. aastast muudetud kolm korda, peamiselt ELi meresõidualaste õigusaktide muutmise tõttu.Esimene EMSA asutamise määruse muutmine[1] oli olemuselt horisontaalne ja käsitles finants- ja eelarvemenetlusi ning läbipaistvust.2002. aastal toimunud Prestige’i õnnetust arvesse võttes pandi teise muudatusega,[2] mis jõustus 2004. aasta mais, ametile märkimisväärseid uusi ülesandeid, eriti naftareostuseks valmisoleku ja reostustõrje osas. Sellel teisel läbivaatamisel võeti arvesse ka ELi pädevuse väljaarendamist meresõiduohutuse valdkonnas ja sätestati, et amet peab andma tehnilist abi komisjoni kontrollitoimingutes vastavalt määrusele 725/2004[3] laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta. Lisaks paluti EMSA-l meremeeste väljaõppe alal abistada komisjoni meremeeste diplomeerimise korra ja õppeasutuste hindamisel nii Euroopa Liidus kui ka kolmandates riikides kooskõlas Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni STCW konventsiooniga (meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvaheline konventsioon).Kolmanda muutmisega[4] loodi EMSA-le 154 mln euro suurune mitmeaastane finantsraamistik reostustõrjetegevuseks aastatel 2007–2013.Need varasemad muutmised ei ole siiski olnud piisavad selleks, et toime tulla EMSA ees seisvate uute väljakutsetega, millest enamik ei kuulu ainult EMSA ega ka EMSA ja ELi kui terviku pädevusse.EMSA praegune olukordPraegu annab EMSA liikmesriikidele ja komisjonile tehnilist ja teadusabi, et aidata liikmesriikidel meresõiduohutuse, meresõiduturvalisuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise alaseid ühenduse õigusakte õigesti kohaldada, teostada nende õigusaktide rakendamise järelevalvet ja hinnata võetud meetmete tõhusust ning aidata välja arendada uusi meetmeid. Mõned 2009. aasta põhinäitajad EMSA eri tegevuste illustreerimiseks:114 kontrolli meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise valdkonnas |88 korraldatud üritust üle 2250 osalejaga. See hõlmab 694 inimest, kes said väljaõppe 34 koolitusel. |65 põhjalikku tehnilist aruannet |13 lepingut, mis hõlmavad 18 naftareostuse tõrje valvelaeva (millest 16 valves olevat ja 2 ettevalmistusjärgus laeva) ELi eri piirkondade merede jaoks. Osalemine 47-l õppusel. |Üle 3 miljoni sõnumi vahetatakse kuus ELi laevaliikluse seiresüsteemis SafeSeaNet 2000 kasutajaga. |Süsteem CleanSeaNet: 2107 tuvastatud võimalikku leket, 751 liikmesriikide poolt üle kontrollitud naftaleket ja 194 kinnitatud naftaleket. |Laevade kaugtuvastus ja kaugseire (LRIT): üle 6000 ELi lipu all sõitvat laeva hõlmava ELi laevade kaugtuvastuse ja kaugseire andmekeskuse asutamine ja juhtimine. |Mitmekülgset lisateavet EMSA kohta saab ettepanekule lisatud mõju hindamise aruandest ja EMSA veebisaidilt[5].2. Kavandatud meetme eesmärk ja põhjendusKavandatud meetme eesmärk on muuta määrust 1406/2002 EMSA praeguste ülesannete ja rolli selgitamise teel ning laiendades EMSA ülesandeid uutele valdkondadele, mida arendatakse välja rahvusvahelisel ja/või ELi tasandil.Komisjon märkis oma teatises meresõiduohutuse kindlustamise kolmanda meetmepaketi kasutuselevõtmise kohta 2005. aasta lõpus, et: „Paketi meetmete elluviimises osaleb vajadusel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 loodud Euroopa Meresõiduohutuse Amet. Mõned meetmed sisalduvad juba kehtivas määruses. Teised kaasatakse ameti loomise määruse muutmisettepanekusse, mille komisjon kavatseb esitada järgmisel kuul”[6].Oma teatises „Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani”[7] teatas komisjon oma kavatsusest „ [vaadata] üle Euroopa Meresõiduohutuse Ameti volitused ja tegevus[e], et täiendavalt tõhustada selle poolt liikmesriikidele ja komisjonile antavat tehnilist ja teadusabi ”.Nõukogu kutsus oma 30. märtsi 2009. aasta järeldustes komisjoni üles arendama välja meetmed seoses „ eelseisvaid väljakutseid silmas pidades, Euroopa Meresõiduohutuse Ameti töö tõhustamisega liikmesriikidele ja komisjonile tehnilise ja teadusliku abi andmiseks ”[8].Euroopa Parlamendi ja nõukogu üleskutset[9] järgides koostavad komisjoni talitused praegu teostatavusuuringut, mis käsitleb Euroopa rannavalve loomist. Komisjoni talitused on praeguseks järeldanud, et teatud rannavalveoperatsioonide koostoimet ELi tasandil saaks tugevdada EMSA tegevusega. Seda võiks täiendavalt toetada EMSA ülesannete laiendamisega valitud valdkondades, eelkõige seoses mereliikluse ja mereteede seirega ning liikmesriikide abistamisega võimalike reostajate jälgimisel.2.1. EMSA välishindamineNagu määruse 1406/2002 artikliga 22 ette nähtud, tellis EMSA haldusnõukogu 2007. aasta lõpul sõltumatu välishinnangu määruse rakendamise kohta. Konsultatsioonifirma COWI tehtud uuringus hinnati EMSA asutamismääruse, ameti enda ja tema töövõtete mõju. Lõpparuanne esitati haldusnõukogule 2008. aasta märtsis[10]. Välishinnangus antakse ametile suurepärane hinnang, mis on kokku võetud järgmises tsitaadis:„ Hindamise üldine järeldus on, et EMSA asutamine on täitnud lünga meresõiduohutuse valdkonnas Euroopa Liidus. Amet on oma ülesannete poolest ja tähtsuselt kiiresti kasvanud ja temast on saanud meresõiduohutuse valdkonnas oluline osaleja. Amet on andnud lisandväärtust sektorile üldiselt ja konkreetselt selle kahele peamisele sidusrühmale: liikmesriikidele ja komisjonile”[11].Aruandes rõhutatakse siiski, et täiendavad parandused ja selgitused on võimalikud.2.2. EMSA haldusnõukogu soovitusedHaldusnõukogu tegi välishinnangu põhjal soovitused,[12] mille saab kokku võtta järgmiselt:I. Määruse 1406/2002 muudatused:- muuta asutamismääruse artiklit 22, et sätestada EMSA määruse rakendamise regulaarne hindamine (iga viie aasta tagant)II. Soovitused ameti ja selle töövõtete kohta:- keskenduda jätkuvalt tegevusele, mis loob lisandväärtust ameti sidusrühmade jaoks;- arendada välja strateegiline kava viieks aastaks;- jätkata tööd tegevuspõhise kuluarvestuse ja eelarvestuse tegemiseks;- liigendada iga-aastased tööprogrammid nii, et need toimiksid konkreetse aasta tegevuskavana;- koostada aastaaruanne, mis kajastaks tegelikke saavutusi eesmärkide täitmisel;- arendada välja projektide haldamise suutlikkus.III. Muud/üldised soovitused:- tagada ametlik, korrapärane EMSA tõhususe läbivaatamine.2.3. EMSA mitmeaastane strateegia2010. aasta märtsis kiitis EMSA haldusnõukogu heaks mitmeaastase strateegia aastateks 2010–2014, milles on EMSA jaoks välja toodud 14 uut teemat. Komisjon toetab strateegiat tingimusel, et vajalikud eelarvevahendid on kättesaadavad. Kuigi komisjon on seisukohal, et paljud 14-st teemast ei nõua ELi õigusaktide, eelkõige EMSA määruse muutmist, on ta käesolevas ettepanekus arvesse võtnud järgmisi teemasid.Teema 1 Õnnetuste uurimine: Artikli 2 lõike 4 punkti b uus sõnastus kajastab mitmeaastast strateegiat.Teema 4 Kontrollid: Kontrolliaruannete horisontaalse analüüsimise mõtet kajastab artikli 3 lõige 3. Meresõiduohutust arvesse võttes soovitatakse artikli 2 lõike 2 punktis b, et EMSA võib anda tehnilist abi kõikide määruse 725/2004 alusel tehtavate (laeva ja sadamarajatise) kontrollide jaoks. Turvalisusorganisatsioonide tunnustamise küsimust käsitletakse vajaduse korral vastavates ELi õigusaktides.Teema 6 Mereseire: Viide EMSA panuse kohta mereseiresse lisati artikli 2 lõike 4 punkti a.Teema 7 Satelliidilt saadud merenavigatsiooniinfo (GMES): Viide EMSA osaluse kohta selliste ELi programmide nagu GMES rakendamisse lisati artikli 2 lõike 2 punkti d.Teema 9 Piirkondlik keskus: Komisjon soovitab kooskõlas strateegiaga jätta välja praegune tegevuse piirdumine laevaliikluse seirega, sest muul kujul tehniline nõustamine, eelkõige väljaõpe ja juurdepääs operatiivteenustele, on tähtsad piirkondlikul tasandil Vahemere ja Musta mere piirkonnas (vt artikli 5 lõike 3 muudatus).Teema 10 Teadustegevus: EMSA suuremat rolli ELi teadustegevuses rõhutatakse artikli 2 lõike 2 punktis e.Teema 11 Naaberriigid: EMSA uut rolli naaberriikide suhtes käsitletakse artikli 2 lõikes 5.Kuigi teema 13 „Inimfaktor” ja teema 14 „E-merendus” ei nõua käesolevas järgus EMSA määruse muutmist, näeb komisjon käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses ette täiendavad personalikulud.2.4. EMSA ülesandedKomisjon kasutas käesoleva ettepaneku koostamisel välishinnangut, soovitusi ja mitmeaastast strateegiat. Lisaks võttis ta arvesse rahvusvahelisi ja ELi ulatusega muutusi, mis nõuaksid EMSA määruse muutmist (vt ettepanekule lisatud mõjuhinnangut).Komisjon teeb ettepaneku säilitada EMSA praegused eesmärgid ja ülesanded. Siiski on vaja selgitada mõnda mõistet ja määratleda täpsemini EMSA abi komisjonile, liikmesriikidele ja teistele pooltele.Uued ülesanded EMSA jaoks tulenevad meresõiduohutuse kindlustamise kolmanda meetmepaketi rakendamisest . Ühenduse seadusandja leppis 2008. aasta detsembris kokku selles kaugeleulatuvas ja mitmekülgses õigusaktide paketis, mis hõlmab sadamariigi kontrolli, klassifikatsiooniühinguid, laevaliikluse seiret, õnnetuste uurimist, reisijatele makstavaid hüvitisi, lipuriigi nõudeid ja reederite vastutust. Kaheksa õigusakti võeti ametlikult vastu 2009. aasta aprillis ja mitmesuguseid meetmeid rakendatakse järgnevate aastate jooksul[13].Teadustegevuse alal tuleks EMSA-t rohkem kaasata ELi merendusuuringutesse ja amet peaks teadusprojektide analüüsimise kaudu kindlaks määrama võimalikud järelmeetmed, vaadelduna õiguslikust aspektist. Lisaks võiks EMSA tänu oma mitmekülgsele tehnilisele kogemusele abistada komisjoni teadustööalgatuste kindlaksmääramisel. EMSA ei hakka siiski teadusprojekte juhtima ega dubleerima olemasolevate ELi teadusstruktuuride tööd.Muudatusettepanekutega püütakse ka selgitada EMSA abi komisjonile ja liikmesriikidele mitmesugustes rahvusvahelistes ja piirkondlikes organisatsioonides , eesmärgiga tagada, et komisjon ja liikmesriigid saavad parimat võimalikku tehnilist nõu. See puudutab selliseid organisatsioone nagu IMO, ILO, sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi osalisriike ja teised piirkondlikke organeid (näiteks Barcelona konventsioon, Bonni koostööleping, Bukaresti konventsioon, Helsinki konventsioon, Lissaboni konventsioon ja Arktika Nõukogu).Lisaks võib mõni EMSA juhitud suure väärtusega operatiivteenus (SafeSeaNet, CleanSeaNet, LRIT, sadamariigi kontroll jms) oluliselt kaasa aidata teistele ELi poliitikameetmetele, näiteks mereseire integreeritud lähenemisviisile ELi integreeritud merenduspoliitika raames . Mõte on olemasolevad, väljaarendatavad või kavandatud seire- ja jälgimissüsteemid ühendada ja muuta koostalitusvõimelisteks[14]. Veel üks poliitikavaldkond, kus EMSA saab tänu oma ekspertteadmistele satelliitandmete töötlemise alal anda olulise panuse, on programm GMES ( Global Monitoring for Environment and Security – ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire). Lisaks on EMSA ekspertteadmised, süsteemid, rakendused ja andmed kasulikud selleks, et hinnata ja analüüsida selliste laevandusega seotud kahjulike tegurite nagu ballastvee, mereprahi ja veealuse müra mõju merekeskkonnale , pidades silmas hea keskkonnaseisundi eemärki, mis tuleb saavutada vastavalt merestrateegia raamdirektiivile[15].Lisaks tuleb arvesse võtta hiljuti ilmnenud riske, mida meretranspordile ja merekeskkonnale põhjustab avamere-naftatootmine . Selles läbivaatuses selgub, et EMSA reageerimissuutlikkust saab kasutada peale laevade ka teiste allikate, nimelt naftaplatvormide põhjustatud merereostuse korral. EMSA ja paljud ELi liikmesriigid pakkusid ELi kodanikukaitse mehhanismi raames tõepoolest USA ametivõimudele eriseadmestikku ja spetsiaalseid reostustõrjelaevu abiks Mehhiko lahes naftareostuse vastu võitlemisel. Komisjon arutab veel, mil määral võiks EMSA tulevikus kaasa aidata avamere nafta- ja gaasimaardlate ja tootmisrajatiste ohutusele, arvestades, et selline tegevus ulatub meretranspordisektorist kaugemale ja et komisjon hindab praegu koostöös sidusrühmadega vajadust kehtestada ELi eeskirjad.Praegune EMSA määrus teeb tehnilise koostöö naaberriikidega väga raskeks. Seni on EMSA-s saanud artikli 17 sätete kaudu osaleda ainult Norra ja Island. Muud kolmandad riigid, kellel on ELiga ühine piirkondlik meri (Läänemeri, Must meri, Vahemeri ja Põhja-Jäämeri), on avaldanud huvi tehnilise koostöö vastu EMSA-ga mitmesugustes valdkondades (satelliitfotode kasutamine võimalike reostajate jälgimiseks, mereliikluse andmete vahetamine, väljaõppetegevus, tehniline oskusteadmised, reostusetõrjelaevad). Ametipoolne koostöötegevus on seni olnud väga piiratud kitsendava õigusliku aluse tõttu.Komisjon on seisukohal, et EMSA abi meresõiduturvalisuse tagamiseks ei tohiks ulatuda kaugemale kui määruses 725/2004[16] sätestatud. Seega ei nähta ette EMSA kaasamist sadamate turvalisuse tugevdamist käsitleva direktiivi 2005/65/EÜ[17] rakendamisse. Suurema tõhususe ja paindlikkuse huvides tehakse siiski ettepanek kaotada praegune piirang EMSA abile määruse 725/2004 raames tehtavate komisjoni kontrollidel[18] suhtes. Arvestatakse, et kontrollimeeskonnas määrab meeskonna juht eri ülesanded ekspertidele vastavalt nende kogemusele. Selle muudatusega ei ole EMSA jaoks lisavahendeid ette nähtud.2.5. JuhtimisaspektidEMSA juhtimisstruktuur on pärast enam kui seitsmeaastast kogemust osutunud tugevaks. On arukas säilitada EMSA institutsiooniline ülesehitus ühenduse suurel määral sõltumatu niinimetatud reguleeriva asutusena. Vähestes valdkondades on kogemus siiski näidanud, et vaja on esitada täiendusi ja selgitusi.See on seotud eelkõige ameti poolt komisjoni nimel kontrollide korraldamisega . Selles valdkonnas tuleb ameti, komisjoni, haldusnõukogu ja liikmesriikide rolli selgitada: Liikmesriikide esindajatel võib haldusnõukogus tekkida huvide konflikt: ühelt poolt otsustavad nad EMSA tegevuse ja vahendite üle, eelkõige kontrollide korra[19] üle, teiselt poolt esindavad nad siseriiklikke asutusi, keda EMSA komisjoni nimel kontrollib, et kontrollida siseriiklike eeskirjade ja töövõtete vastavust kohaldatavatele ELi õigusaktidele. See võimalik konflikt on ajendanud arutelusid haldusnõukogu koosolekutel, eriti EMSA kontrollide korra kokkuleppimise ajal.Kui seni on suuremaid probleeme õnneks välditud, on probleemseid sätteid vaja parandada eri osalejate rollide selgitamise teel. Selleks et anda liikmesriikidele, ametile endale ja komisjonile võimalus anda oma panus ja võtta vastutus, teeb komisjon ettepaneku, et komisjon võtab ameti töömeetodid kontrollide valdkonnas vastu komiteemenetluse teel nagu Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) puhul. Haldusnõukogu jätkab oma rollis, otsustades muu hulgas ameti tööprogrammi ja eelarve üle.- Teised juhtimisküsimused puudutavad ameti haldamist. Nagu soovitas EMSA haldusnõukogu, tuleks ameti välishindamist korrata regulaarselt ning selleks on vaja muuta artiklit 22. Teine soovitus puudutab EMSA jaoks mitmeaastase strateegia väljaarendamist, mis võimaldaks paremat strateegilist planeerimist, kuna praegu määrab planeerimise peamiselt aastane eelarvetsükkel (vt artiklitesse 10 ja 15 tehtavad muudatused). Lisaks tuleks EMSA suurenemise tõttu sätestada määruses osakonnajuhatajate ametikohad.- ELi institutsioonid algatasid pärast komisjoni 2008. aasta teatise[20] avaldamist mõttetalgud horisontaalsete juhtimisaspektide teemal, mis puudutavad kõiki ELi ameteid. Seetõttu otsustas komisjon mitte teha ettepanekut horisontaalseteks muudatusteks. Komisjon sooviks siiski juhtida tähelepanu sellele, kuidas hääletamisõiguste jagunemine komisjoni ja liikmesriikide vahel haldusnõukogus on ameti hiljutiste laienemistega seoses märkimisväärselt muutunud. Kui 2002. aastal esindas komisjon EMSA haldusnõukogu esimesel koosolekul ligikaudu 21 % häältest (4 esindajat kokku 19-st hääleõiguslikust esindajast), siis see osakaal on nüüd liidu laienemise tõttu 27-le liikmesriigile vähenenud ligikaudu 13 %-ni ja võib järgmiste laienemistega veelgi väheneda. Haldusnõukogu teeb oma otsused kõikide hääleõiguslike liikmete kahe kolmandikulise häälteenamusega (vt artikkel 14), samas kui tegevdirektori ametissenimetamiseks on vaja nelja viiendikulist häälteenamust (vt artikkel 16). Komisjon on seisukohal, et Euroopa seadusandja algsed kavatsused institutsionaalse tasakaalu suhtes EMSA haldusnõukogus tuleks keskpikas perspektiivis taastada haldusnõukogu liikmete arvu edaspidi suurendamata (praegu 31 hääleõiguslikku liiget ja kuus hääleõiguseta liiget[21]).2.6. Mõju hindamineMõju hindamise aruanne ja kokkuvõte on ettepanekule lisatud. Mõju hindamise komitee esitas 22. juunil 2008 arvamuse, andes rea soovitusi aruande eelnõusse täienduste tegemiseks, mida on lõppversioonis arvesse võetud.3. Ettepaneku õiguslik külg3.1. Õiguslik alusEttepaneku õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2, mis oli määruse 1406/2002 õiguslik alus.3.2. Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttedSubsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetest peetakse täiel määral kinni. Sõltumatu välishindamine (vt eespool punkt 2.1.) on kinnitanud ELi sekkumise vajadust, et aidata liikmesriikidel ja komisjonil saavutada ELis nõutav meresõiduohutuse, meresõiduturvalisuse ja merekeskkonna kaitse tase. Lisaks on ameti tegevus tunnustust leidnud. Kavandatud meetmed on proportsionaalsed, sest nendega muudetakse ainult neid olemasoleva määruse osi, milles on vaja teha selgitusi ja muudatusi.3.3. Õigusakti valikMäärus on olemasoleva määruse muutmiseks kõige sobivam õigusakt.4. Mõju eelarveleEttepaneku mõju eelarvele on tagasihoidlik, kuivõrd amet saab piiratud arvul uusi või laiendatud ülesandeid, mille jaoks EMSA vajab tulemusliku ja tõhusa töö tagamiseks 18 ametikohta. Praegust eelarve olukorda arvestades on komisjon siiski ametiga kokku leppinud vahendite ümberpaigutamises, mille tulemusel rahastab kuut nendest ametikohtadest EMSA ise ametisisese ressursside ümberpaigutamise teel. See tähendab, et eelarvepädevad institutsioonid peaksid eelolevates iga-aastastes eelarvemenetlustes otsustama ameti ametikohtade loetelus kokku ainult 12 täiendavat ametikohta, mis luuakse aastatel 2012–2014 järk-järgult (viis ametikohta 2012. aastal, neli ametikohta 2013. ja kolm ametikohta 2014. aastal). See vastab täielikult ameti mitmeaastasele personalipoliitika kavale, mille võttis ameti haldusnõukogu 2010. aasta märtsis vastu aastateks 2011–2013 ja edastas eelarvepädevatele institutsioonidele 2011. aasta eelarvemenetluse dokumentide osana. Käesoleva ettepaneku mõju eelarvele piirdub seega aastateks 2012–2015 kokku ligikaudu 3,9 mln euroga (vt lisateavet lisatud finantsselgituses ja mõjuhinnangus).Komisjon on seisukohal, et pärast EMSA personalikulude olulist suurendamist aastatel 2005–2008 (EMSA sai nende nelja aasta jooksul kokku 126 uut ametikohta), on amet praegu konsolideerimisjärgus, nagu näitavad juba aastateks 2009–2011 koostatud ametikohtade loetelud, mis näevad EMSA tegevuse ja ülesannete kiirele kasvule vaatamata ette tagasihoidliku kulude suurendamise. Enne, kui komisjon soovitab laiendada ameti ülesandeid, mille jaoks on vaja täiendavaid vahendeid, jätkab ta ameti abiga EMSA tegevuse ja vahendite kontrollimist, et tagada ka tulevikus, et kõik võimalused vahendite ametisiseseks ümberpaigutamiseks ära kasutatakse.5. Ettepaneku sisuEttepanekus on 2 artiklit. Esimeses artiklis sätestatakse määrusesse 1406/2002 kavandatud muudatused ning teine artikkel käib määruse jõustumise kohta. Järgmine tabel annab ülevaate määrusesse 1406/2002 tehtavatest muudatustest ning üksikasjalik teave on esitatud järgnevates punktides.Artikkel | Teema | Muudatused |1 | Eesmärgid | Uus redaktsioon |2 | Ülesanded | Uus redaktsioon |3 | Kontrollid | Uus redaktsioon |4 | Läbipaistvus | Ei muudeta |5 | Õiguslik seisund | Väikesed muudatused lõigetes 3 ja 4 |6 | Personal | Ei muudeta |7 | Privileegid | Ei muudeta |8 | Vastutus | Ei muudeta |9 | Keeled | Ei muudeta |10 | Haldusnõukogu | Väikesed muudatused lõikes 2: muudetakse punkti c, lisatakse alapunktid ca ja cb, jäetakse välja punkt g, muudetakse punkti i ja lihtsustatakse punkti l |11 | Koosseis | Ei muudeta |12 | Esimees | Ei muudeta |13 | Koosolekud | Ei muudeta |14 | Hääletamine | Ei muudeta |15 | Tegevdirektor | Muudatused lõikes 2 (muudetakse punkti a), lisatakse alapunktid aa ja ab, muudetakse punkte b ja d, jäetakse välja punkt g ja jäetakse välja lõige 3. |16 | Ametissenimetamine | Uus redaktsioon |17 | Kolmandad riigid | Ei muudeta |18 | Eelarve | Väike muudatus lõikes 1 |19 | Kontroll | Ei muudeta |20 | Pettused | Ei muudeta |21 | Finantssätted | Ei muudeta |22 | Hindamine | Väike muudatus lõikes 1 |23 | Tegevuse algus | Uus redaktsioon |24 | Jõustumine | Ei muudeta |5.1.1. Muudatused artiklis 1 (Eesmärk)Nagu eespool märgitud, määruse eesmärgid ei muutu. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku teha artiklisse 1 ainult väikesi muudatusi.5.1.2. Muudatused artiklis 2 (Ülesanded)Kuna selle artikli lugemine praeguses redaktsioonis on muutunud raskeks, teeb komisjon ettepaneku uue redaktsiooni kohta, mis järgib varasemat struktuuri. Eesmärgiks on EMSA ülesandeid paremini selgitada kasutajasõbralikus vormingus. Kavandatud artikkel koosneb viiest lõikest. Sissejuhatavas lõikes sätestatakse ameti tegevusalad, kajastades artiklisse 1 tehtud selgitusi. Põhjenduses 4 tuletatakse meelde komisjoni lõppvastutust ELi acquis ’ rakendamises. Lõigetes 2–5 sätestatakse EMSA eri ülesanded seoses erinevate adressaatidega.5.1.3. Muudatused artiklis 3 (Kontrollid)Selleks et õigesti kajastada EMSA institutsionaalset rolli ELi õigusaktide rakendamises, teeb komisjon ettepaneku uuesti sõnastada artikkel 3. Viide haldusnõukogu määratud poliitikale jäetakse välja. Nimelt võib siseriiklikku ametiasutust puudutava „visiitide korra” otsustamine tekitada liikmesriikide esindajate jaoks huvide konflikti. Selle asemel teeb komisjon ettepaneku järgida selles valdkonnas ameti operatiivsete töömeetodite kehtestamisel Euroopa Lennundusohutusameti eeskuju[22]. See tagab kõikide huvitatud poolte (amet, liikmesriigid, komisjon) kaasamise vastavalt institutsionaalsetele rollidele ja vastutusaladele.5.1.4. Muudatused artiklis 5 (Õiguslik seisund, halduskorraldus, regionaalkeskused)Lõikesse 3 kavandatud muudatusega püüab komisjon ületada praegust piirangut – regionaalkeskus tegeleb ainult laevaliikluse seire küsimustega vastavalt direktiivile 2002/59. Kavandatud muudatus ei tähenda, et komisjon esitab EMSA haldusnõukogule taotluse piirkondliku keskuse asutamiseks. Sellise piirkondliku keskuse loomise teostatavus peab enne olema selgelt tõendatud.Lõiku 4 kavandatud muudatus kajastab EMSA üha suuremat kaasatust meretranspordi küsimustesse piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil – nt LRITi ja ELis mereseire arendamise kaudu. See nõuab, et amet teeks halduskoostööd teiste asutustega. Tegevdirektor esindab ametit ja võib seega võtta ametile kohustusi halduskokkulepete kaudu, mis ei ole rahvusvahelised lepingud. Läbipaistvuse huvides on vajalik haldusnõukogu nõuetekohane teavitamine.5.1.5. Muudatused artiklis 10 (Haldusnõukogu)Komisjon soovitab muuta artikli 10 lõiget 2 järgmiselt:- punktis c tuleb kohandada viidet artiklile 2;- uutes alapunktides ca ja cb mainitakse EMSA haldusnõukogu poolt mitmeaastase strateegia ja mitmeaastase personalipoliitika kava vastuvõtmist,- artikli 3 muutmise tagajärjel tuleb punkt g välja jätta;- punktis i tuleb nimetada uusi osakonnajuhatajate ametikohti;- punktis l võimaldab allpool artikli 15 lõike 2 punkti g lihtsustamine seoses eraldi aruandega reostustõrjemeetmete kohta teha samuti lihtsustuse.5.1.6. Muudatused artiklis 15 (Tegevdirektor)Komisjon soovitab teha mõned muudatused artikli 15 lõikes 2 tegevdirektori kohta. Enamik neist on ainult redaktsioonimuudatused tulenevalt teiste artiklite muutmisest. Lõpuks võib lõike 3 välja jätta, sest selle sisu on üle viidud artiklisse 16.5.1.7. Muudatused artiklis 16 (Tegevdirektori ja osakonnajuhatajate ametisse nimetamine)Ameti suurenemise tõttu (ametis töötas 2010. aastal kuni 242 inimest) on tegevdirektoril vaja tuge juhtimistasandil. EMSA organisatsioonilise struktuuri skeem näeb alates 2008. aasta juunist ette kolm osakonnajuhatajat vahepealsel juhtimistasandil, mis on samasugune nagu teistes sama suurtes ELi ametites. Uus sõnastus ei nõua seega uusi ametikohti EMSA ametikohtade loetelus. Muudetakse artikli pealkirja ja sätestatakse osakonnajuhatajate ametissenimetamine tegevdirektori poolt pärast kooskõlastamist haldusnõukogus.5.1.8. Muudatused artiklis 18 (Eelarve)Tänu laevade kaugtuvastuse ja kaugseire (LRIT) võrgu ülemaailmsele ulatusele vahetab EMSA merendusandmeid teiste andmekeskustega, sealhulgas üksikasjaliku arveldussüsteemiga. Kui praegune EMSA määrus näeb ameti ühe tuluallikana juba ette tasu eri teenuste eest (vt artikli 18 lõike 1 punkt c), tuleks lisada tehniline term „tasud”. Erinevalt teistest ELi ametitest ei eeldata ega kavatseta rahastada olulist osa EMSA tuludest tasude abil. EMSA peamiseks rahastamise allikaks jääb ELi sissemakse.5.1.9. Muudatused artiklis 22 (Hindamine)Nagu soovitas EMSA haldusnõukogu, ei tohiks ameti välishindamine jääda ainsaks, vaid neid hindamisi tuleks korrata regulaarselt.5.1.10. Muudatused artiklis 23Selle artikli sätted EMSA tegevuse alustamise kohta on aegunud ja need võib välja jätta. See artikkel võib seega muutuda standardseks komitee artikliks. Meresõiduohutuse valdkonnas loodi 2002. aastal määrusega (EÜ) nr 2099/2002 ainult üks laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), mis peaks komisjoni abistama ka käesoleva seoses määrusega. Seega tuletatakse meelde, et ameti operatiivsed töömeetodid kontrollide alal (artikkel 3) nõuavad komiteemenetlust.2010/0303 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) [.../....],millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,olles edastanud ettepaneku riikide parlamentidele,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[23],võttes arvesse regioonide komitee arvamust[24],toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt[25]ning arvestades järgmist:1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1406/2002[26] asutati Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”) meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaolise ja tõhusa taseme tagamiseks.2. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1406/2002 artiklile 22 tellis ameti haldusnõukogu 2007. aastal selle määruse rakendamise sõltumatu välishindamise. Selle hindamise põhjal esitas ta 2008. aasta juunis soovitused muudatuste tegemiseks määruses (EÜ) nr 1406/2002, ameti koosseisus ja selle töökorralduses.3. Välishinnangu järelduste, haldusnõukogu soovituste ja mitmeaastase strateegia põhjal tuleks määruse (EÜ) nr 1406/2002 teatavaid sätteid selgitada ja ajakohastada. Lisaks peaks amet saama mitu uut ülesannet, mis on seotud meresõiduohutuspoliitika muutustega ELis ja rahvusvahelisel tasandil. Kulude ja eelarve tõhususe tagamiseks on vaja hoolikalt kontrollida ressursse ja teha ümberpaigutusi. See peaks võimaldama katta ühe kolmandiku täiendavast personalivajadust, mis on seotud uute ülesannetega, tööjõu ametisisese ümberpaigutamise teel.4. Teatavaid sätteid ameti juhtimise eripärade kohta tuleks selgitada. Võttes arvesse, et aluslepingus sätestatud ELi poliitika rakendamine on eelkõige komisjoni ülesanne, peaks komisjon andma ametile poliitilisi juhiseid tema ülesannete täitmisel, arvestades samas täielikult ameti õiguslikku seisundit ja selle tegevdirektori sõltumatust, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1406/2002.5. Amet peaks tegutsema liidu huvides. See peaks hõlmama seda, et amet võib oma pädevusaladel tegutseda väljaspool ELi territooriumi.6. Amet peaks komisjoni rohkem abistama oma pädevusalaga seotud teadustegevuses. Seejuures tuleks aga vältida ELi praeguse teadusstruktuuri töö dubleerimist. Kindlasti ei tohiks ameti ülesandeks teha teadusprojektide juhtimist.7. Pärast seda, kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsusega 2850/2000/EÜ[27] loodud ELi koostööraamistik õnnetuste või tahtliku merereostuse valdkonnas on aegunud, peaks amet jätkama teatavaid toiminguid, mida varem tehti nimetatud raamistiku alusel, tuginedes eriti merereostuseks valmisoleku ja reostustõrje tehnilise nõuanderühma eksperditeadmistele.8. Hiljutised sündmused on rõhutanud ohtusid, mida kujutavad endast meretranspordi ja merekeskkonna jaoks nafta- ja gaasivarude uurimine ning nafta ja gaasi tootmine avamerel. Ameti reageerimissuutlikkuse kasutamist tuleks sõnaselgelt laiendada nii, et see hõlmaks sellisest tegevusest tingitud reostuse tõrjet. Lisaks peaks amet komisjoni abistama avamere liikuvate gaasi- ja naftarajatiste ohutuse analüüsimisel, et kindlaks teha nende võimalikud puudused, toetudes eksperditeadmistele, mis on kogutud meresõiduohutuse, meresõiduturvalisuse, laevade põhjustatud reostuse vältimise ja merereostustõrje alal.9. Liit on kehtestanud aastani 2018 kõikehõlmava meretranspordi strateegia, mis hõlmab e-merenduse mõistet. Lisaks arendab ta ELi mereseirevõrgustikku. Ameti käsutuses on nende poliitikameetmete elluviimiseks vajalikud merendussüsteemid ja -rakendused. Seepärast peaks amet tegema need süsteemid ja andmed huvitatud partneritele kättesaadavaks.10. Amet on ennast ELi tasandil kehtestanud autoriteetse mereliiklusteabe allikana, mille andmed on vajalikud ja olulised ka muude ELi tegevusvaldkondade jaoks. Amet peaks oma tegevusega, eriti sadamariigi kontrolli, mereliikluse ja mereteede järelevalve ning võimalike reostajate kindlakstegemise kaudu, aitama tugevdada teatavate rannavalveoperatsioonide koostoimet ELi tasandil. Lisaks peaks amet andmeseire ja –kogumise raames koguma ka põhiteavet võimalike selliste ohtude kohta, mida põhjustavad meretranspordile ja merekeskkonnale nafta- ja gaasivarude uurimine ning nafta ja gaasi tootmine avamerel.11. Ameti süsteemid, rakendused, eksperditeadmised ja andmed aitavad oluliselt kaasa ka merevete hea keskkonnaseisundi saavutamise eesmärgile vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivile 2008/56/EÜ[28], eriti selliste laevandusega seotud tegurite suhtes nagu ballastvesi, merepraht ja veealune müra.12. Amet viib läbi kontrolle, et aidata komisjonil hinnata, kas ELi õigust rakendatakse tõhusalt. Ameti, komisjoni, liikmesriikide ja haldusnõukogu roll tuleks selgelt määratleda.13. Komisjon ja amet peaksid tegema tihedat koostööd kontrollitoiminguteks vajalike operatiivsete töömeetodite väljatöötamisel. Kuni töömeetodeid käsitlevate uute meetmete jõustumiseni peaks amet järgima seniseid kontrollide läbiviimise tavasid.14. Nõuded ameti operatiivsete töömeetodite suhtes, mida rakendatakse kontrollide läbiviimisel, tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[29].15. Seetõttu tuleks määrust 1406/2002/EÜ vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1406/2002 muudatusedMäärust (EÜ) 1406/2002 muudetakse järgmiselt:1) Artiklid 1 ja 3 asendatakse järgmistega:„Artikkel 1Eesmärgid1. Käesoleva määrusega asutatakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”). Amet tegutseb liidu huvides.2. Amet pakub liikmesriikidele ja komisjonile vajalikku tehno- ja teadustuge ning kõrgetasemelisi teadmisi, et aidata neil meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse alal ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise alal nõuetekohaselt kohaldada liidu õigusakte, kontrollida nende rakendamist ning hinnata kehtivate meetmete tõhusust.3. Amet pakub liikmesriikidele ja komisjonile tehno- ja teadustuge õnnetusest tingitud või tahtliku merereostuse alal ning toetab taotluse korral liikmesriikide reostustõrjemehhanisme kulutõhusal viisil lisavahenditega, ilma et see piiraks rannikuriikide vastutust asjakohaste reostustõrjemehhanismide olemasolu eest ja võttes arvesse selles valdkonnas juba toimivaid liikmesriikide koostöösüsteeme. Amet toetab oma tegevuses ELi kodanikukaitse mehhanismi, mis loodi nõukogu otsusega 2007/779/EÜ, Euratom[30].Artikkel 2Ameti ülesanded1. Et tagada artiklis 1 sätestatud eesmärkide nõuetekohane saavutamine, täidab amet käesoleva artikli lõikes 2 loetletud ülesandeid meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse, laevade põhjustatud reostuse vältimise ja merereostustõrje valdkonnas.2. Amet aitab komisjonil:a) ette valmistada asjaomaste ELi õigusaktide ajakohastamist ja edasiarendamist, võttes eelkõige arvesse nimetatud valdkonda käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktide arengut;b) tõhusalt rakendada asjaomaseid ELi õigusakte, eelkõige viies läbi käesoleva määruse artiklis 3 osutatud kontrolle ja andes komisjonile tehnilist abi talle Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 725/2004[31] artikli 9 lõike 4 kohaselt määratud kontrollimisülesannete täitmisel; amet võib esitada komisjonile soovitusi asjaomastesse ELi õigusaktidesse paranduste tegemiseks;c) anda tehnilist abi, mis on vajalik osalemiseks IMO, ILO, sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi ning teiste rahvusvaheliste või piirkondlike organisatsioonide tehniliste organite töös;d) välja töötada ja rakendada sellised ameti ülesannetega seotud ELi poliitikameetmed nagu „merekiirteed”, Euroopa piirideta meretranspordiruum, e-merendus, siseveeteed, merestrateegia raamdirektiiv ja kliimamuutus ning aitab analüüsida avamere liikuvate gaasi- ja naftarajatiste ohutust;e) rakendada selliseid ameti ülesannetega seotud ELi programme nagu ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire programm (GMES) ning Euroopa naabruspoliitika koostööprogrammid;f) analüüsida käimasolevaid ja lõpetatud teadusprojekte, mis on ameti tegevusalade jaoks olulised; see hõlmab konkreetsetest teadusprojektidest tulenevate võimalike regulatiivsete järelmeetmete kindlaksmääramist ning edasise ELi tasandil tehtava teadustöö jaoks põhiteemade ja prioriteetide kindlaksmääramist;g) täita talle praeguste ja tulevaste ELi õigusaktidega asjaomases valdkonnas määratud ülesandeid.3. Amet teeb liikmesriikidega koostööd, et:a) korraldada vajaduse korral asjakohast väljaõpet valdkondades, mille eest vastutavad sadamariik, lipuriik ja rannikuriik;b) töötada välja tehnilisi lahendusi, sealhulgas osutada asjaomaseid teenuseid ja anda tehnilist abi ELi õigusaktide rakendamiseks;c) toetada otsusega 2007/779/EÜ, Euratom, loodud ELi kodanikukaitse mehhanismi kaudu kulutõhusal viisil lisavahenditega nende reostustõrjemeetmeid õnnetusest tingitud või tahtliku merereostuse korral, kui ametilt seda taotletakse; sel juhul abistab amet seda kannatada saanud liikmesriiki, kelle juhtimisel puhastusoperatsioone läbi viiakse.4. Amet abistab liikmesriike ja komisjoni järgmises:a) liiklusjärelevalve alal edendab amet eelkõige kaldariikide koostööd meresõidupiirkondades, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/59/EÜ[32] hõlmatud valdkondadega ning arendab ja haldab nimetatud direktiivi eesmärkide saavutamiseks vajalikku teabesüsteemi. Lisaks aitab amet välja töötada ühist teabevahetuskeskkonda ELi merendusvaldkondade jaoks;b) laevaõnnetuste põhjuste uurimise valdkonnas annab amet vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/18/EÜ[33] liikmesriikidele abi raskete laevaõnnetustega seotud juurdluste läbiviimiseks ja analüüsib õnnetusjuhtumite juurdluskokkuvõtteid, et välja selgitada, millistest saadud kogemustest võiks ELi tasandil õppust võtta;c) esitades objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat statistikat, teavet ja andmeid, võimaldab amet komisjonil ja liikmesriikidel astuda vajalikke samme oma tegevuse parandamiseks ja olemasolevate meetmete tõhususe hindamiseks. Nimetatud ülesanded hõlmavad tehniliste andmete kogumist, salvestamist ja hindamist, olemasolevate andmebaaside süsteemset kasutamist, sealhulgas nende vastastikust täiendamist ning vajaduse korral uute andmebaaside väljatöötamist. Kogutud andmete põhjal aitab amet komisjonil avaldada laevade kohta teavet vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/16/EÜ[34]. Amet abistab komisjoni ja liikmesriike ka õigusvastaselt heiteid vette laskvate laevade tuvastamise ning jälitamise parandamisega seotud tegevuses vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2005/35/EÜ[35].5. Amet annab komisjoni nõudmisel seoses asjaomaste ELi õigusaktide rakendamisega tehnilist abi riikidele, kes taotlevad Euroopa Liitu astumist, kõikidele Euroopa naabruspoliitika partnerriikidele ja sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi osalisriikidele.Amet annab komisjoni nõudmisel nendele riikidele abi ka õnnetusest tingitud või tahtliku merereostuse korral otsusega 2007/779/EÜ, Euratom, loodud ELi kodanikukaitse mehhanismi kaudu samadel tingimustel, mida kohaldatakse liikmesriikide suhtes vastavalt käesoleva artikli lõike 3 punktile c.Nimetatud ülesanded viiakse kooskõlla olemasolevate piirkondlike koostöökavadega ning vajaduse korral hõlmavad need kohase väljaõppe korraldamist.Artikkel 3Kontrollid1. Selleks et täita talle määratud ülesandeid ja abistada komisjoni tema kohuste täitmisel, mis tulenevad aluslepingust, eelkõige liidu õiguse rakendamise tõhususe hindamisel, viib amet läbi kontrolle liikmesriikides.Liikmesriikide siseriiklikud asutused toetavad ameti personali tööd.Lisaks viib amet komisjoni nimel läbi kontrolle kolmandates riikides, nagu on nõutud ELi õigusaktidega; eelkõige kontrollitakse organisatsioone, mida liit on tunnustanud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) 391/2009[36] ning meremeeste väljaõpet ja diplomeerimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/106/EÜ[37].2. Ameti operatiivsed töömeetodid lõikes 1 osutatud kontrollide läbiviimiseks peavad vastama nõuetele, mis võetakse vastu artikli 23 lõikes 2 nimetatud korras.3. Amet analüüsib vajaduse korral, ja alati siis, kui kontrollitsükkel on lõpetatud, selle tsükli aruandeid, et teha nii horisontaalsed järeldused kui ka üldised järeldused võetud meetmete tõhususe kohta. Amet esitab selle analüüsi komisjonile, kes võib seda liikmesriikidega täiendavalt arutada.”2) Artikli 5 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmistega:„3. Komisjoni taotlusel ja kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega võib haldusnõukogu otsustada luua piirkondlikke keskusi, et tagada ameti ülesannete kõige tulemuslikum ja tõhusam täitmine.4. Ametit esindab tegevdirektor. Tegevdirektor võib pärast haldusnõukogu teavitamist sõlmida ameti nimel halduskokkuleppeid teiste ameti tegevusaladel töötavate asutustega.”3) Artikli 10 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:a) punkt c asendatakse järgmisega:„c) vaadata tööprogrammi koostamise raames läbi liikmesriikide tehnilise abi taotlused, millele on viidatud artikli 2 lõikes 3;ca) võtta vastu ameti mitmeaastane strateegia, mis hõlmab viit aastat, võttes arvesse komisjoni arvamust;cb) võtta vastu ameti mitmeaastane personalipoliitika kava;”b) punkt g jäetakse välja.c) punkt i asendatakse järgmisega:„i) teostada distsiplinaarvõimu tegevdirektori ning artiklis 16 osutatud osakonnajuhatajate üle;”d) punkt l asendatakse järgmisega:„vaadata läbi punktis k osutatud üksikasjaliku kava rahaliste vahendite kasutamine ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 2038/2006[38] sätestatud eelarvekohustuste täitmine.”4) Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:a) lõikes 2 asendatakse punktid a ja b järgmistega:„a) ta koostab ameti mitmeaastase strateegia ja esitab selle pärast komisjoniga konsulteerimist vähemalt kaheksa nädalat enne asjaomast haldusnõukogu koosolekut haldusnõukogule;aa) ta koostab ameti mitmeaastase personalipoliitika kava ja esitab selle pärast komisjoniga konsulteerimist haldusnõukogule;ab) ta koostab ameti iga-aastase tööprogrammi ja üksikasjaliku naftareostuseks valmisoleku ja reostustõrje kava ning esitab need pärast komisjoniga konsulteerimist vähemalt kaheksa nädalat enne asjaomast haldusnõukogu koosolekut haldusnõukogule. Ta võtab vajalikud meetmed nende rakendamiseks. Ta vastab liikmesriikide abitaotlustele vastavalt artikli 10 lõike 2 punktile c;b) ta teeb pärast komisjoniga konsulteerimist ja kooskõlas samas artiklis osutatud nõuetega otsuse artiklis 3 sätestatud kontrollide läbiviimise kohta. Ta teeb artikli 3 lõikes 2 osutatud meetmete koostamisel tihedat koostööd komisjoniga;”b) lõike 2 punkt d asendatakse järgmisega:„d) ta korraldab tõhusa järelevalvesüsteemi, et võrrelda ameti saavutusi selle tegevuse eesmärkidega ja ülesannetega, mis on sätestatud käesolevas määruses. Ta tagab, et ameti organisatsiooni struktuuri skeemi kohandatakse regulaarselt muutuvate vajadustega asutuse käsutuses olevate rahaliste vahendite ja inimressursside piires. Selle põhjal koostab tegevdirektor igal aastal üldaruande projekti ning esitab selle haldusnõukogule. Aruanne sisaldab eraldi jagu üksikasjaliku naftareostuseks valmisoleku ja reostustõrje kava rahaliste vahendite kasutamise kohta ja annab ajakohastatud ülevaate kõikide selle kava alusel rahastatud meetmete hetkeseisust. Ta kehtestab korralise hindamise menetluse, mis vastab tunnustatud kutsestandarditele;”c) lõike 2 punkt g jäetakse välja.d) lõige 3 jäetakse välja.5) Artikkel 16 asendatakse järgmisega:„ Artikkel 16Tegevdirektori ja osakonnajuhatajate ametisse nimetamine1. Tegevdirektori nimetab ametisse ja vabastab ametist haldusnõukogu. Ta nimetatakse ametisse komisjoni koostatud kandidaatide nimekirjast viieks aastaks, pidades silmas tema teeneid, dokumenteeritud haldus- ja juhtimisoskust ning teadmisi ja kogemusi meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse alal ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja merereostustõrje alal. Enne ametisse määramist võib haldusnõukogu valitud kandidaadi kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette, et ta vastaks selle liikmete küsimustele. Haldusnõukogu võtab otsused vastu kõikide hääleõiguslike liikmete neljaviiendikulise häälteenamusega.2. Haldusnõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ja võttes arvesse hindamisaruannet pikendada tegevdirektori ametiaega kuni kolm aastat. Haldusnõukogu võtab otsused vastu kõikide hääleõiguslike liikmete neljaviiendikulise häälteenamusega. Haldusnõukogu teatab tegevdirektori ametiaja pikendamise kavatsusest Euroopa Parlamendile. Ühe kuu jooksul enne ametiaja pikendamist võidakse tegevdirektor kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette, et ta vastaks selle liikmete küsimustele. Kui tegevdirektori ametiaega ei pikendata, jääb ta ametisse kuni uue tegevdirektori ametisse nimetamiseni.3. Tegevdirektorit võib abistada üks või mitu osakonnajuhatajat. Kui tegevdirektor puudub või ei saa osaleda, täidab tema kohustusi üks osakonnajuhatajatest.4. Osakonnajuhatajad nimetatakse ametisse, pidades silmas nende teeneid, dokumenteeritud haldus- ja juhtimisoskust ning teadmisi ja kogemusi meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse alal ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja merereostustõrje alal. Osakonnajuhatajad nimetab ametisse või vabastab ametist tegevdirektor, kui haldusnõukogu on selle heaks kiitnud.”6) Artikli 18 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:„c) tasud ja maksud trükiste, koolituse ja/või muude ameti pakutavate teenuste eest.”7) Artikli 22 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Haldusnõukogu tellib regulaarselt ja vähemalt kord iga viie aasta tagant sõltumatu välishinnangu käesoleva määruse rakendamise kohta. Komisjon teeb ametile kättesaadavaks mis tahes teabe, mida viimane nimetatud hinnangu jaoks vajalikuks peab.”8) Artikkel 23 asendatakse järgmisega:„ Artikkel 23Komitee1. Komisjoni abistab laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2099/2002 artikli 3 alusel[39].2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.”Artikkel 2JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.Brüssel, [...]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelPresident eesistuja [...] [...]ETTEPANEKUTE LE LISATAV FINANTSSELGITUSETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIKEttepaneku/algatuse nimetusEttepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse AmetAsjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise (ABM) ja eelarvestamise (ABB) süsteemile[40]06: Energeetika ja transport0602: Maismaa-, õhu- ja meretranspordipoliitika060202: Euroopa Meresõiduohutuse AmetMeresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse ning merereostuse vältimise ja reostustõrje sätete rakendamineEttepaneku/algatuse liik( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast tegevusest[41]( Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist( Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedetEesmärgidKomisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakseEesmärgid/ELi lisandväärtus kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga:Amet aitab tagada ohutu, turvalise ja säästliku meretranspordi ELi majanduse ja ELi kodanike jaoks. See on täiesti kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia kolme prioriteediga:– arukas majanduskasv: teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse arendamine. Amet aitab kaasa laevade jaoks kõige kõrgemate võimalike tehniliste standardite väljaarendamisele, edendades seega teadmisi ja innovatsiooni;– jätkusuutlik majanduskasv: ressursitõhusama, loodussäästlikuma ja konkurentsivõimelisema majanduse edendamine. Amet aitab kaasa laevade põhjustatud reostuse vältimisele ja merereostuse tõrjele eri piirkondades. Laevatransport aitab kaasa „20.20.20” kliima- / energiaeesmärkidele ja suurprojektile „Ressursitõhus Euroopa”. Amet täidab oma rolli selle rakendamises oma sektoris;– kaasav majanduskasv: kõrge tööhõivetasemega majanduse tugevdamine, et tagada sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus”. Saarte ja äärepoolseimate piirkondade jaoks on meretransport väga oluline element territoriaalse ühtekuuluvuse ja ELi integratsiooni tagamisel. Amet aitab muuta meretransporti ohutuks, turvaliseks ja ELi jaoks jätkusuutlikuks.DG MOVE panus 2010. aasta poliitika strateegiasse:Arengu-, juhtimis- ja koordineerimisametid (k.a EMSA) kuuluvad DG MOVE põhitegevusseMeresõiduohutuse kindlustamise kolmanda meetmepaketi rakendamine, millele EMSA kaasa aitab, on samuti DG MOVE põhitegevuse osaOma teatises „Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani” teatas komisjon oma kavatsusest „ [vaadata] üle Euroopa Meresõiduohutuse Ameti volitused ja tegevuse, et täiendavalt tõhustada selle poolt liikmesriikidele ja komisjonile antavat tehnilist ja teadusabi ” (KOM(2009)8, 21.1.2009, lk 7).Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemileEelarve valdkond 06 02 Erieesmärk nr 3 Parandada transpordiohutustAsjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile 060202 Euroopa Meresõiduohutuse AmetOodatavad tulemused ja mõjuTäpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.EMSA suurem tehniline abi liikmesriikidele ja komisjonileEMSA tehniline abi naaberriikidele ELi meresõiduohutuse poliitika edendamiseksTulemus- ja mõjunäitajadTäpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.EMSA määratleb tulemusnäitajad oma iga-aastastes tööprogrammides. Neid jälgib pidevalt haldusnõukogu. Peamine järelevalvevahend on aastaaruanne.Ettepaneku/algatuse põhjendusLühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadusedEMSA volituste piiratud määral laiendamine uutele ülesanneteleEuroopa Liidu meetme lisandväärtusEMSA asutati ELi ametina selleks, et aidata rakendada ELi meresõiduohutuse poliitikat.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnidKonkreetne EMSA hindamine 2008. aastal ning üldine ELi ametite hindamine 2009. aastal: mõlemad näitasid, et amet on andnud komisjonile ja liikmesriikidele lisandväärtust.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetegaEttepanek on kooskõlas ELi meresõiduohutuse poliitikaga ja õigusaktidega ning on 2009. aastal vastu võetud meresõiduohutuse kindlustamise kolmanda meetmepaketi järelmeede.Meetme ja finantsmõju kestus( piiratud kestusega ettepanek/algatus- ( Ettepanek/algatus kehtiv alates [PP/KK]AAAA kuni [PP/KK]AAAA- ( Finantsmõju alates AAAA kuni AAAA( piiramatu kestusega ettepanek/algatus- finantsmõju suureneb seoses meetme rakendamisega järk-järgult ajavahemikul 2012-2014,- seejärel finantsmõju stabiliseerub.Ettenähtud haldusviisid [42]( Tsentraliseeritud haldamine: otse, haldajaks on komisjon( Tsentraliseeritud haldamine: kaudselt, haldamine on delegeeritud:- ( rakendusametitele- ( ühenduste asutatud asutustele[43]- ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele- ( isikutele, kellele on usaldatud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases põhiõigusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses( haldamine koostöös liikmesriikidega( haldamine detsentraliseeritult kolmandate riikidega( haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega ( täpsustage )HALDUSMEETMEDJärelevalve ja aruandlusTäpsustage teostamise tingimused ja sagedus.Kõik ELi ametid töötavad range järelevalve süsteemis, mis hõlmab siseauditi suutlikkust, komisjoni siseauditi talitust, haldusnõukogu, komisjoni, kontrollikoda ja eelarvepädevaid institutsioone. See süsteemi kohaldatakse jätkuvalt.Haldus ja kontrollTuvastatud ohudEi oleEttenähtud kontrollivahendidEi kohaldataPettuste ja muude rikkumiste ärahoidmineTäpsustage toimivad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.Kohaldatakse jätkuvalt käesoleva määruse artiklis 20 sätestatud pettustevastaseid meetmeid.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJUMitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, mille kuludele mõju avaldub- Olemasolevad eelarvereadJärjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Kulu liik | Osamaksud |Number [kirjeldus........................................] | Liigendatud/ liigendamata ([44]) | EFTA[45] riigid | Kandidaatriigid[46] | Kolmandad riigid | Osamaksud finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses |1a | 06.02.02.01 [Osamaks EMSA I ja II jaotisele] | DA | JAH | EI | EI | EI |1a | 06.02.02.02 [Osamaks EMSA III jaotisele] | DA | JAH | EI | EI | EI |Hinnanguline mõju kuludeleÜldine hinnanguline mõju kuludelemiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: | 1a | Majanduskasv ja konkurentsivõime |miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)- Hinnanguline personalivajadus- ( ettepanek/algatus ei nõua personali kasutamist- ( ettepanek/algatus nõuab personali kasutamist, nagu on selgitatud allpool:Hinnanguline väärtus (täisarvuna või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)2012 | 2013 | 2014 | 2015 | ... sisestage nii palju aastaid, kui on mõju kestuse näitamiseks vaja (vt punkt 1.6) |( Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) |XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) | 1 | 1 | 1 | 1 |XX 01 01 02 (Lähetused) |XX 01 05 01 (Kaudne teadustegevus) |10 01 05 01 (Otsene teadustegevus) |( Koosseisuvälised töötajad (täistööaja ekvivalendis: FTE)[55] |XX 01 02 01 (CA, INT, SNE “üldeelarvest”) |XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ja SNE lähetustes) |10 01 05 02 (CA, INT, SNE - Otsene teadustegevus) |Teised eelarveread (täpsustage) |KOKKU | 1 | 1 | 1 | 1 |XX on asjaomane poliitika valdkond või eelarve peatükk.Personalivajadused kaetakse haldavale peadirektoraadile juba jaotatud ja/või peadirektoraadis ümberpaigutatud vahenditest, vajaduse korral koos lisaeraldistega, mis võidakse meedet juhtivale peadirektoraadile anda iga-aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.Määratud ülesannete kirjeldus:Ametnikud ja ajutised töötajad | Komisjoni ja ameti vaheliste suhete koordineerimine, ameti tegevuse järelevalve, ameti töösse komisjoni sisendi ettevalmistamine |Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga- ( ettepanek/algatus on kooskõlas on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.- ( ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.Selgitage, mis vahendid on vaja ümber programmeerida, märkides asjaomased eelarveread ja vastavad summad.[...]- ( ettepanekuga/algatusega seoses võib olla vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[58].Selgitage, mis vahendid on vaja ümber programmeerida, märkides asjaomased eelarvepeatükid ja -read ja vastavad summad.[...]Kolmandate isikute osamaksud- ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist- ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)2012 | 2013 | 2014 | 2015 | ... sisestage nii palju aastaid, kui on mõju kestuse näitamiseks vaja (vt punkt 1.6) | Kokku |EFTA sissemakse Norralt ja Islandilt arvutatud 2% tasemel lisaeelarvest |0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | |Kaasrahastatud assigneeringud KOKKU |0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | |Hinnanguline finantsmõju tuludele- ( ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.- ( ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:- ( omavahenditele- ( mitmesugustele tuludele[1] Esimene muutmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1644/2003, 22. juuli 2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 10).[2] Teine muutmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 724/2004, 31. märts 2004 (ELT L 129, 29.4.2004, lk 1).[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 725/2004, 31. märts 2004, laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta (ELT L 129, 29.4.2004, lk 6) .[4] Kolmas muutmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2038/2006, 18. detsember 2006 (ELT L 394, 30.12.2006, lk 1, vt ka parandus ELT L 30, 3.2.2007, lk 12).[5] http://www.emsa.europa.eu/[6] Vt KOM(2005)585, 23.11.2005, lk 5.[7] Vt KOM(2009)8, 21.1.2009, lk 7.[8] Vt nõukogu pressiteade, dokument 8176/09, lk 28.[9] Vt 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/35/EÜ, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest, artikkel 11 (ELT L 255, 30.09.2005, lk 11).[10] Vt EMSA veebisait aadressil http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. Lisaks on Cowi aruande kommenteeritud kokkuvõte esitatud ettepanekule lisatud mõjuhinnangu II lisas.[11] Vt COWI uuring, p 6.[12] Vt EMSA veebisait aadressil http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. Lisaks on soovitused esitatud ettepanekule lisatud mõjuhinnangu I lisas.[13] ELT L 131, 28.5.2009, lk 11–135.[14] Vt teatis „Suund mereseire integreerimisele: Ühine teabejagamiskeskkond ELi merendusvaldkondadele” KOM(2009)538 (lõplik).[15] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/56/EÜ, 17. juuni 2008, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv), ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.[16] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 725/2004, 31. märts 2004, laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta, ELT L 129, 29.4.2004, lk 6 .[17] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/65/EÜ, 26. oktoober 2005, sadamate turvalisuse tugevdamise kohta, ELT L 310, 25.11.2005, lk 28.[18] Määruse 1406/2002 artikli 2 punkti b alapunkt iv näeb praegu ette järgmist: „Selline ameti poolt komisjonile antav abi piirdub laevade ja nendega seotud ettevõtetega ning tunnustatud julgeolekuorganisatsioonidega, mis on volitatud selles kontekstis vastutama teatud ohutusega seotud tegevuste eest”.[19] Vt artikli 3 lõige 1: „Talle määratud ülesannete täitmiseks võib amet haldusnõukogu poolt määratud poliitika kohaselt teha visiite liikmesriikidesse.” See dokument on kättesaadav aadressil http://www.emsa.europa.eu/end179d003d001.html haldusnõukogu 25. juuni 2004. aasta koosoleku otsuste all.[20] Vt teatis „Euroopa ametid – edasised sammud” KOM(2008)135.[21] Hääleõigust omavad ELi liikmesriikide 27 esindajat ja neli komisjoni esindajat, samas kui neljal ametiga enim seotud valdkondade professionaalil ja kahel esindajal Norrast ja Islandist ei ole hääleõigust.[22] Vt 20. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet (ELT L 79, 19.3.2008, lk 1), ja komisjoni 16. mai 2006. aasta rakendusmäärus (EÜ) nr 736/2006 Euroopa Lennundusohutusameti töömeetodite kohta seoses standardimiskontrollide korraldamisega (ELT L 129, 17.5.2006, lk 10).[23] ELT C [...], [...], lk [...].[24] ELT C [...], [...], lk [...].[25] ELT C [...], [...], lk [...].[26] EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1.[27] EÜT L 332, 28.12.2000, lk 1.[28] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/56/EÜ, 17. juuni 2008, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv), ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.[29] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[30] ELT L 314, 1.12.2007, lk 9.[31] ELT L 129, 29.4.2004, lk 6.[32] EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10.[33] ELT L 131, 28.5.2009, lk 114.[34] ELT L 131, 28.5.2009, lk 57.[35] ELT L 255, 30.9.2005, lk 11.[36] ELT L 131, 28.5.2009, lk 11.[37] ELT L 323, 3.12.2008, lk 33.[38] ELT L 394, 30.12.2006, lk 1.[39] EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1.[40] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.[41] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.[42] Haldusviise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[43] Märgitud finantsmääruse artiklis 185.[44] DA= Liigendatud assigneeringud / DNA= liigendamata assigneeringud[45] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.[46] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.[47] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.[48] Väljundid on tarnitavad kaubad ja teenused (nt: rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede km arv, jne).[49] Nagu on kirjeldatud jaotises 1.4.2. „Erieesmärk (erieesmärgid)...”[50] Eri väljundivorme saab kõige paremini kirjeldada kui tehnilist abi (TA) komisjonile ja liikmesriikidele[51] Keskmine maksumus EMSA töötaja kohta on hinnanguliselt 98 050 eurot (EMSA arvestab iga-aastaseks maksumuseks töötaja kohta 91 550 eurot 2011. aastal + 5 % üldkulud, infrastruktuuri- ja reisikulud + 2 % inflatsioon aastaks 2012). Summad indekseeritakse 2 % alates aastast 2013 (= n+1).[52] Väljundite arvuks arvestatakse vajalike uute töökohtade arv. Täiendav personal, mida EMSA selle väljundi all vajab, on hinnanguliselt kokku + 15 (täistöötaja ekvivalendis), millest kuut rahastab EMSA ametisisese vahendite ümberpaigutamise teel pärast oma tegevuse ja vahendite ametisisest kontrollimist. Üheksa uut ametikohta tuleks luua järk-järgult järgmiselt: neli uut ametikohta 2012. aastal, kolm 2013. ja kaks 2014. aastal.[53] See väljund puudutab tehnilist abi naabruses asuvatele kolmandatele riikidele[54] Väljundite arvuks arvestatakse vajalike uute töökohtade arv. EMSA jaoks selle väljundi alusel vajalik lisapersonal on arvestuslikult + 3 täistööaja ekvivalendis (mis luuakse järk-järgult kolme aasta jooksul ühe uue töökoha kaupa aastas.[55] CA= lepingulised töötajad; INT= tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad („ Intérimaire”) ; JED= „ Jeune Expert en Délégation” (noored eksperdid lähetuses); LA= kohalikud töötajad; SNE= riikide lähetatud eksperdid;[56] Tegevusassigneeringutest koosseisuväliste töötajate jaoks ette nähtud ülemmäära piires (endised „BA” read).[57] Peamiselt struktuurifondide, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfondi (EFF) jaoks.[58] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.


text:
N? C 327/54 Jornal Oficial das Comunidades Europeias 30. 12. 89
 Artigo 10? 4. A Comissão adoptará as medidas projectadas se elas
 estiverem em conformidade com o parecer do comité.
 1. Os pedidos de pagamento devem ser referentes aos
 abates realizados pelos Êstados-membros no decurso do ano 5. Se as medidas projectadas não estiverem em conformi-
 civil e serão apresentados à Comissão antes de 1 de Julho do dade com o parecer do comité, ou na ausência de parecer, a
 ano seguinte. Comissão submeterá sem demora ao Conselho uma proposta
 relativa às medidas a tomar. O Conselho deliberará por
 2. A Comissão decidirá quanto à ajuda a conceder após maioria qualificada.
 consulta do comité referido no artigo 12?
 Se, no termo de um período de três meses a contar da data em
 3. As regras de execução, do presente artigo serão adop- que o^ssunto foi submetido à apreciação do Conselho, este
 tadas, na medida do necessário, em conformidade com o ainda não tiver deliberado, a Comissão adoptará as medidas
 processo previsto no artigo 12? propostas.
 Artigo 11? Artigo 13?
 Os artigos 8? e 9? do Regulamento (CEE) n? 729/70 do 1. A Comissão companhará a rvolução da situação da
 Conselho (J) aplicam-se mutatis mutandis. brucelose nos ovinos e caprinos dos Estados-membros e a
 execução dos planos de erradicação.
 A Comissão informará regularmente, pelo menos uma vez
 Artigo 12?
 por ano, os Estados-membros, no âmbito do comité, à luz
 das informações fornecidas pelas autoridades dos Esta-
 1. A Comissão será assistida pelo Comité Veterinário dos-membros, que apresentarão à Comissão um relatório
 Permanente (a seguir denominado «comité»), instituído pela circunstanciado sobre o assunto, juntamente com os pedidos
 Decisão 68/361/CEE do Conselho (2). de pagamento e de quaisquer relatórios de peritos que,
 agindo por conta da Comunidade e designados pela Comis-
 2. Nos casos em que se deva seguir o processo previsto no são, tenham efectuado visitas no próprio local.
 presente artigo, aplicam-se as disposições que se seguem.
 2. Caso seja necessário alterar o plano de erradicação no
 3. O representante da Comissão submeterá à apreciação decurso da sua execução, será tomada uma nova decisão que
 do comité um projecto das dedidas a tomar. O comité emitirá aprove essa alteração, em conformidade com o processo
 o seu parecer sobre tais medidas num prazo que o presidente previsto no artigo 12?
 fixará em função da urgência das questões a considerar. O
 parecer será emitido pela maioria prevista no n? 2 do
 artigo 148? do Tratado, para as decisões que o Conselho
 adopta sob proposta da Comissão. Nas votações no seio do Artigo 14?
 comité, os votos dos Estados-membros estarão sujeitos à
 ponderação prevista no mesmo artigo. O presidente do Os Estados-membros são os destinatários da presente deci-
 comité não participará da votação. são.
 Proposta de decisão do Conselho relativa à ajuda financeira da Comunidade para a erradicação de
 peste suína africana na Sardenha
 COM(89) 499 final
 (Apresentada pela Comissão em 30 de Outubro de 1989)
 (89/C 327/09)
 O CONSELHO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o parecer do Parlamento Europeu,
 Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Tendo em conta o parecer do Comité Económico e
 Económica Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 43?, Social,
 Tendo em conta a proposta da Comissão,
 Considerando que a peste suína africana foi registada na
 í1) JO n? L 94 de 28. 4. 1970. p. 13. Sardenha em 1978; que a Itália já beneficiou da ajuda
 (2) JO n? L 255 de 18. 10. 1968, p. 23. financeira da Comunidade no âmbito da Decisão
 ---pagebreak--- 30. 12. 89 Jornal Oficial das Comunidades Europeias N? C 327/55
 80/1097/CEE do Conselho (*), com a última redacção que c) Uma indemnização imediata e adequada dos pro-
 lhe foi dada pelo Regulamento (CEE) n? 3768/85 (2); prietários das explorações cujos suínos foram abati-
 dos nos termos da alínea a);
 Considerando que a presença contínua desta doença consti-
 d) O respeito de um vazio sanitário antes do repovoa-
 tui um obstáculo à livre circulação de suínos vivos, carne
 mento das explorações, sendo a duração deste vazio
 fresca de suíno e alguns produtos à base de carne de
 sanitário de pelo menos um mês após o abate e a
 suíno;
 realização das operações previstas na alínea b), no
 que se refere às explorações com alojamentos fecha-
 Considerando que a erradicação final desta doença constitui
 dos, e de pelo menos três meses no que diz respeito às
 uma condição essencial para a criação, no que diz respeito ao
 outras explorações;
 comércio de suínos vivos e de carne de suíno, do mercado
 interno no sector dos suínos, para o aumento da produtivi- e) O repovoamento progressivo das explorações, atra-
 dade da criação e, em consequência, para a melhoria do nível vés da introdução prévia de suínos «sentinelas» nos
 de vida das pessoas ligadas a este sector; quais a ausência de anticorpos de peste suína africana
 tenha sido controlada antes da entrada nas explora-
 Considerando que a Itália deve apresentar um novo plano ções e um mês após esta;
 para a erradicação da peste suína africana dentro de um
 f) Um controlo serológico contínuo das explorações
 período de cinco anos;
 até ao seu repovoamento completo;
 Considerando que este plano de erradicação deve incluir g) A criação de uma zona de protecção com um raio de,
 medidas que garantam a eficácia da acção empreendida e pelo menos três quilómetros, quando tenha sido
 uma alteração da estratégia; que essas medidas devem poder diagnosticado um caso clínico, como referido no
 se adoptadas e adaptadas à evolução da situação de acordo primeiro travessão da alínea a). Esta zona deve ser
 com um processo que associe estreitamente os Estados-mem- estabelecida por um período mínimo de trinta dias.
 bros e a Comissão; Os suínos não podem deixar as explorações em que
 são mantidos durante os primeiros quinze dias. Entre
 Considerando que é necessário garantir a informação regular os décimo quinto e o trigésimo dia, os suínos não
 dos Estados-membros acerca do desenvolvimento des acções podem deixar a exploração, excepto em caso de
 empreendidas, transporte efectuado sob o controlo directo de
 entidades oficiais para um matadouro com vista ao
 abate imediato. Esse transporte só pode ser autori-
 zado pela autoridade competente depois de o veteri-
 ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO: nário oficial ter efectuado um exame de todos os
 suínos da exploração e confirmado que nenhum
 suíno é suspeito de estar infectado com peste suína
 Artigo 1 ? africana.
 A Itália estabelecerá um novo plano de erradicação da peste 2. Medidas de controlo das explorações de suínos e,
 suína africana na Sardenha. nomeadamente:
 a) Um controlo serológico de amostras representativas
 de todas as explorações de suínos de cada região,
 Artigo 2? com início na província de Nuoro.
 Todavia, aplicam-se nos casos especiais indicados as
 O plano referido no artigo 1? deve prever, para além da seguintes regras:
 indicação do organismo encarregado da aplicação e coorde- — no caso das explorações de reprodução e de
 nação respectivas: multiplicação ou das explorações mistas em ciclo
 fechado, todas as porcas reprodutoras ou as
 1. Medidas de eliminação dos focos de peste suína africana porcas destinadas à reprodução devem ser objec-
 e, nomeadamente: to de uma pesquisa serológica efectuada em
 intervalos regulares,
 a) O abate imediato e a destruição de todos os animais
 da espécie suína das explorações: — no caso das explorações mistas que recebam
 suínos do exterior, se não existir uma separação
 — em que seja diagnosticado um caso clínico de
 nítida entre o sector da reprodução e o sector da
 peste suína africana,
 engorda, todos os suínos da exploração devem
 — que, na sequência de um inquérito epizootiológi- ser sujeitos à pesquisa serológica efectuada em
 co, possam ser consideradas contaminadas. intervalos regulares;
 O abate e a destruição devem ser efectuados de modo b) Uma pesquisa serológica sistemática em todas as
 a evitar qualquer risco de disseminação do vírus; explorações em que um ou mais animais tenham
 apresentado uma reacção positiva no controlo sero-
 b) A limpeza, a desinfecção e a eliminação de insectos e lógico previsto na alínea a) e o prosseguimento dessa
 roedores das explorações após a eliminação dos pesquisa até à detecção e à eliminação de todos os
 suínos; animais positivos;
 0) JO n? L 325 de 1. 12. 1980, p. 8. c) Um inquérito epizootiológico destinado a identificar
 (2) JO n? L 362 de 31. 12. 1985, p. 8. as explorações de origem dos suínos que reagiram
 ---pagebreak--- N? C 327/56 Jornal Oficial das Comunidades Europeias 30. 12. 89
 positivamente ao controlo serológico, ou nas quais estimada em nove milhões de ecus para a duração do período
 possam ter tido contacto, e uma pesquisa serológica previsto no n? 1.
 sistemática dessas explorações;
 d) Uma despistagem serológica (teste de pré-transporte)
 de todos os suínos que foram transportados para Artigo 6?
 multiplicação e engorda;
 1. Desde que o conjunto das acções previstas sejam
 e) O controlo serológico por amostragem dos suínos no aplicadas e estejam em conformidade com o plano aprovado
 momento do seu abate; pela Comissão, nos termos do artigo 3?, as depesas efectua-
 das pela República Italiana,
 f) A eliminação por abate e destruição de todos os
 animais que apresentem uma reacção serológica — nos termos do n? 1, alíneas a), b), c), e), e f) e do n? 2 do
 positiva após as acções previstas nas alíneas a), b), c) artigo 2?,
 e d); — nos termos dos n?s 3 e 4 do artigo 2°,
 g) Uma indemnização imediata e adequada dos pro- são elegíveis para uma ajuda financeira da Comunidade
 prietários dos suínos abatidos e destruídos nos dentro dos limites fixados no artigo 5?
 termos da alínea f);
 h) O controlo laboratorial de amostras provenientes de 2. A Comunidade reembolsará 50 % das despesas referi-
 suínos selvagens abatidos. das no primeiro travessão do n? 1 e 3 0 % das despesas
 referidas no segundo travessão do n? 1.
 3. Medidas de identificação dos suínos e de registos das
 explorações de suínos e nomeadamente: 3. As regras de execução do presente artigo serão adop-
 tadas, na medida do necessário, em conformidade com o
 a) A criação de um sistema de identifição de todos os processo estatuído no artigo 9?
 suínos da Sardenha, de forma a que possa ser
 determinada, em qualquer momento, a região e a
 exploração de origem; Artigo 7?
 b) O registo de todas as explorações envolvidas na
 suinicultura na Sardenha, especificando o tipo de 1. Os pedidos de pagamento serão relativos às despesas
 produção, a dimensão do efectivo, as entradas de efectuadas pela Itália durante o ano civil e serão apresentados
 suínos na exploração e a sua origem, e a saída de à Comissão antes de 1 de Julho do ano seguinte.
 suínos e o seu destino.
 2. A Comissão tomará uma decisão sobre a ajuda após
 4. Medidas para a construção de instalações destinadas ao consulta do comité referido no artigo 9?
 controlo sanitário, identificação e sangria de suínos
 mantidos sobretudo em áreas de pastoreio livre. 3. As regras de execução do presente artigo serão adop-
 tadas em conformidade com o processo estatuído no arti-
 go 9?
 Artigo 3?
 A Comissão examinará o plano elaborado pelas autoridades Artigo 8?
 italianas, a fim de determinar se este satisfaz as condições
 para a sua aprovação ou se deve ser alterado. O plano, Aplicàm-se mutatis mutandis os artigos 8? e 9? do Regula-
 incluindo quaisquer alterações, deve ser aprovado em con- mento (CEE) n? 729/70 (*).
 formidade com o processo estatuído no artigo 9°
 Artigo 9?
 Artigo 4?
 1. A Comissão é assistida pelo Comité Veterinário Per-
 A acção prevista pela presente decisão é elegível para uma manente, a seguir denominado «comité», criado pela Deci-
 ajuda financeira da Comunidade. são 68/361/CEE (2).
 2. No caso de ser feita referência ao procedimento
 definido no presente artigo, o presidente apresenta o assunto
 Artigo 5? ao comité, quer por sua própria iniciativa quer a pedido de
 um Estado-membro.
 1. A participação financeira da Comunidade será conce-
 dida para um período de cinco anos a contar da data fixada 3. O representante da Comissão submeterá à apreciação
 pela Comissão na sua decisão de aprovação do plano referido do comité um projecto dç medidas a tomar. O comité emitirá
 no artigo 1? o seu parecer sobre esse projecto num prazo que o
 2. A participação previsional a cargo do orçamento da (*.) JO n? L 94 de 28. 4. 1970, p. 13.
 Comunidade a título das despesas no domínio agrícola é (2) JO n? L 255 de 18. 10. 1968, p. 23.
 ---pagebreak--- 30. 12. 89 Jornal Oficial das Comunidades Europeias N? C 327/57
 presidente pode fixar em função da urgência da questão em Artigo 10?
 causa. O parecer é emitido por maioria nos termos previstos
 no n? 2 do artigo 148? do Tratado, para a adopção das 1. A Comissão efectuará regularmente controlos no local,
 decisões que o Conselho é chamado a tomar sob proposta da a fim de assegurar que o plano de erradicação está a ser
 Comissão. Nas votações no seio do comité, os votos dos aplicado.
 representantes dos Estados-membros estão sujeitos à ponde-
 ração prevista no mesmo artigo. O presidente não participa A Comissão informará regularmente os Estados-membros
 na votação. acerca da evolução deste, pelo menos uma vez por ano, no
 seio do comité, à luz das informações recebidas das autori-
 dades italianas, que enviarão à Comissão um relatório, bem
 4. Se as medidas forem conformes ao parecer emitido pelo como os pedidos de pagamento e quaisquer documentos
 comité, a Comissão adoptá-las-á. informativos apresentados por peritos que, actuando por
 conta da Comunidade e designados pela Comissão, tenham
 efectuado visitas no local.
 5. Se as medidas projectadas não forem conformes com o
 parecer do comité, ou na ausência de parecer, a Comissão 2. Se no decurso da respectiva execução se verificar que é
 submeterá sem demora ao Conselho uma proposta relativa às necessário alterar o plano de erradicação, será tomada uma
 medidas a tomar. O Conselho delibera por maioria qualifi- nova decisão de aprovação em conformidade com o processo
 cada. estatuído no artigo 9?
 Se, no termo de um prazo de três meses a contar da data em
 que o assunto foi submetido à apreciação do Conselho, este Artigo 11?
 ainda não tiver deliberado, a Comissão adoptará as medidas
 propostas. A República Italiana é a destinatária da presente decisão.
 Proposta de regulamento (CEE) do Conselho relativo às condições de polícia sanitária que regem na
 Comunidade a colocação no mercado dos roedores
 COM(89) 500 final
 (Apresentada pela Comissão em 30 de Outbro de 1989)
 (89/C 327/10)
 O CONSELHO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, agrícolas; que a mesma constitui uma fonte de rendimentos
 para uma parte da população agrícola;
 Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade
 Económica Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 43?,
 Considerando que, a fim de incentivar o comércio intraco-
 munitário de roedores, convém eliminar as disparidades
 Tendo em conta a proposta da Comissão,
 existentes nos Estados-membros em matéria de polícia
 sanitária;
 Tendo em conta o parecer do Parlamento Europeu,
 Tendo em conta o parecer do Comité Económico e Considerando que, para serem colocados no mercado, os
 Social, roedores devem corresponder a determinadas exigências de
 polícia sanitária, a fim de evitar a propagação de doenças
 Considerando que, enquanto animais vivos, os roedores, contagiosas;
 nomeadamente os coelhos, lebres, ratos e ratazanas, estão
 incluídos na lista dos produtos enumerados no anexo II do
 Tratado CEE; Considerando que, no que diz respeito à organização e aos
 seguimentos a dar aos controlos a efectuar pelo Estado-mem-
 bro de destino e às medidas de protecção a executar, é
 Considerando que, a fim de assegurar um desenvolvimento
 conveniente ter como referência as regras gerais previstas
 racional da produção do roedores e aumentar, assim, a
 pelo regulamento (CEE) do Conselho relativo aos controlos
 produtividade desse sector, é oportuno fixar, a nível comu-
 veterinários no comércio intracomunitário na perspectiva da
 nitário, regras relativas à colocação no mercado dos roedores
 realização do mercado interno;
 na Comunidade;
 Considerando que a criação dos roedores, em especial dos Considerando que é conveniente prever a possibilidade de a
 coelhos, se integra geralmente no âmbito das actividades Comissão realizar controlos autónomos,


text:
13 . 12. 73 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften Nr. L 343 /5
 BESCHLUSS DES RATES
 vom 15 . Oktober 1973
 über den Abschluß des Abkommens zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft
 und der Republik Mali über die Lieferung von Mais und Hartweizen im Rahmen der
 Nahrungsmittelhilfe
 (73/378/EWG)
 DER RAT DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN —
 gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft,
 insbesondere auf die Artikel 113 , 114 und 228 ,
 auf Empfehlung der Kommission,
 in Erwägung nachstehender Gründe :
 Die Europäische Wirtschaftsgemeinschaft hat eine Erklärung über die vorläufige An
 wendung des Nahrungsmittelhilfe-Übereinkommens von 1971 hinterlegt, das seit dem
 1 . Juli 1971 gilt.
 Die Republik Mali hat mit Schreiben vom 18 . Dezember 1972 einen Antrag auf
 Nahrungsmittelhilfe gestellt.
 Angesichts der Lage Malis auf dem Gebiet der Getreideversorgung ist es angebracht,
 diesem Land im Rahmen des Nahrungsmittelhilfeprogramms der Gemeinschaft für
 1972/ 1973 unentgeltlich 15 000 Tonnen Mais und 5 000 Tonnen Hartweizen zu lie
 fern —
 BESCHLIESST :
 Artikel 1
 Das Abkommen zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik
 Mali über die Lieferung von Mais und Hartweizen im Rahmen der Nahrungsmittelhilfe,
 dessen Wortlaut diesem Beschluß beigefügt ist, wird im Namen der Gemeinschaft
 geschlossen .
 Artikel 2
 Der Präsident des Rates wird ermächtigt, die zur Unterzeichnung des Abkommens
 befugten Personen zu bestellen und ihnen die Vollmachten zu übertragen, die erforder
 lich sind, um für die Gemeinschaft verbindlich zu handeln .
 Geschehen zu Luxemburg am 15 . Oktober 1973 .
 Im Namen des Rates
 Der Präsident
 I. N0RGAARD


type: wikipedia

text:
Yann Alain Kermorgant (born 8 November 1981) is a French former professional footballer who last played as a striker for French Championnat National 2 side Vannes OC.
 Club career
 Early career
 Born in Vannes, Brittany, Kermorgant began his career with the Stade Rennais Youth Academy, but aged 14 he was the victim of leukemia, and his career was halted for four years. He was signed for Vannes after initially playing at district-level but impressed the manager on trial. He spent two seasons at Vannes before joining Châtellerault for the 2004–05 season. He scored an impressive 14 league goals and was consequently signed by Grenoble. After two full seasons with Grenoble having scored 16 goals, he signed for Stade Reims in the summer of 2007. When new manager Luis Fernandez took charge in January 2009, he made Kermorgant the captain. He finished the season with a total of nine goals and nine assists.
 Leicester City
 Kermorgant became a free agent after leaving Stade Reims at the end of the 2008–09 season. He entered talks with Championship team Leicester City in July 2009, and was given a trial by the club. Kermorgant was given a second trial after impressing in his initial display.
 On 24 August 2009, Leicester signed Kermorgant on a short-term contract until January 2010, beating French club Stade Malherbe Caen for his signature. He made his debut a day later as a 79th minute substitute in a 2–1 League Cup defeat to Preston North End. On 17 December, Kermorgant signed a two-and-a-half-year deal with Leicester, which would last until the end of June 2012. He made his first assist in a 2–1 FA Cup win over Swansea on 2 January 2010.
 Feeling the pressure of expectations since arriving, Kermorgant admitted at the end of January that he was still adjusting to life in England. He finally scored his first competitive goal for Leicester, in his 23rd game, in a 2–0 win over Middlesbrough on 2 May 2010. Kermorgant missed a penalty kick in a 4–3 defeat on penalties to Cardiff City in the Championship play-offs semi-final second leg on 12 May 2010. Kermorgant chipped his penalty, which was easily saved by Cardiff keeper David Marshall.
 On 23 July 2010, Kermorgant signed for Ligue 1 club AC Arles-Avignon on loan for the rest of the 2010–11 season. He was told he was free to look for a new club on his return to Leicester in August 2011.
 Charlton Athletic
 On 13 September 2011, Kermorgant signed a two-year contract at Charlton Athletic, linking back up with his former first team coach at Leicester, Chris Powell. On 27 September 2011, he scored his first goal for the club in the away 1–1 draw with MK Dons. He then continued as the preferred striker to partner Bradley Wright-Phillips, and his aerial ability and consistent performances attracted interest from Celtic in January 2012. Kermorgant won the League 1 title with Charlton Athletic on 5 May 2012, rounding off the season with a goal from an acute angle in a 3–2 victory against Hartlepool.
 On 25 July 2012, Kermorgant signed a new contract with Charlton Athletic, keeping him at the club until at least 2014 with an option for a further 12 months. He scored his first Championship goal for them against his former club Leicester in a 2–1 win at The Valley. He repeated this feat, scoring in the reverse fixture at the King Power Stadium in a win by the same score. Kermorgant finished the season with a double against Bristol City, finishing the year as joint top goalscorer shared with Johnnie Jackson with 12 league goals.
 Kermorgant scored his first goal of the 2013–14 season on the first day, with an acrobatic goal against Bournemouth. He once again scored against Leicester along with fellow former Fox Michael Morrison in another 2–1 home win.
 Bournemouth
 On transfer deadline day 31 January 2014, Kermorgant signed for Bournemouth on a two-and-a-half-year deal for an undisclosed fee. He made his debut as a second-half substitute against former club Leicester City. On 1 March 2014, Kermorgant celebrated his full debut for Bournemouth by scoring his first goal for the club and his first ever hat-trick in a 5–0 win against Doncaster Rovers.
 In Kermorgant's first full season at Dean Court he helped them claim the Championship title winning promotion to the Premier League for the first time in the club's history. Kermorgant scored 17 goals in all competitions and was nominated for the Championship goal of the season award for a bicycle kick in the 2–2 draw against Ipswich Town.
 Reading
 On 20 January 2016, Kermorgant signed a one-and-a-half-year deal with Reading.
 On 2 January 2017, Kermorgant scored twice in Reading's 3–2 away win over Bristol City, including the 93rd-minute winner, with Reading being 2–0 down in the 70th minute.
 On 10 February 2017, Kermorgant signed a new one-year extension to his contract, keeping him at Reading until the summer of 2018. On 1 November 2017, Reading announced that Kermorgant had put off his retirement plans at the end of the season to sign with the club a new contract covering the summer of 2019.
 Reading announced on 10 July 2018 that Kermorgant's last year of his contract had been terminated by mutual consent.
 Return to France
 After training with Vannes OC since the start of the 2018–19 season, Kermorgant signed a contract with the French side Championnat National 2 on 2 October 2018.
 He announced his retirement on 22 April 2020.
 International career
 Kermorgant was included in the Brittany national football team for the friendly match against FIFA member Mali on 28 May 2013. He was a 62nd-minute substitute and scored the only goal nine minutes later.
 Career statistics
 References
 External links
 1981 births
 Living people
 French footballers
 French expatriate footballers
 Expatriate footballers in England
 Association football forwards
 Vannes OC players
 SO Châtellerault players
 Grenoble Foot 38 players
 Stade de Reims players
 Leicester City F.C. players
 AC Arlésien players
 Charlton Athletic F.C. players
 AFC Bournemouth players
 Reading F.C. players
 Premier League players
 Ligue 1 players
 Ligue 2 players
 English Football League players
 Sportspeople from Vannes
 Footballers from Brittany
 French expatriate sportspeople in England


text:
 16.5.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 198/10
 Breithiúnas na Cúirte Breithiúnais (an tOchtú Dlísheomra) an 24 Márta 2022 – an Coimisiún Eorpach v Éire
 (Cás C-125/21) (1)
 (Imeachtaí mar gheall ar mhainneachtain in oibleagáid a chomhlíonadh - Comhar breithiúnach in ábhair choiriúla - Aitheantas frithpháirteach a thabhairt do bhreithiúnais in ábhair choiriúla lena bhforchuirtear pianbhreitheanna coimeádta nó bearta a bhaineann le cailleadh saoirse chun iad a fhorfheidhmiú san Aontas Eorpach - Cinneadh Réime 2008/909/CGB - Mainneachtain na bearta is gá a ghlacadh chun an Cinneadh Réime a chomhlíonadh - Mainneachtain cumarsáide leis an gCoimisiún Eorpach)
 (2022/C 198/15)
 Teanga an cháis: an Béarla
 Páirtithe
 Iarratasóir: an Coimisiún Eorpach (ionadaithe: J. Tomkin agus S. Grünheid, i gcáil Gníomhairí)
 Cosantóir: Éire (ionadaithe: M. Browne, M. Lane agus J. Quaney, i gcáil Gníomhairí, le cúnamh ó M. Gray, abhcóide sinsir)
 An chuid oibríochtúil
 1)
 Toisc nár glacadh, laistigh den teorainn ama, na forálacha reachtaíochta, rialúcháin nó riaracháin is gá chun Cinneadh Réime 2008/909/CGB ón gComhairle an 27 Samhain 2008, maidir le prionsabal an aitheantais fhrithpháirtigh a chur i bhfeidhm ar bhreithiúnais in ábhair choiriúla lena bhforchuirtear pianbhreitheanna coimeádta nó bearta a bhaineann le cailleadh saoirse chun iad a fhorfheidhmiú san Aontas Eorpach a chomhlíonadh, agus toisc nár chuir sí téacs na bhforálacha sin in iúl don Choimisiún Eorpach, theip ar Éirinn na hoibleagáidí atá uirthi faoi Airteagal 29(1) agus (2) den Chinneadh-Réime sin a chomhlíonadh.
 2)
 Ordaítear d’Éirinn na costais a íoc.
 (1) IO C 148, 26.04.2021