text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,10.9.2015
 COM(2015) 426 final
 2015/0190(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS,
 millega määratakse kindlaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni TRIPS-nõukogus ja peanõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses vähim arenenud liikmesmaade taotlusega pikendada intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli 66 lõike 1 kohast üleminekuperioodi seoses teatavate ravimeid puudutavate kohustustega ja teha erand kõnealuse lepingu artikli 70 lõigetest 8 ja 9 tulenevatest kohustustest
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Käesoleva ettepaneku eesmärk on võimaldada Euroopa Liidul ühineda Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) konsensusega kahe otsuse vastuvõtmise küsimuses.
 Esimese otsusega pikendatakse vähim arenenud riikide suhtes kehtivat üleminekuperioodi intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS) artikli 66 lõike 1 kohaselt seoses teatavate ravimeid puudutavate kohustustega niikaua, kui need riigid on jätkuvalt vähim arenenud riigid.
 Teise otsusega tehakse vähim arenenud riikidele erand nimetatud lepingu artikli 70 lõigetes 8 ja 9 sätestatud ravimeid käsitlevatest kohustustest niikaua, kui need riigid on jätkuvalt vähim arenenud riigid.
 Pikendamise ja erandi kehtivusaeg lõppeb 1. jaanuaril 2016. 23. veebruaril 2015 taotles Bangladesh vähim arenenud liikmesmaade rühma nimel TRIPS-lepingu artikli 66 lõikes 1 ette nähtud üleminekuperioodi pikendamist määramata ajaks ja erandi tegemist määramata ajaks artikli 70 lõigetest 8 ja 9 tulenevatest ravimeid käsitlevatest kohustustest niikaua, kui kõnealused riigid on jätkuvalt vähim arenenud riigid.
 Ettepanekuga nähakse ette, et nõukogu volitab komisjoni võtma Euroopa Liidu nimel WTOs seisukoha, mille kohaselt EL toetab konsensust, mis saavutatakse nimetatud otsuste suhtes.
 •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega
 Algatus on täielikult kooskõlas poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega. Sarnaseid otsuseid on võetud vastu ka varem.
 Euroopa Liit toetas 14. novembri 2001. aasta TRIPS-lepingut ja rahvatervist käsitlevat Doha deklaratsiooni, milles lepiti kokku, et vähim arenenud liikmesmaad ei ole ravimite osas kohustatud rakendama või kohaldama TRIPS-lepingu II jao 5. ja 7. osa ega jõustama neis punktides sätestatud õigusi kuni 1. jaanuarini 2016. See ei piira kõnealuste liikmesmaade õigust taotleda vastavalt TRIPS-lepingu artikli 66 lõikes 1 sätestatule üleminekuperioodi edasist pikendamist. TRIPS-nõukogule tehti ülesandeks võtta vajalikud meetmed, et jõustada TRIPS-lepingu artikli 66 lõike 1 alusel eespool kirjeldatu (WTO dokument WT/MIN (01)/DEC/2).
 Euroopa Liit toetas ka TRIPS-nõukogu 27. juuni 2002. aasta TRIPS-lepingu artikli 66 lõike 1 kohast otsust, millega pikendati üleminekuperioodi, mille jooksul vähim arenenud riigid ei ole kuni 1. jaanuarini 2016 kohustatud andma ravimitele patendikaitset (WTO dokument IP/C/25).
 Lisaks toetas Euroopa Liit WTO peanõukogu 8. juulil 2002 tehtud otsust, millega vabastati vähim arenenud riigid kuni 1. jaanuarini 2016 TRIPS-lepingu artikli 70 lõikes 9 sätestatud turustamise ainuõiguste andmisest (WTO dokument WT/L/478).
 Euroopa Liit toetas ka WTO liikmete poolt 11. juunil 2013 heaks kiidetud üldise üleminekuperioodi pikendamist, mis võimaldab vähim arenenud riikidel kohaldada TRIPS-lepingu sätteid kuni 1. juulini 2021 (WTO dokument IP/C/64).
 •Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega
 Algatus on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu tegevuspõhimõtetega. See on kooskõlas komisjoni ülemaailmset tervishoidu käsitlevas teatises määratletud ELi ülemaailmse tervishoiu poliitikaga ja eesmärgiga tagada esmaste ravimite kättesaadavus ja taskukohasus vastavalt Doha deklaratsioonile (COM (2010) 128)
 1
 . Algatus on kooskõlas ka muude meetmetega, et soodustada kõigi juurdepääsu ravimitele (vt ELi 2013. aasta aruanne poliitikavaldkondade arengusidususe kohta (SWD (2013) 456 (final)).
 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 •Õiguslik alus
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud, et nõukogu võtab komisjoni või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega määratakse kindlaks rahvusvahelise lepingu alusel loodud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega otsus.
 Üleminekuperioodi pikendamine ja erandi tegemine kuuluvad kõnealuse sätte kohaldamisalasse, kuna otsused tehakse organites (WTO TRIPS-nõukogu ja peanõukogu), mis on loodud liidu õigusi ja kohustusi mõjutavate rahvusvahelise lepinguga.
 Üleminekuperioodi kavandatav pikendamine ja erandi tegemine on seotud ühise kaubanduspoliitika (ELi toimimise lepingu artikkel 207) kohaldamisalasse kuuluvate küsimustega ja eelkõige TRIPS-lepingust tulenevate kohustustega.
 •Proportsionaalsus
 Poliitikavalik on proportsionaalne, kuna kumbki WTO tasandil kavandatud otsus ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik, et ühineda Maailma Kaubandusorganisatsioonis konsensusega, mis käsitleb vähim arenenud liikmesmaade taotlust. Poliitikavalik, mille kohaselt seda taotlust toetatakse, on kooskõlas poliitikaga, millega liit sidus end 14. novembri 2001. aasta TRIPS-lepingut ja rahvatervist käsitlevas Doha deklaratsioonis.
 •Vahendi valik
 Kuna mõlemad otsused tehakse WTO tasandil, on nõukogu otsus asjakohane vahend.
 3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMINE JA MÕJUHINNANGUD
 •Järelhindamised / kehtivate õigusaktide toimivuskontroll
 Ei kohaldata.
 •Konsulteerimine sidusrühmadega
 Ei kohaldata.
 •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 Ei kohaldata.
 •Mõju hindamine
 Mõju hindamist ei korraldatud, kuna kõnealuse kahe WTO tasandil võetava otsusega rakendatakse kehtivat poliitikat, millega liit end sidus 14. novembri 2001. aasta TRIPS-lepingut ja rahvatervist käsitlevas Doha deklaratsioonis.
 •Põhiõigused
 Need kaks WTO tasandil tehtavat otsust annavad vähim arenenud liikmesmaadele võimaluse ise valida, kuidas kõige paremini kasutada oma õigust kaitsta rahva tervist ja soodustada eelkõige kõigi juurdepääsu ravimitele.
 4.MÕJU EELARVELE
 Ettepanek ei mõjuta eelarvet, välja arvatud personal ja haldusvahendid, mida on vaja, et toetada nende kahe otsuse vastuvõtmist WTO tasandil.
 5.MUU TEAVE
 •Rakenduskavad ning järelevalve-, hindamis- ja aruandluskord
 Eraldi järelevalve ei ole vajalik, välja arvatud üldine järelevalve, et tagada, et WTO liikmed täidavad WTO raames võetud kohustusi.
 2015/0190 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS,
 millega määratakse kindlaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni TRIPS-nõukogus ja peanõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses vähim arenenud liikmesmaade taotlusega pikendada intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli 66 lõike 1 kohast üleminekuperioodi seoses teatavate ravimeid puudutavate kohustustega ja teha erand kõnealuse lepingu artikli 70 lõigetest 8 ja 9 tulenevatest kohustustest
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut (edaspidi „TRIPS-leping”) ja rahvatervist käsitlevas Doha deklaratsioonis märgiti, et TRIPS-lepingu artikli 66 lõikes 1 ette nähtud pikendamine ei piira vähim arenenud liikmesmaade õigust taotleda üleminekuperioodi edasist pikendamist.
 (2)Vastavalt TRIPS-lepingu artikli 66 lõikele 1 pikendab TRIPS-nõukogu kõnealust üleminekuperioodi vähim arenenud liikmesmaa nõuetekohaselt motiveeritud taotluse korral.
 (3)Kooskõlas TRIPS-lepingut ja rahvatervist käsitleva Doha deklaratsiooni lõike 7 ja TRIPS-lepingu artikli 66 lõikega 1 pikendas TRIPS-nõukogu 27. juuni 2002. aasta otsusega üleminekuperioodi, mille jooksul vähim arenenud riigid ei ole kohustatud kuni 1. jaanuarini 2016 andma ravimitele patendikaitset
 2
 .
 (4)8. juulil 2002 võttis Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO”) peanõukogu vastu küsimusega tihedalt seotud otsuse, millega vabastati vähim arenenud riigid kuni 1. jaanuarini 2016 TRIPS-lepingu artikli 70 lõikes 9 sätestatud turustamise ainuõiguste andmisest
 3
 .
 (5)23. veebruaril 2015 taotles Bangladesh vähim arenenud liikmesmaade rühma nimel TRIPS-lepingu artikli 66 lõikes 1 ette nähtud üleminekuperioodi pikendamist määramata ajaks ja erandi tegemist määramata ajaks nimetatud lepingu artikli 70 lõigetest 8 ja 9 tulenevatest kohustustest
 4
 niikaua, kui kõnealused riigid on jätkuvalt vähim arenenud riigid.
 (6)Kuna alates 2002. aastast kohaldatakse ravimitega seotud intellektuaalomandi õiguste suhtes eraldi erandit, on asjakohane, et liit nõustuks selle pikendamisega, et mitte takistada vähim arenenud liikmesmaade juurdepääsu ravimitele.
 (7)Kuna paljud WTO liikmed on valmis andma kõnealuse pikendamise ja erandi määramata ajaks, peaks liit ühinema konsensusega, mis on kooskõlas tema jätkuva toetusega TRIPS-lepingut ja rahvatervist käsitleva Doha deklaratsiooniga. Kui aga WTO liikmed siiski otsustavad uue ajutise pikendamise ja uue ajutise erandi kasuks, peaks ka liit sellega nõustuma.
 (8)Seepärast on asjakohane määrata kindlaks WTO TRIPS-nõukogus ja peanõukogus liidu nimel võetav seisukoht seoses vähim arenenud liikmesmaade taotlusega pikendada TRIPS-lepingu artikli 66 lõike 1 kohast üleminekuperioodi seoses teatavate ravimeid puudutavate kohustustega ja teha erand kõnealuse lepingu artikli 70 lõigetest 8 ja 9 tulenevatest kohustustest,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Maailma Kaubandusorganisatsiooni intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide nõukogus ja peanõukogus liidu nimel võetav seisukoht on järgmine:
 (a)nõustuda taotlusega pikendada vähim arenenud riikide suhtes kehtivat üleminekuperioodi vastavalt intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (edaspidi „TRIPS-leping”) artikli 66 lõikele 1 seoses teatavate ravimeid puudutavate kohustustega;
 (b)nõustuda taotlusega teha vähim arenenud riikidele erand TRIPS-lepingu artikli 70 lõigetes 8 ja 9 sätestatud kohustustest;
 (c)nõustuda ettepanekuga, mille kohaselt punktis a osutatud pikendamist või punktis b osutatud erandit või mõlemat kohaldatakse niikaua, kui iga Maailma Kaubandusorganisatsiooni vähim arenenud riik kuulub endiselt vähim arenenud riikide hulka;
 (d)nõustuda alternatiivina punktile c ettepanekuga ajutise pikendamise või ajutise erandi või mõlema kohta, kui ka teised Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmed ettepanekuga nõustuvad.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 http://ec.europa.eu/health/eu_world/global_health/index_en.htm
 (2)
 WTO dokument IP/C/25.
 (3)
 WTO dokument WT/L/478.
 (4)
 WTO dokument IP/C/605.


type: wikipedia

text:
John Berkey (Edgeley, 13 de agosto de 1932 – Excelsior, 29 de abril de 2008) foi um ilustrador e pintor norte-americano, notório por seus trabalhos realizados para obras de ficção científica.
 Algumas de suas artes incluem os pôsteres originais da primeira trilogia de Star Wars e o pôster do remake de King Kong. John produziu várias artes para a ficção científica e fantasia espacial, com imagens de naves e estações espaciais. É considerado um dos grandes artistas na história da arte de ficção científica.
 Biografia
 John nasceu em Edgeley, na Dakota do Norte, em 1932, mas passou boa parte da infância na cidade de Aberdeen, na Dakota do Sul. Aos seis anos, sua família se mudou para St. Joseph, em Montana e, finalmente, para Excelsior, em Minnesota. Em 1950, ele se formou no ensino médio e ingressou na Minneapolis School of Art.
 Carreira
 Na década de 1960, depois de trabalhar por oito anos na Brown & Bigelow, uma agência de propaganda em Minnesota, John começou a trabalhar como artista freelancer. Pintou artes para calendários, além de criar cenas histórias da expansão para o oeste pelos pioneiros através da construção de estradas e ferrovias.
 John fez arte para várias capas de revistas como a Popular Mechanics, Omni, Science Fiction Age, Discover, TV Guide e National Geographic. O sucesso de suas capas de ficção científica elevou seu nome no meio e ele fez várias artes para trabalhos de Isaac Asimov, Ben Bova, Philip K. Dick, Robert Heinlein, Glen Cook, entre outros. A capa de As Cavernas de Aço, de Asimov, lançado em 1972, é de sua autoria.
 Morte
 John morreu em 29 de abril de 2008, em sua casa em Excelsior, aos 75 anos, devido à uma insuficiência cardíaca. Deixou a esposa Damaris, com quem foi casado por 52 anos, e três filhos, Brian, Kevin e John. Sua filha Sharon faleceu em 1997.
 Livros
 FRANK, Jane. The Art of John Berkey, Londres: Paper Tiger, 2003.
 Ligações externas
 Ilustradores dos Estados Unidos
 Naturais da Dakota do Norte
 Artistas dos Estados Unidos


text:
Światowe Stowarzyszenie Wisznuickie (ang. World Vaishnava Association) – organizacja założona w 1994 roku we Vrindavanie przez 28 sannjasinów będących przedstawicielami 17 organizacji wisznuickich.
 Światowe Stowarzyszenie Wisznuickie deklaruje działania na rzecz jedności wszystkich wisznuitów i wspomaganie działalności misyjnej na Zachodzie. Skupia grupy wywodzące się od Bhaktisiddhanty Sarasvatiego Thakura oraz jego uczniów Bhakti Rakśak Śridhara i Bhaktivedanty Swamiego (z wyjątkiem Międzynarodowego Towarzystwa Świadomości Kryszny).
 Linki zewnętrzne
 Strona World Vaisnava Association
 polska Strona World Vaisnava Association
 Wisznuizm
 Organizacje hinduistyczne


type: other

text:
⭐Här kommer klubbstyrelsens förslag till nya rasspecifika avelsstrategier inför Goldenfullmäktige 2011.
 Download "Här kommer klubbstyrelsens förslag till nya rasspecifika avelsstrategier inför Goldenfullmäktige 2011."
 1 2 Här kommer klubbstyrelsens förslag till nya rasspecifika avelsstrategier inför Goldenfullmäktige RAS är en benämningen på ett större dokument som består av olika delar. Dels den korta sammanfattningen på nästkommande sidor, bakgrund, rasens historia, utvärderingsmaterial från 2009, frågeställningar i den remiss som skickades ut 2010 och ett antal bilagor. Tanken är, att avsnittet med avelspolicy och avelsstrategi ska vara ett lättillgängligligt dokument att användas i vardagslag. På hemsidan kommer dokumenten att presenteras separat, med fördjupningsmaterialet som bilagor. Allt material kommer att finnas tillgängligt för nedladdning i PDF-format. Brevet som är riktat till uppfödare och hanhundsägare kommer att distribueras till dessa målgrupper, men även finnas på hemsidan. En sista komplettering kommer att göras på Goldenfullmäktige. Ett brev med information till klubbens sektioner om hur dessa på bästa sätt kan hjälpa till i arbetet med att uppnå målen i RAS. Detta brev kommer att färdigställas i samarbete med sektionernas representanter på sektionsdagarna Inledningen kallad GRK:s uppföljning av RAS 2010 är formulerat som om fullmäktigemötet redan har varit, för att spegla hur det kommer att lyda när RAS-dokumentet senare skickas in till SKK för att fastställas. Sidnumrering kommer att finnas i det slutgiltiga dokumentet.3 INNEHÅLL Bakgrund & rasens historia GRK:s uppföljning av ras Avelspolicy & avelsstrategi Långsiktiga mål Kortsiktiga mål: - Jakt/funktion - Mentalitet - Hälsa - Avelsstruktur - Exteriör Brev till uppfödare och hanhundsägare Kartläggning och utvärdering Utvärdering av RAS - Övergripande strategier - Mentalitet - Hälsa - Avelsstruktur - Jakt/funktion - Exteriör Referenser4 Bakgrund På Svenska Kennelklubbens kennelfullmäktige 2001 fattades beslut om att det för varje hundras ska finnas en rasspecifik avelsstrategi, fortsättningsvis kallad RAS. Hundar och hundavel är numera utsatta för granskning från många håll. År 1987 presenterade Europarådet en konvention om hållandet av sällskapsdjur. Här påpekades bl.a. vikten av en sund och genetiskt hållbar avel, d.v.s. en avel som inte leder till defekta eller sjuka djur och som bygger på långsiktighet. Allra viktigast är att landets uppfödare själva har intentionen att föda upp sunda hundar med rastypiska egenskaper. Vid klubbmötet 2004 godkände Golden retrieverklubben förslaget till RAS som sedan fastställdes av Svenska Kennelklubben. Detta innebär att vi sedan dess har tillgång till en avelsstrategi som stöd i avelsarbetet. Avelspolicy och avelsstrategi Vad är vad? Avelspolicyn innehåller både de långsiktiga målen, som beskriver vår vision, vart vi vill nå i framtiden och de kortsiktiga och mer konkreta mål som vi vill uppnå de kommande fem åren. I avelspolicyn finns även en beskrivning över läget i rasen vad gäller mentalitet, jaktlig funktion, hälsa, avelsstruktur och exteriör. Avelsstrategin beskriver hur och vad vi ska göra för att uppfylla de mål som framgår av policyn. RAS vems ansvar? Det fastslås i SKKs grundregler ( 2 Avelsetik) att varje ägare som upplåter sin hund till avel ska vara väl förtrogen med RAS. Ansvaret för rasens framtid ligger alltid ytterst hos den enskilda uppfödaren och ägaren till avelshunden. För att kunna fatta relevanta beslut behöver dock den enskilda uppfödaren både allmänna kunskaper om avel och tillgång till fakta kring såväl den egna tiken som den tilltänkta avelshanen. Detta behövs för att den kull som planeras ska ge golden retrievers som ligger så nära som möjligt både de övergripande målen angivna i avelspolicyn och de personliga avelsmålen. Golden retrieverklubben har som ett övergripande mål att väcka intresse för och främja avel av mentalt och fysiskt sunda, jaktligt och exteriört fullgoda golden retrievers. Vår ras utveckling och framtid grundar sig på uppfödarnas val av avelsdjur och aveln måste vara målinriktad, långsiktig och hållbar så att den inte leder till brister avseende hälsa, exteriör, mentalitet eller funktion. En förutsättning för detta är att vi inte tömmer rasen på genetisk variation. Rasens historia Golden retrievern kommer från gränstrakterna mellan England och Skottland och dess ursprung kan dateras till den senare delen av 1800-talet. Rasen har tillkommit genom linjeavel på gula retriever och tweed water spaniel. Aveln har syftat till att skapa en ras med en utpräglad apporterings- och arbetslust, lyhördhet och intelligens samt följsamhet och vänlighet. Dessa egenskaper har säkert bidragit till att rasen rönt sådan stor popularitet som familjehund. Utdrag ur rasstandarden: Helhetsintryck: Golden retrievern ska vara symmetriskt byggd, välbalanserad, kraftfull och aktiv med fria flytande rörelser. Den skall utstråla sundhet och ha ett vänligt uttryck. Golden retrievern skall vara följsam, intelligent med en medfödd arbetsförmåga. Vidare skall den ha självförtroende, vara tillgiven och vänlig.5 GRK:s Uppföljning av RAS 2010 Uppföljningen startade med en RAS/Uppfödarkonferens oktober Då träffades ett 90-tal medlemmar i två dagar, då vi gick igenom RAS-dokumentet från början till slut kopplat med föreläsningar inom alla områden där vi har kortsiktiga mål. En uppföljning av hälsoenkäten från 2003 gjordes under Resultatet sammanställdes av veterinär Eva Swanberg under 2009 och fanns därefter med som underlag vid kartläggningen av nuläget i rasen. Vid Goldenfullmäktige 2009 konstaterades att klubbstyrelsen inte hinner göra en uppföljning av RAS inom de fem år som planerats och fullmäktige godkände att den flyttades fram två år. En tidsplan lades därefter och hösten 2009 påbörjades kartläggningen. som genomfördes av Kjell Svensson och Lena Widebäck på uppdrag av och i samverkan med klubbstyrelsen. Kartläggningen följer en mall, där en rad frågor har besvarats under de olika områdena mentalitet, avelsstruktur, hälsa, jakt, exteriör och övergripande strategier. De frågor som besvaras är:. Hur långt mot målet har vi nått? Vad är gjort? Har alla strategier genomförts? Har det vi gjort gett det resultat som vi förväntat? Behövs nya kortsiktiga mål? Kartläggningen tillsammans med frågeställningen skickades ut på remiss till klubbens 17 sektioner. Alla sektioner uppmanades att anordna uppfödarträffar för att diskutera materialet. Allt material inkl. bilagor publicerades på klubbens webbplats. För att underlätta diskussionerna i sektionerna lämnades en rad förslag på frågor, som var intressanta att ta upp, förutom de frågor som ingår i själva kartläggningen: Har det vi gjort gett det resultat som vi förväntat? Behövs nya kortsiktiga mål? Behövs nya målsättningar? Förslag på frågor att diskutera: Avelsstruktur: Hur ska man göra för att öka intresset för uppfödarträffar i sektionerna? Vad kan man göra för att undvika att en hanhund får för många barnbarn? Vad kan man göra för att undvika att en ung hanhund används för flitigt i avel, innan hans avkommor blivit tillräckligt gamla för att utvärderas? Exteriör: Hur kan man utveckla klubbens dialog med exteriördomarna? Hur kan man öka exteriördomarnas förståelse för de olika familjetypsvariationer som förekommer i rasen? Bör utvecklingen av exteriörbeskrivningen fortsätta? Finns det inom rasen några exteriöra tendenser som i förlängningen skulle kunna utvecklas till exteriöra överdrifter, som skulle kunna omfattas av Särskilda Rasspecifika Domaranvisningar (SRD)?6 Mentalitet: Hur ska man få fler personer att gå M1 kurser? Hur ska man göra för att fler ska mentalbeskriva sina hundar? Vad ska man göra för att kunna arrangera fler mentalbeskrivningar runt om i landet? Jakt: Vad ska man göra för att fler ska funktionsbeskriva sina hundar? Vad kan man göra för att öka andelen starter på B jaktprov som går till pris? Vad kan man göra för att stimulera till fler träningstillfällen inom det jaktliga området? Hälsa: Hur ska man få fler att inrapportera ej centralt registrerade ärftliga sjukdomar till klubben? Hur ska man göra för att upprätthålla andelen hundar över 2 år som röntgas på armbågar och höfter? Vad kan man göra för att sänka andelen hundar med ED? Vad kan man göra för att fler ska ögonlysa sina hundar som är över femår? Övergripande strategier: Hur kan man vidareutbilda rasens uppfödare? Hur kan man utforma en standardiserad utvärderingsmetod gällande mentalitet, hälsa, jaktliga egenskaper, exteriör samt påverkan på avelsstrukturen för hanhundar? Remissvaren presenterades på ett öppet möte i samband med Goldenfullmäktige 2010, där samtliga medlemmar hade möjlighet att deltaga. Därefter formulerade golden retrieverklubbens klubbstyrelse ett förslag till reviderad RAS som presenterades på en RAS/Uppfödarkonferens oktober Synpunkter som framkom på denna konferens tog klubbstyrelsen med sig och reviderade förslaget och skickade ut ett slutgiltigt förslag till RAS i januari Detta förslag presenterades på samliga sektioners årsmöten februari 2011 och på Goldenklubbens hemsida från 1:a februari fram till fullmäktige. Förslaget fanns med på dagordningen FM mars 2011 och godtogs där av Goldenfullmäktige.??? Synpunkter som framkommit under uppföljnings-tiden har tagits till vara av klubbstyrelsen. Det som många medlemmar uttryckte var att RAS-dokumentet kändes som ett tungt dokument att tillgodogöra sig. Klubbstyrelsen har därav lagt ett förslag till RAS där själva kärnan i RAS, policyn, målen och strategierna, har samlats i en egen skrift i skriften i det färdiga RAS dokumentet nämnt GRK:s Avelspolicy, avelsmål och avelsstrategi Genom detta finns det nu möjlighet för medlemmarna att i det dagliga klubb- och avelsarbetet använda detta dokument, samtidigt som tillgång finns till fördjupning i form av kartläggningen, nulägesbeskrivningen och RAS 2011 tillhörande bilagor. Klubbstyrelsen har även inom RAS uppföljningen färdigställt två handledningar i RAS-arbetet. Ett brev till uppfödare som presenterades på RAS/Uppfödarkonferensen och ett brev till sektionsfunktionärer som sammanställdes på klubbens sektionsdagar Brevet till uppfödare är tänkt att ligga på hemsidan och dessutom skickas ut till alla som har och som söker kennelnamn. Brevet till sektionsfunktionärer ska skickas till alla nuvarande och blivande sektionsfunktionärer och finnas under sektionernas avdelning på klubbens hemsida. Goldenklubben hoppas att genom att dela upp RAS-dokumentet i olika delar kunna öka intresset för klubbens medlemmar att läsa och sätta sig in i RAS dokumentets syfte och att de därefter ska känna sig stimulerade till fördjupat kunskapssökande och därigenom utveckla klubb- och avelsarbetet. RAS 2011 ska utvärderas under 2015 och reviderat förslag presenteras för Goldenfullmäktige 2016.7 8 AVELSPOLICY Golden retrieverklubben har som ett övergripande mål att väcka intresse för och främja avel av mentalt och fysiskt sunda, jaktligt och exteriört fullgoda golden retrievers. Vår ras utveckling och framtid grundar sig på uppfödarnas val av avelsdjur och aveln måste vara målinriktad, långsiktig och hållbar, så att den inte leder till brister avseende hälsa, exteriör, mentalitet eller funktion. En förutsättning för detta är att vi inte tömmer rasen på genetisk variation. Utdrag ur rasstandarden: kortsiktiga målen i avelspolicyn göras. Därefter ska ett förslag till uppdaterad avelspolicy fastställas och tillhörande strategi presenteras för fullmäktigemötet år KLUBBSTYRELSENS UPPDRAG Det åligger styrelsen för Golden retrieverklubben att: kontinuerligt vidareutveckla och uppdatera uppfödarutbildningen. Möjligheten att göra uppfödarutbildningen på distans ska finnas kvar, men formerna för detta behöver ses över. Det bör bl.a. kompletteras med ett mentorskap. Helhetsintryck: Golden retrievern ska vara symmetriskt byggd, välbalanserad, kraftfull och aktiv med fria flytande rörelser. Den skall utstråla sundhet och ha ett vänligt uttryck. Golden retrievern skall vara följsam, intelligent med en medfödd arbetsförmåga. Vidare skall den ha självförtroende, vara tillgiven och vänlig. AVELSSTRATEGI Avelsstrategin är konkreta åtgärder, som ska genomföras under den kommande femårs-perioden, för att uppnå de kortsiktiga målen och komma närmare de långsiktiga målen. Klubbstyrelsen ansvarar ytterst för att åtgärder genomförs i enlighet med strategin för att uppnå målen i avelspolicyn. Avelskommittén ska praktiskt arbeta med att förverkliga strategin och arbeta inom alla områden som ingår i avelspolicyn, dvs. mentalitet, hälsa, avelsstruktur, jakt och exteriör. En viktig uppgift för klubbstyrelsen och avelskommittén är att stödja klubbens sektioner, så att dessa kan arbeta lokalt i direkt kontakt med såväl uppfödare som enskilda hundägare. Avelsansvarig, som även ingår i klubbstyrelsen, leder arbetet i avelskommittén och knyter till sig de medarbetare, såväl inom klubbstyrelsen som externt, som för tillfället behövs inom respektive område. Genomförda åtgärder redovisas årligen i verksamhetsberättelsen och avstämningar mot målen görs kontinuerligt. För planerade åtgärder görs en årlig verksamhetsplan och budget. Golden retrieverklubbens strategi för att nå angivna mål gäller en period om fem år, där inte annat anges. År 2015 ska en heltäckande utvärdering av strategin och en avstämning mot de lång- och göra en handledning för uppfödare och hanhundsägare samt en för sektionerna, där det framgår hur dessa kan hjälpa till under de kommande fem åren med att uppnå de kortsiktiga målen i RAS. Dessa handledningar ska finnas tillgängliga på hemsidan och i sektionshandboken, samt distribueras till uppfödare. I avelsspalten i Golden Nytt ska vi kontinuerligt påminna om att handledningarna finns. Utarbeta en rekommendation om att en hund inte ska användas i avel efter 60 avkommor, innan dess att minst 30 avkommor är röntgade och en utvärdering är gjord. Blanketten för utvärdering ska finnas kvar som ett stöd för uppfödaren i utvärderingen. Sprida kunskap om alla de områden som omfattas av RAS: Jakt/funktion, mentalitet, hälsa, avelsstruktur och exteriör. Utforma en checklista som stöd för uppfödares och hanhundsägares utvärdering av en valpkulls hälsoläge att använda vid valpträffar mm9 LÅNGSIKTIGA MÅL Golden retrievern ska fungera i samhället och uppvisa de rastypiska mentala egenskaperna såsom självförtroende, vänlighet, intelligens och aktivitet. I rasen ska vi ej möta hundar som visar omotiverad rädsla eller aggressivitet. Vi ska ha en ras som lever länge utan hälsostörningar. Den genetiska variationen ska vara stor och andelen anlagsbärare av ärftliga sjukdomar ska vara låg. Golden retrievern ska besitta jaktliga grundegenskaper såsom vattenpassion, apporterings- och arbetslust samt följsamhet, lyhördhet och intelligens. Det ska inom rasen finnas hundar som hävdar sig på såväl praktisk jakt som jaktprov. Golden retrievern ska ha en funktionell exteriör och uppfylla standardens krav på rastyp och helhetsintryck. Vi ska motverka ytterligheter i rasens exteriör, men främja variation i olika rastyper. Det ska inom rasen finnas hundar som hävdar sig väl på utställning. Utbilda fler inofficiella jaktprovsdomare samt upprätta en förteckning över tillgängliga domare, som ska finnas tillgänglig i sektionshandboken. MÅL: Att minst 20 % av antalet registrerade hundar per år ska funktionsbeskrivas Hitta metoder för att få fler uppfödare och hundägare att genomföra funktionsbeskrivning. Utbilda funktionärer inom egna led. Varje sektion ska ha som mål att ha minst två beskrivningstillfällen per år. MÅL: Att förbättra arbetslust, samarbetsvilja och vattenpassion samt minska stress och okoncentration Arbeta för att SSRK:s nya funktionsbeskrivning genomförs och blir officiell. En mätmetod för att dokumentera egenskaperna saknas i dagsläget. MÅL: Hitta metoder för att få fler goldenägare att starta på officiellt jaktprov KORTSIKTIGA MÅL Gemensamt med SSRK och övriga retrieverklubbar verka för att det tas fram enklare officiella provformer samt öka marknadsföringen av golden retrievern som en apporterande fågelhund. JAKT/FUNKTION MÅL: Att öka kunskapen om rasens funktion hos uppfödare, hundägare och valpspekulanter Kontinuerligt informera om jakt och funktion via klubbens samtliga informationskanaler. Stimulera till fler träningstillfällen och ökade utbildningsinsatser med syfte att fler ska starta på jaktprov och utbilda sig till funktionärer.10 MENTALITET MÅL: Att öka kunskapen om mentalitet hos uppfödare, hundägare och valpspekulanter Kontinuerligt informera om mentalitet via klubbens samtliga informationskanaler. Anordna mentalutbildningar runt om i landet, så att alla uppfödare och intresserade golden retrieverägare har möjlighet att deltaga. MÅL: Att minst 20 % av antalet registrerade hundar per år ska mentalbeskrivas Öka intresset bland uppfödare och hundägare att genomföra MH genom information och utbildning av funktionärer inom våra egna led. Varje sektion ska ha som mål att ha minst två beskrivningstillfällen per år. MÅL: Att till 2013 ha sänkt andelen hundar som låg högt i intensitetsskalan på MH gällande kvarstående rädslor, hot och aggression, samt sänkt andelen hundar som ligger lågt i intensitetsskalan gällande nyfikenhet Fortsätta göra kontinuerliga uppföljningar av MHmaterialet och noga följa utvecklingen inom prioriterade områden, samt att informera om utvecklingen till uppfödare och hanhundsägare. Genom utbildning och information göra MH mer lättillgänglig och därmed öka användandet av informationen vid avelsbeslut. MÅL: Att minst 30 % av de använda avelsdjuren ska ha genomgått MH Informera om huruvida föräldradjuren är mentalbeskrivna i valphänvisningslistan HÄLSA MÅL: Öka kunskapen om hälsoläget i rasen hos uppfödare och hanhundsägare Att år 2013 upprepa hälsoenkäten, ställd till hundar som är tre respektive sex år gamla, med samma frågeställningar som i tidigare enkät i syfte att se eventuell förändring. Informera om den blankett som finns på hemsidan för inrapportering av ej centralt registrerade sjukdomar. Hälsakommittén ska utveckla förtroendeskapande rutiner för hur informationen sedan ska spridas till uppfödare och hanhundsägare. Använda den checklista som finns i klubben för egen utvärdering av valpkullarnas hälsostatus MÅL: Att ytterligare stärka rasens goda hälsa och minska förekomsten av de ärftliga sjukdomar vi har i rasen Kontinuerligt utvärdera statistik från försäkringsbolagen gällande veterinärvård och liv för att bevaka hälsoutvecklingen och dödligheten före 10 års ålder. Verka för att försäkringsbolagen uppger ålder på hundarna vid diagnos som föranlett utbetalning av ersättning, samt ge lättillgängliga skötselråd till hundägare.11 MÅL: Att undvika spridning av allvarliga hälsostörningar Stödja forskning kring allvarliga hälsostörningar i rasen och skapa goda kontakter med specialistkompetens. Exempel på sådana hälsostörningar kan vara pyometra, epilepsi, sköldkörtelrubbningar, hjärtfel, njursjukdomar, rörelsestörningar och hudproblem. MÅL: Att minst 65 procent av hundarna som är över två år ska vara röntgade på armbågar och höftleder Genom information till hundägare och uppfödare poängtera vikten av att så många djur som möjligt har känd status på höftleder och armbågar, för att kunna göra säkrare riskbedömningar och i framtiden använda sig av avelsindex. MÅL: Att andelen hundar med HD (höftledsdysplasi) grad D eller E ska vara lägre än 8 procent Påverka ögonveterinärerna att ögonlysa äldre hundar till lägre pris, samt ordna kampanjer och lokala ögonlysningstillfällen. Hitta former för att få ägare till äldre hundar att förstå vikten av att ögonlysa dessa. MÅL: Att vid nästa uppföljning av RAS ha minskat antalet nya fall med PRA inom rasen jämfört med 2003 Fortsätta att följa och stödja utvecklingen av DNA-forskningen gällande PRA och arbeta för att hjälpa forskarna att hitta ytterligare PRA-former. MÅL: Att bibehålla den låga andel hundar som har bakre polär katarakt samt retinal dysplasi Fortsätta uppmuntra till ögonlysning för att få underlag till ökad kunskap. Sprida information om vikten av att inte enbart titta på det aktuella avelsdjurets HD-status, utan även ta med tillgänglig information rörande familjebilden gällande HD. Att följa utvecklingen av och informera om röntgenrutiner, samt följa SLU:s och SKK:s strategier inom området. MÅL: Att andelen ED ska vara lägre än 10 procent Att följa utvecklingen av och informera om röntgenrutiner, samt följa SLU:s och SKK:s strategier inom området. Att noga följa och analysera varför andelen hundar med ED har ökat. MÅL: Att minst 200 hundar äldre än fem år ska ögonlysas årligen AVELSSTRUKTUR MÅL: Att öka kunskapen om avel och uppfödning hos uppfödare och hanhundsägare Att genom klubbens samtliga informationskanaler sprida kunskap om genetik och avel. Att stimulera till lokala uppfödarträffar och utbildningar.12 MÅL: Att inavelsgraden ej ska öka i rasen Fortlöpande informera om vikten av att hålla en låg inavelsgrad i rasen. MÅL: Att en hanhund högst ska bli far till 2 procent av valparna i sin generation (d.v.s. ca. 250 valpar totalt under sin livstid vid oförändrade registreringssiffror). MÅL: Öka kunskapen om rasen hos officiella exteriördomare som inte är rasspecialister. Genomföra en exteriördomarkonferens för denna målgrupp Ändra punkt 5 i valphänvisningsreglerna från nuvarande 300 avkommor till 250 avkommor. På hemsidan informera uppfödare och hanhundsägare att själva ha kontroll på antalet avkommor efter enskilda avelsdjur EXTERIÖR MÅL: Att hos uppfödare och hanhundsägare öka kunskapen om sambandet mellan exteriör och funktion samt om rasens olika typer. BILAGOR: Kartläggning och frågeställningar inför RAS-revideringen2010 GRK:s uppfödaretiska anvisningar Tilläggskrav för valphänvisning Stimulera till deltagande på exteriörkurser. Stimulera till att fler uppfödare ges möjlighet till erfarenhet av exteriörbedömning, exempelvis genom elevtjänstgöring på Open Shows. Genomföra regelbundna Open Show domarkonferenser. MÅL: Behålla den höga andelen som tilldelas excellent samt hundar som tilldelas CK på utställning Göra årliga uppföljningar av utställningsresultaten samt informera om detta.13 Bäste Goldenuppfödare/hanhundsägare! Golden retrieverklubbens avelspolicy och avelsstrategi (RAS), är ett dokument som du bör vara väl förtrogen med. Det är ett dokument som medlemmarna gemensamt tagit fram och som antagits av Goldenfullmäktige. Du kan läsa det i sin helhet på klubbens hemsida. RAS handlar om att vi tillsammans strategiskt och långsiktigt ska verka för golden retrieverns bästa. Du som föder upp vår ras eller som har hanhund till avel kan bidra till att förverkliga målen och uppfylla strategierna. Under finns det några saker som du kan göra i ditt avels-arbete och tillsammans med dina valpköpare.här är några punkter som är till stor hjälp för vår ras om du följer dem! Läs igenom och följ klubbens uppfödaretiska anvisningar. Se till att avelsdjuren minst uppfyller kraven som ställs i vår valphän-visning. Använd klubbens valphänvisning. Då får du bra informa-tionsmateriel till dina valpköpare. Om du av någon anledning inte kan få valphänvisning, se till att dina valpköpare får häftet Välkommen goldenvalp och Goldenfilmen. Du kan beställa via klubbens hemsida. Se tilll att dina valpköpare blir medlemmar i GRK. Då får de bra information om och möjlighet att delta på de aktiviteter, som vi önskar att de ska delta på för att förverkliga avelsstrategin. Dessutom kan klubben nå ut med viktig information och kanske göra ett upprop om vi behöver goldenägares medverkan i olika projekt. För att målen i RAS lättare ska kunna nås, är det viktigt att du mentalbeskriver och funktionsbeskriver dina avelsdjur. Hjälp också dina valpköpare att komma till funktionsbeskrivning och mentalbeskrivning. Använd unga avelsdjur med försiktighet. När en hane haft 7-8 kullar (60 valpar) bör du avvakta vidare avel tills du fått 30 röntgade avkommor. Då har du kanske även fått annan viktig information om din hunds avelsresultat. Skicka gärna info om din hunds avelsresultat till GRK genom att använda avelsblanketten på hemsidan. Om en av föräldrarna till dina valpar har eller har haft lindrigt näthinneveck eller lindrig multifokal RD, se till att så många som möjligt av avkommorna ögonspeglas. Detta för att vi ska ha underlag för hur vi ska förhålla oss till defekten i framtiden. Informera dina valpköpare om att de helst ska ögonspegla sin hund 3 gånger under en livstid. Vid 1-2 års ålder, vid 5-6 års ålder och vid 9-10 års ålder. Detta framförallt för att bidra med kunskap om hur vanligt PRA och andra ögonsjukdomar är i vår ras och när det uppträder. Uppmuntra dina valpköpare att röntga sin hund avseende höfter och armbågar. Det är bra kunskap för ägaren att veta hur höfter och armbågar ser ut och viktig information till uppfödarna. Dessutom blir det nya Avelsindexet mer användbart ju fler som röntgas. Tack för din hjälp!14 Här kommer brevet till sektionerna att finnas när det är färdigformulerat på sektionsdagarna. Vad kan du som sektionsfunktionär göra?15 16 UTVÄRDERING AV RAS Övergripande strategier MÅL Lundin i samarbete med Royal Canin och Agria. Projektledare var Gunela Asp. Filmen lanserades under hösten Den säljs av GRK och ingår i det material som valpköpare får från valphänvisningen. Övergripande åtgärder - Revidera uppfödarutbildningen steg 1. Den ska bland annat kompletteras med att den som ska godkännas ska ha sett/deltagit på MH (mentalbeskrivning hund) och funk-tionsbeskrivning. Möjligheten att svara genom att fylla i ett formulär på nätet ska tas bort. - Vidareutveckla uppfödarutbildningen med steg 2 där genomgången allmän mentalkunskap (M1) (Bilaga M5), exteriörkurs steg 1 samt introduktion till jakt och jaktprov med retriever ingår. - Ta fram en videofilm som beskriver golden retrievern som den aktiva hundras den är. Syftet är att den ska vara ett informationsmaterial att visa de som är allmänt intresserade av rasen samt nyblivna goldenägare/valpspekulanter. De övergripande åtgärderna är inte direkt kopplade till ett kortsiktigt mål, utan får ses som en övergripande strategi för att närma sig det långsiktiga målet. Vad är gjort? n är inte kopplat till ett kortsiktigt mål. De övergripande åtgärderna är inte direkt kopplade till ett kortsiktigt mål, utan får ses som en övergripande strategi för att närma sig det långsiktiga målet. De övergripande åtgärderna är inte direkt kopplade till ett kortsiktigt mål, utan får ses som en övergripande strategi för att närma sig det långsiktiga målet. - Uppfödarutbildningen är kompletterad med krav på närvaro vid mentalbeskrivning och funktionsbeskrivning. - Möjligheten att svara genom att fylla i ett formulär på nätet finns fortfarande kvar (Bilaga Ö1). - Steg 2 i uppfödarutbildningen är inte genomförd. - En videofilm/dvd kallad Golden Retriever Möjligheternas ras, är producerad av Johan17 MÅL Att en utvärdering av avkomman ska vara gjord när en hanhund haft 7-8 kullar (ca. 60 avkommor) - Avelskommittén ges i uppdrag att ta fram en standardiserad utvärderingsmetod gällande mentalitet, hälsa, jaktliga egenskaper, exteriör samt påverkan på avelsstrukturen. Denna metod ska tas fram under 2004 för att prövas under åren och utvärderas under Utvärdering av avelsdjuren ska påbörjas senast efter fyra kullar och ett valphänvisningsstopp införas efter 60 avkommor, om inte denna utvärdering skickats in till avelskommittén. Någon obligatorisk utvärdering är inte uppnådd. Vad är gjort? - En blankett för att utvärdera avelsdjur finns på hemsidan (Bilaga Ö2). Fyra utvärderingsblanketter har inkommit. - Någon koppling till valphänvisningen har inte gjorts. Nej Ja, målet om att avelsdjur mer systematiskt ska utvärderas är relevant, men kanske inte formen. Ja, om målet ska uppnås måste nya strategier till. Vilka är dock oklart. Sammanfattning/Nulägesbeskrivning - Uppfödarutbildningen måste regelbundet uppdateras. - Tanken med att utveckla steg 2 i uppfödarutbildningen är att stimulera utbildnings-nivån bland klubbens uppfödare. - Filmen har blivit en succé och bör kunna användas i flera år framöver. - Formerna för hur utvärdering av avelsdjur ska ske måste ses över. Behövs några nya målsättningar gällande övergripande åtgärder? Målsättningen om utvärdering är lovvärd, men har visat sig svår att genomföra. Här behöver man tänka nytt.18 UTVÄRDERING AV RAS Mentalitet MÅL Att öka kunskapen om mentalitet hos uppfödare, hundägare och valpspekulanter - Kontinuerligt informera om mentalitet via klubbens samtliga informationskanaler såsom t.ex. Golden Nytt, hemsidan, broschyrer, mässor mm. - Anordna M1 runt om i landet så att alla uppfödare och intresserade Golden retrieverägare har möjlighet att gå kursen. Målet är inte konkret mätbart. Vad är gjort? - Artikelserie om mentalbeskrivning hund (MH) och information i Golden Nytt, på Goldenklubbens hemsida (Bilaga M1) och på uppfödarutbildningarna - Tre stycken M1 kurser (Bilaga M2) har hållits i två sektioner. Målet är inte konkret mätbart. Informations- och utbildningsinsatser måste göras kontinuerligt. M1 kurserna har främst använts som utbildning av figuranter till MH och det har varit svårt att rekrytera medlemmar till dessa kurser. Ja. M1 kurserna bör främst användas som en hundägar- och uppfödarutbildning. Alla intresserade hundägare har nytta av att lära sig grunderna i mentalkunskap både för att förstå sin egen hund samt i sitt avelsarbete. Med en bredare marknadsföring bör M1 kurserna intressera fler personer. MÅL Att det ska finnas minst 4000 mentalbeskrivna hundar i rasen. - Öka intresset bland uppfödare och hundägare att genomföra Mentalbeskrivning hund (MH) genom information via klubbens samtliga informationskanaler. - Tillse att det finns ett tillräckligt stort antal beskrivningstillfällen så att alla som vill ska ha möjlighet att beskriva sina hundar. Detta innebär: - Att det inom klubben ska finnas ett centralt stöd dit sektionerna kan vända sig när de behöver hjälp vid MH-arrangemang - Att centralt anordna regionala träffar för sektionernas funktionärer, för att stödja dem att komma igång med att anordna MH i sina sektioner. - Att bilda lokala nätverk genom ett utökat samarbete med SBK och andra rasklubbar som använder sig av MH. - Att utbilda MH-funktionärer inom våra egna led, som vi även kan erbjuda andra klubbar att använda sig av. Utbildningen ska ske enligt anvisningarna i avtalet med SBK. - Att varje sektion, från och med år 2005, ska göra en årlig planering av kommande MH. Målet ska vara minst två beskriv-ningstillfällen per år i varje sektion. Vid utgången av år 2008 var 2943 hundar mentalbeskrivna. Det betyder att det fattas 1057 hundar för att uppnå målet.19 Antal beskrivna hundar (genomförda) Antal kennlar, st Antal kennlar, % 38,3 31,7 37,0 34,1 36,7 Vad är gjort? - Artikelserie om MH och information i Golden Nytt, på Goldenklubbens hemsida och på uppfödarutbildningarna. - Det finns en mentalansvarig i klubbstyrelsen, som fungerar som centralt stöd för sektionerna i frågor rörande MH. - Centralt anordnade regionala träffar för sektionernas funktionärer har ej genomförts. - Att bilda lokala nätverk genom ett utökat samarbete med SBK och andra rasklubbar, som använder sig av MH är ej genomfört än. - En manual för uppfödare som vill arrangera en mentalbeskrivning finns på klubbens hemsida (Bilaga M3) - Följt utvecklingen över antal mentalbeskrivna hundar och publicerat detta i verksamhetsberättelsen. Sammanställning över antalet MH Sektion Uppland Stockholm Västmanland Värmland * Dalarna ** Småland/Öland 2 Skåne 1 Göteborg 1 Bohuslän/Trestad/ 2 Dalsland Norrbotten Medelpad 3 0 3*** Västerbotten Östergötland/ 3 Södermanland Närke 2 Örnsköldsvik 1 Informationen är tagen från verksamhetsberättelserna Bohuslän/Trestad/Dalsland är fr.o.m augusti 2007 fördelade på Göteborgs och Skaraborgs sektioner * Värmland/Norra Dalsland ** Dalarna/Södra Gävleborg *** Medelpad/ Hälsingland Detta innebär att fyra olika sektioner har uppnått delmålet att arrangera minst två mentalbeskrivningar per år. Två sektioner har inte arrangerat någon mentalbeskrivning under åren De strategier som har genomförts får anses ha fungerat. Målet var högt satt och vi har nått en bra bit på vägen. Ja, att så många hundar som möjligt ska ha genomfört en mentalbeskrivning bör även fortsatt vara ett prioriterat mål. Ytterligare åtgärder behövs för att dels öka intresset att mentalbeskriva sin hund, men även för att öka tillgången och tillgängligheten av starttillfällen vid mentalbeskrivning.20 MÅL Att om 10 år ha sänkt andelen hundar som ligger högt i intensitetsskalan på MH gällande kvarstående rädslor, hot och aggression samt ha sänkt andelen hundar som ligger lågt i intensitetsskalan gällande nyfikenhet. - Göra kontinuerliga uppföljningar av MH-materialet och noga följa utvecklingen inom prioriterade områden, samt att informera om utvecklingen till uppfödare och hanhundsägare. - Öka användandet av den befintliga MH-informationen bland uppfödare och hanhundsägare vid avelsbeslut genom att göra informationen mer lättillgänglig och lättförstådd. Detta ska göras genom utbildning och genom att göra MH-informationen för avkommegrupper lätt att komma åt via exempelvis klubbens webbplats. Målet är satt på 10 år och detta är en femårsavstämning. Detta innebär att bara halva tiden för att uppnå målet har gått. Nedanstående statistik baseras på 209 beskrivna hundar 2002, samt på 387 beskrivna hundar KVARSTÅENDE RÄDSLOR Att sänka andelen som ligger högt i intensitetsskalan på MH gällande kvarstående rädslor innebär att sänka andelen hundar som genomgått MH och fått fyror eller femmor i momentet 6d (överraskning kvarstående rädslor) och 7c (ljudkänslighet kvarstående rädslor). Moment Intensitet 4 Intensitet 4 Diff Intensitet 5 Intensitet 5 Diff d Överraskning, kvarstående 19 % 10 % 9 % 4 % 5 % + 1 % rädslor 7c Ljudkänslighet, kvarstående rädslor 10 % 7 % 3 % 1 % 1 % + 0 Gällande de 4 parametrarna för kvarstående rädslor, så har 2 sänkts, 1 är oförändrad och 1 har ökat. Det ger ett medelvärde på -2,75% i sänkning.21 HOT/AGGRESSIONER Att sänka andelen som ligger högt i intensitetsskalan på MH gällande hot och aggression innebär att sänka andelen hundar som genomgått MH och fått treor, fyror eller femmor i momentet 5b (avståndslek hot/aggression), 6b (överraskning hot/aggression), 8a (spöken hot/aggression) och 8b (spöken kontroll). Moment Intensitet Intensitet Diff Intensitet Intensitet Diff Intensitet Intensitet b Avståndslek, 1 % 1 % % 0 % 1 % 1 % 1 % + 0 hot/aggression 6b Överraskning, 27 % 25 % 2 % 2 % 2 % % 0 % + 0 hot/aggression 8a Spöken, 42 % 38 % 4 % 2 % 2 % % 0 % + 0 hot/aggression 8b Spöken kontroll 24 % 25 % + 1 % 49 % 46 % 3 % 19 % 19 % + 0 Gällande de 12 parametrarna för hot/aggressioner, så har 4 sänkts, 7 är oförändrade och 1 har ökat. Det ger ett medelvärde på -0,75% sänkning. Diff NYFIKENHET Att sänka andelen hundar som ligger lågt i intensitetsskalan på MH gällande nyfikenhet innebär att sänka andelen hundar, som genomgått MH och fått ettor och tvåor i momenten 5c (avståndslek nyfikenhet), 6c (överraskning nyfikenhet), 7b (ljudkänslighet nyfikenhet) och 8d (spöken nyfikenhet). Moment Intensitet 1 Intensitet 1 Diff Intensitet 2 Intensitet 2 Diff c Avståndslek, nyfikenhet 22 % 22 % % 14 % + 0 6c Överraskning, nyfikenhet 18 % 18 % % 40 % 1 % 7b Ljudkänslighet, nyfikenhet 5 % 6 % 1 % 32 % 29 % 3 % 8d Spöken, nyfikenhet 36 % 32 % 4 % 24 % 25 % + 1 % Gällande de 8 parametrarna för nyfikenhet så har 4 sänkts, 3 är oförändrade och 1 har ökat. Det ger ett medelvärde på -1,0% sänkning. Detta innebär att den största positiva förändringen skett gällande kvarstående rädslor följt av nyfikenhet och därefter hot/aggressioner. Sammantaget kan man se en positiv utveckling angående utvecklingen mot att färre hundar uppvisar kraftig kvarstående rädsla och mycket hot och aggressioner samt låg nyfikenhet. Samtidigt måste man vara försiktig när man tolkar siffrorna, då antalet beskrivna hundar är ganska lågt och förändringarna procentuellt små. Vi vet inte heller hur representativa de hundar som har genomgått MH är för den totala populationen.22 Vad är gjort? - Kontinuerliga uppföljningar har gjorts av MHresultaten och rapport har lämnats årligen i verksamhetsberättelsen och Golden Nytt. - På klubbens hemsida finns avkommegrupper publicerade (Bilaga M4) för hanhundar med minst 15 beskrivna avkommor och för tikar med minst 10 beskrivna avkommor. För närvarande finns 50 avkommegrupper för hanar och 56 avkommegrupper för tikar redovisade på hemsidan. Målet är satt på 10 år, så slutavstämning ska ske först år Så här långt ser strategierna ut att fungera. Ja. De nuvarande strategierna ser ut att fungera, men ytterligare förstärkning kan behövas MÅL Att minst 30% av de använda avelsdjuren ska ha genomgått MH. - Informera om huruvida föräldradjuren är MH beskrivna i valphänvisningslistan. År 2008 var 22% av de tikar som användes i avel mentalbeskrivna och 27% av hanhundarna. Vad är gjort? - På klubbens valphänvisning finns information om huruvida kullens föräldradjur är mentalbeskrivna. I förhållande till hur många hundar som är mentalbeskrivna totalt är resultatet positivt och därmed kan man dra slutsatsen att strategin har fungerat så här långt. Ja, det kanske till och med kan höjas. Information och utbildning måste ske kontinuerligt för att den positiva utvecklingen gällande andelen föräldradjur som är mentalbeskrivna ska fortsätta att öka. Sammanfattning/Nulägesbeskrivning Medvetenheten, kunskapen och intresset för mentala frågor har ökat. SKK:s satsning på hundars mentalitet de kommande åren kommer förhoppningsvis att ytterligare stärka denna positiva utveckling. Fler hundägare och uppfödare behöver upptäcka vilken nytta man kan ha av att genomgå M1 kurs, inte främst som en figurantutbildning utan som en hundägar- och uppfödarutbildning. Det ökade intresset för att använda MH måste understödjas främst genom att göra MH mer lätttillgängligt. Vi kan se en positiv utveckling gällande att minska kvarstående rädslor, hot/aggressioner och låg nyfikenhet under den pågående 10-årsperioden. Även utvecklingen av andelen föräldradjur med känd mental status (genomförd MH) är mycket positiv. Även hälsoenkäten gjord 2008 visar en positiv utveckling av rasens mentalitet (Bilaga H1). Behövs några nya målsättningar gällande mentalitet? De nuvarande målsättningarna bör kvarstå, men nivåerna på målen gällande antal mentalbeskrivna hundar samt andelen föräldradjur med känd mental status bör diskuteras.23 UTVÄRDERING AV RAS Hälsa MÅL Genom kontinuerlig kartläggning av hälsoläget i rasen införskaffa kunskap som kan förmedlas till uppfödare och hanhundsägare. Att år 2008 upprepa hälsoenkäten ställd till hundar som är 3 respektive 6 år gamla med samma frågeställningar som i tidigare enkät i syfte att se eventuell förändring. Utveckla enkla rutiner för inrapportering av ej centralt registrerade ärftliga sjukdomar till Avelskommittén. Kommittén ska utveckla förtroendeskapande rutiner för hur informationen sedan ska spridas till uppfödare och hanhundsägare. För att informationen ska kunna spridas ska hundägarna uppmanas att häva sekretessen runt de veterinära uppgifterna. De ovanstående strategierna är inte kopplade till specifika kortsiktiga mål, utan får ses som övergripande strategier för en god hälsa i rasen. Vad är gjort? Rasens hälsoläge hålls fortlöpande under strikt uppsikt för att i tidigt skede kunna uppmärksamma eventuella hälsoproblem. En upprepning av hälsoenkäten är gjord 2008 till ägarna av 300 slumpmässigt utvalda hundar födda år 2002 resp Denna gång var svarsfrekvensen lägre än förra gången, 50% mot 62% år 2003 (se sammanfattning Bilaga H1). På klubbens hemsida finns en uppmaning om att rapportera in diagnoser och att häva sekretessen för att uppgifterna ska kunna användas (Bilaga H2). En särskild blankett finns för detta (Bilaga H3). Endast tre diagnoser har inrapporterats. Ingen spridning av uppgifterna till uppfödare och hanhundsägare har hittills skett. Genom att kontinuerligt vara uppmärksam på alla tecken på förändringar i rasens hälsoläge finns goda möjligheter att i ett tidigt skede uppmärksamma uppfödare och hanhundsägare på eventuella hälso-problem och att vid behov skapa nya strategier för att stävja ohälsa i rasen. Det långsiktiga målet att vi ska ha en ras som lever länge utan hälsostörningar är i högsta grad relevant. Rutinmässig sammanställning av relevanta underlag som beskriver rasens hälsa, såsom t.ex. SKK:s veterinärdata, försäkringsstatistik och enkätundersökningar torde räcka för att bevaka det allmänna hälsoläget i rasen. Hälsoenkäten är viktig för att kartlägga hälsoproblem som inte är så kostsamma att de är ersättningsbara via försäkringen, men som kan vara väl så besvärliga för hund och hundägare. MÅL Att ytterligare stärka rasens goda hälsa och minska förekomsten av de ärftliga sjukdomar vi har i rasen. Minska antalet hundar som dör före 10 års ålder. - Kontinuerligt utvärdera statistik från försäkringsbolagen gällande veterinärvård och liv för att bevaka hälsoutvecklingen och dödligheten före 10 års ålder. Verka för att försäkringsbolagen uppger ålder på hundarna vid diagnos som föranlett utbetalning av ersättning. Verka för att ersättning för förlorat avelsvärde särskiljs från liversättningen i försäkringsstatistiken. - Sprida kunskap om ärftliga faktorer och miljöfaktorer, som kan leda till hud- och öronproblem samt ge lättillgängliga skötselråd till hundägare kring vanliga ej så allvarliga diagnoser (Bilaga H4).24 Det finns inga uppgifter att stämma av mot målet med. Vad är gjort? Ingen analyserad försäkringsstatistik finns och därmed inga uppgifter om dödlighet före 10 års ålder. Ingen uppgift om ändringar i försäkringsstatistiken gällande särskiljning av förlorat avelsvärde från liversättning finns. I Agrias Breed Profile uppges ålder vid diagnos. Artiklar är publicerade i Golden Nytt samt på hemsidan med råd till hundägare kring vanliga ej så allvarliga diagnoser. Är i dagsläget inte möjligt att avgöra då relevant underlag saknas. Ja. En förutsättning för att strategin ska fungera är att klubben får kontinuerlig tillgång till uppdaterad försäkringsstatistik. Informationsinsatser måste alltid upprepas med jämna mellanrum för att få avsedd effekt. MÅL Att undvika spridning av hos rasen ej så vanligt förekommande, men för drabbade hundar och deras ägare allvarliga hälsostörningar. - Stödja forskning kring allvarliga hälsostörningar, så att dessa begränsas i rasen. Exempel på sådana hälsostörningar kan vara sköldkörtelrubbningar, hjärtfel, PNP och rörelsestörningar (se Bilaga H5). - Skapa goda kontakter med specialistkompetens inom aktuella områden. Inga tecken finns på en ökad förekomst av allvarliga hälsostörningar i rasen. Vad är gjort? Ett intensivt och fruktbart samarbete har genomförts med specialistkompetens inom olika områden. Främst gällande SAN (ovan kallat rörelsestörningar) har ett genombrott gällande ärftlighet gjorts och ett DNA test tagits fram (Bilaga H 6 H9). Goda kontakter har skapats med SKK:s avelskommitté och SLU samt en rad andra veterinära specialister. PNP, numera RD (renal dysplasi) registreras sedan 2006 centralt av SKK. Inga fall har registrerats. Målet är inte konkret mätbart, utan får ses som ett kontinuerligt arbete som ständigt måste upprätthållas. Ja. De nuvarande strategierna bör vara tillräckliga i dagsläget.25 MÅL Att andelen hundar med epilepsi ska vara lägre än medeltalet för samtliga raser. - Kontinuerligt följa utvecklingen gällande epilepsi i rasen jämfört med andra raser. För närvarande finns bara underlag för åren 2004 till Skadefrekvens Skadefrekvens Diff per i rasen per samtliga 2004 liv 4,9 4,9 +0,0 vetv 11,9 16,9-5, liv 2,8 4,5-1,7 vetv 24,1 18,2 +5, liv 1,8 4,0-2,2 vetv 13,8 14,6-0,8 Under de år som det finns uppgifter om har målet, gällande att andelen golden retriever med epilepsi ska vara lägre än medeltalet för samtliga raser, uppnåtts två av tre år gällande liversättning respektive veterinärvård. Ingen hund i hälsoenkäten har uppgetts ha epilepsi, krampanfall. Vad är gjort? Försäkringsstatistiken har i den mån den varit tillgänglig följts gällande epilepsi. Utifrån de uppgifter som finns tillgängliga ser läget stabilt ut i rasen. Uppgifter för de resterande åren behövs för att få en komplett bild av läget. Ja. Den nuvarande strategin att aktivt bevaka läget torde räcka för tillfället.26 MÅL Att minst 60% av hundarna som är över två år ska vara röntgade på armbågar och höftleder. - Genom information till hundägare och uppfödare poängtera vikten av att så många djur som möjligt har känd status på höftleder och armbågar för att kunna göra säkrare riskbedömningar och i framtiden använda sig av avelsindex. Enligt verksamhetsberättelsen 2008 ligger andelen hundar som är över två år och röntgade på armbågar och höftleder på ca 60%. Vad är gjort? Information om vikten av att ledröntga hundar har spritts. De frågeställningar gällande avläsning, som har funnits under perioden, har skadat trovärdigheten för ledröntgen och det finns en stor risk att andelen röntgade hundar kan komma att sjunka (se Bilaga 10). Ja. Ja, ska vi framöver effektivt kunna använda avelsindex för HD och ED behöver en stor andel av hundarna i rasen ha känd HD och ED status. Trovärdigheten för avläsningssystemet gällande HD och ED måste stärkas genom samarbete med SSRK, andra rasklubbar och SKK. MÅL Att andelen hundar med HD Grad D eller E ska vara lägre än 8 %. - Sprida information om vikten av att inte enbart titta på det aktuella avelsdjurets HD status, utan även ta med tillgänglig information rörande familjebilden gällande HD. - Att följa utvecklingen av avelsindex på SLU och så fort som möjligt börja använda systemet (se Bilaga 11). - Att följa utvärderingen av sederingsrutiner. - Att följa utredningen om ledslapphetens eventuella inverkan på höftledsresultat. Andel D & E , , , , ,0 Snitt för 5-årsperioden: 8,36, dvs. något över det uppsatta målet.27 HD statistik från SKK Avelsdata Diagnos HD grad A 907 (51,5%) 695 (40,4%) 593 (38,7%) 613 (41,8%) 228 (45,8%) HD grad B 468 (26,6%) 548 (31,9%) 549 (35,9%) 503 (34,3%) 148 (29,7%) HD grad C 248 (14,1%) 316 (18,4%) 263 (17,2%) 239 (16,3%) 77 (15,5%) HD grad D 122 (6,9%) 147 (8,5%) 118 (7,7%) 96 (6,5%) 40 (8,0%) HD grad E 16 (0,9%) 14 (0,8%) 8 (0,5%) 15 (1,0%) 5 (1,0%) Totalt antal undersökta Snittålder för undersökning (månader) Antal födda * Se även gamla avläsningssystemet Vad är gjort? Information om vikten av att inte enbart titta på det aktuella avelsdjurets HD status har spritts. Utvecklingen av avelsindex håller på att slutföras och ska enligt uppgift införas under 2010 (Bilaga H10). Artikel om utvärdering av sederingsrutiner är publicerad i GN och på SKK:s hemsida (Bilaga H11). Inga uppgifter finns om ytterligare uppföljning gjorts. Ingen uppgift om vad som har hänt med utvärderingen om ledslapphet. Nästan Ja, det viktigaste är att vi inte har hundar som lider pga. HD i rasen, vilket det är en större risk för med en stor andel hundar med grav HD (grad D+E). Med införandet av avelsindex bör målet vara lättare att nå.28 MÅL Att andelen AD ska vara lägre än 10 %. - Sprida information om vikten av att inte enbart titta på det aktuella avelsdjurets AD status, utan även ta med tillgänglig information rörande familjebilden gällande AD. - Att följa utvecklingen av avelsindex på SLU och så fort som möjligt börja använda systemet. Andel ED , , , , ,2 AD kallas numera för ED. Snitt för 5 årsperioden: 14,78 % vilket är 4,78 % över målet och en klart ökande trend ED statistik från SKK Avelsdata Diagnos ED ua (0) 1511 (87,5%) 1447 (85,8%) 1289 (85,4%) 1219 (84,5%) 410 (82,8%) ED grad (9,0%) 179 (10,6%) 155 (10,3%) 154 (10,7%) 67 (13,5%) ED grad 2 52 (3,0%) 50 (3,0%) 55 (3,6%) 53 (3,7%) 11 (2,2%) ED grad 3 7 (0,4%) 11 (0,7%) 10 (0,7%) 16 (1,1%) 7 (1,4%) Totalt antal undersökta Snittålder för undersökning (månader) Antal födda29 Vad är gjort? Information om vikten av att inte enbart titta på det aktuella avelsdjurets ED status har spritts. Utvecklingen av avelsindex håller på att slutföras och ska enligt uppgift införas under 2010 (Bilaga H11). Nej, trenden går stadigt åt fel håll. Ja Ja. En analys behöver göras om orsaken till det försämrade resultatet. Är det fler hundar som får symtom av sina ED-anmärkningar?30 MÅL Att minst 4000 ögonlysningar av hundar äldre än fem år ska göras för att kartlägga spridningen av PRA-anlag. - Årligen följa upp hur många hundar över 5 år som ögonlyses. - Uppmana uppfödare och hundägare att lysa äldre hundar. Särskilt viktigt är att lysa äldre hundar som har kända anlagsbärare i sin härstamning. - Påverka ögonveterinärerna att lysa äldre hundar till lägre pris. - Ordna kampanjer med syfte att få fler äldre hundar ögonlysta. - Ordna ögonlysningstillfällen lokalt genom sektionerna. 825 hundar över 5 år har ögonspeglats under perioden vilket är 3175 hundar under målet. Vad är gjort? En ögonlysningskampanj med subvention av kostnad både centralt och i sektionerna har genomförts. Brev till alla ögonveterinärer med vädjan om lägre pris vid ögonlysning av hundar över 5 år har skickats. En sammankomst hölls i Skara, där hundar med kända anlagsbärare för PRA i härstamningen ögonlystes och togs blodprov på. Nej. Intresset från hundägare att ögonlysa sina äldre hundar har varit lågt. Målet blev orimligt högt satt. Ja. MÅL Att inom 10 år minska antalet nya fall med PRA inom rasen. - Årligen följa utvecklingen av nya PRA-fall jämfört med den senaste 10-årsperioden. - Ta fram en lättillgänglig metod för att beräkna risk för spridning av PRA-anlag, t.ex. genom att verka för att tillhandahålla en service på webben, där man kan göra simulerade stamtavlor med markerade kända anlagsbärare. Information ska ges om hur man använder sig av metoden för riskbedömning. - Identifiera hundar som trots anlagsbärare i stamtavlan ändå bör kunna betraktas som lågriskhundar gällande PRA-anlag. - Följa och stödja utvecklingen av DNA-tekniken gällande PRA. - Fortsätta att samla blodprov från PRA-drabbade hundar samt deras släktingar för framtida forskning. Målet är satt på 10 år. Detta är en femårsavstämning. Under den senaste 10-årsperioden har 45 nya fall av PRA diagnostiserats. Detta ska jämföras med perioden , då 27 fall diagnostiserades. Vad är gjort? Årlig uppföljning av antalet PRA-fall har gjorts. SKK:s avelsdata tillhandahåller en tjänst där man kan beräkna risk för spridning av PRA i simulerade stamtavlor. Utvecklingen av DNA-tekniken gällande PRA har följts och getts stöd, bland annat genom att en stor mängd blodprover på drabbade hundar och deras släktingar har samlats in för framtida forskning. Ett mycket nära samarbete med både SLU och SKK:s avelskommitté, där vi har regelbundna möten, har genomförts.31 Ett forskningsprojekt pågår där GRK och SKK gemensamt har satt in kr och där SLU forskar i samarbete med Animal Health Trust i England. Skrivningen om att identifiera lågriskhundar med anlagsbärare i stamtavlan är svår att genomföra för vår vanligaste PRA-form, då väldigt få äldre hundar är ögonlysta. - Följa upp provperioden för gradering av RD som går ut år Andelen hundar med bakre polär katarakt och RD hålls på en låg och stabil nivå. Under perioden har prcd-pra upptäckts i rasen. Det är en form av PRA, som inte tidigare var känd i rasen. För prcd-pra finns ett DNA-test tillgängligt via Optigen. I Sverige finns både anlagsbärare och linjer efter utländska anlagsbärare, vilka är DNAtestade. Det finns en lista på hemsidan där hundägare kan publicera resultat på DNA-test som gjorts av Optigen (se Bilaga H12). På nätet finns även en internationell databas, där hundägare från hela världen kan få resultat publicerade, vilken inte är minst viktigt nu då utländska hundar mer frekvent används i avel (www.goldendna.com). Ja, men målet är satt på 10 år och det är ännu inte dags att slutligt utvärderas. De strategier som finns bör fortsatt gälla, då målet är satt på 10 år. Eventuellt kan de behöva förstärkas. För prcd-pra bör strategier tas fram bl.a. om vilka hundar som i första hand bör testas, hur vi får hundägarna att testa, samt hur resultaten offentliggörs. MÅL Att bibehålla den låga andel hundar som har bakre polär katarakt samt fokal RD. - Att göra årliga uppföljningar av resultat samt att informera om detta. - Hund med näthinneveck/lindrig retinal dysplasi kan användas i avel, men i kombination med hund som är ua. Avkomman bör följas upp särskilt gällande RD. (Avelsrekommendation från den svenska ögonpanelen genom Berit Wallin Håkansson.)32 Ögonstatistik från SKK Avelsdata Ögon, ua Ögon, uppföljning Ögon, corneadystrofi Ögon, nattblindhet 1 Ögon, icke ärftlig katarakt Ögon, katarakt total Ögon, katarakt bp Ögon, katarakt öp Ögon, främre y-sömskatarakt Ögon, PHTVL/PHPV 1 1 Ögon, PPM Ögon, retinopati Ögon, PRA generell Ögon, mikropapill/hypoplasi 1 1 Ögon, colobom 1 Ögon, näthinneveck Ögon, RD Ögon, mikroftalmi 1 Visa mer
 Rasspecifika avelsstrategier RAS Leonberger 2015. Svenska Leonbergerklubben
 Rasspecifika avelsstrategier RAS Leonberger 2015 Svenska Leonbergerklubben Innehållsförteckning FÖRORD HISTORIA POPULATION MENTALITET HÄLSA Höftledsdysplasi - HD Armbågsledsdysplasi - ED ÖGON EXTERIÖR Läs mer Rasspecifika Avelsstrategier för Cão da Serra da Estrela
 Rasspecifika Avelsstrategier för Cão da Serra da Estrela Svenska Cão da Serra da Estrela Föreningen (SCSE- föreningen) RAS 2013 Revidering av RAS 2005 1 Allmänt Namn: Cão da Serra da Estrela, pelo comprido, Läs mer Rasspecifik Avelsstrategi för Cairnterrier. Fastställd av SKK/AK den 25 maj 2011
 Rasspecifik Avelsstrategi för Cairnterrier Fastställd av SKK/AK den 25 maj 2011 Detta är en revidering av RAS 2005 samt en uppdatering av klubbens RAS arbete 2006 2010 1 Innehållsförteckning Sid 1 Sid Läs mer Rasspecifik. avelsstrategi. SVENSKA BOXERKLUBBEN boxer-001 2005-09-06 Sid 1 (24) layout: maya
 Rasspecifik avelsstrategi SVENSKA BOXERKLUBBEN boxer-001 2005-09-06 Sid 1 (24) layout: maya boxer-001 2005-09-06 Sid 2 (24) Sverige i december 2004 Arbetet med RAS rasspecifika avelsstrategier Svenska Läs mer Rasspecifika Avelsstrategier för Sredneasiatskaja Ovtjarka (cao) (Centralasiatisk herdehund)
 Rasspecifika Avelsstrategier för Sredneasiatskaja Ovtjarka (cao) (Centralasiatisk herdehund) RAS 2013 Allmänt Namn: Sredneasiatskaja Ovtjarka Grupp: 2, sektion 1, FCI 335 Hemland: fd Sovjetunionen (regioner Läs mer 15 februari 2014, kl 14.00 Johans Café och Matsal i Jönköping. Välkommen!
 15 februari 2014, kl 14.00 Johans Café och Matsal i Jönköping Välkommen! Dagordning 1. Justering av röstlängden 2. Val av ordförande för mötet 3. Styrelsens anmälan av protokollförare vid mötet 4. Val Läs mer Att föda upp HUNDAR. inom Svenska Kennelklubben Regler och bedömningsgång i sammandrag SVENSKA KENNELKLUBBEN
 Att föda upp HUNDAR inom Svenska Kennelklubben Regler och bedömningsgång i sammandrag SVENSKA KENNELKLUBBEN HUNDUPPFÖDARE Svenska Kennelklubben har drygt 14 000 aktiva uppfödare. Som en av dem ingår du Läs mer SKKs avelskommitté informerar om genetiska tester
 SKKs avelskommitté informerar om genetiska tester Tillgången till genetiska tester för olika sjukdomsanlag hos hund ökar lavinartat. Att som uppfödare eller hundägare bedöma nyttan med och tillförligheten Läs mer Engagemang. som gör skillnad
 Engagemang som gör skillnad Verksamheter med engagemangsguider 2012 Engagemang som gör skillnad Verksamheter med engagemangsguider 2012 Förord Engagemang som gör skillnad är Ungdomsstyrelsens tredje Läs mer Redovisning av regeringsuppdraget att utveckla den nationella stödtelefonen Kvinnofridslinjen (U2011/3939/JÄM)
 Redovisning av regeringsuppdraget att utveckla den nationella stödtelefonen Kvinnofridslinjen (U2011/3939/JÄM) Nationellt centrum för kvinnofrid, NCK Uppsala universitet Akademiska sjukhuset 751 85 Uppsala Läs mer Medborgardialog för unga
 Medborgardialog för unga Unga vill inte delta, eller? Vi vet vad unga vill, eller? 9 Medborgardialog med unga NR 9 Upplysningar om innehållet: Lena Langlet, lena.langlet@skl.se Kjell-Åke Eriksson, kjell-ake.eriksson@skl.se Läs mer LIKA OLIKA SOM LIKA. om former för lokalt ungdomsinflytande
 LIKA OLIKA SOM LIKA om former för lokalt ungdomsinflytande U N G D O M S S T Y R E L S E N S S K R I F T E R 2 0 0 9: 4 Lika olika som lika - om former för lokalt ungdomsinflytande Förord Under 2008 Läs mer Systematisk uppföljning. Beskrivning och exempel
 Systematisk uppföljning Beskrivning och exempel Du får gärna citera Socialstyrelsens texter om du uppger källan, exempelvis i utbildningsmaterial till självkostnadspris, men du får inte använda texterna Läs mer Även vi kan DISKRIMINERA
 3 Även vi kan DISKRIMINERA Slutrapport om organisationers interna arbete mot diskriminering och för jämställdhet under 2010 2012 ÄVEN VI KAN DISKRIMINERA 3 Slutrapport om organisationers interna arbete Läs mer Regler och anvisningar för exteriördomare samt domaretiska regler
 Gäller från 2014 Regler och anvisningar för exteriördomare samt domaretiska regler SVENSKA KENNELKLUBBEN Innehållsförteckning Allmänna regler och anvisningar...5 Anvisningar för bedömningen...9 Disqualified Läs mer ETT MEDLEMSKAP - ETT SSRK
 Uppdaterad version - 5 jan 2009. ETT MEDLEMSKAP - ETT SSRK Under de senaste åren har frågan om ett medlemskap för SSRK blivit allt mera aktuell. SSRK:s högsta beslutande organ, Fullmäktige, gav 2008 styrelsen Läs mer MÅL OCH VISION 2022 BESLUTAD AV BYGGNADS KONGRESS 2014
 MÅL OCH VISION 2022 BESLUTAD AV BYGGNADS KONGRESS 2014 Förord Byggnads förbundsstyrelse beslutade i december 2012 att tillsätta en kongressutredning med följande uppdrag: Organisationen står inför många Läs mer Rapport 2015:8. Med väntan växer skulden. En fördjupad studie av den kommunala budget- och skuldrådgivningen
 Rapport 2015:8 Med väntan växer skulden En fördjupad studie av den kommunala budget- och skuldrådgivningen 2015:8 Med väntan växer skulden En fördjupad studie av den kommunala budget- och skuldrådgivningen Läs mer Bilaga 1 Statistik om antalet anmälningar om kränkande behandling, diskriminering och trakasserier
 Bilaga 1 Statistik om antalet anmälningar om kränkande behandling, diskriminering och trakasserier I denna bilaga redogörs för statistik om antalet anmälningar om kränkande behandling och trakasserier Läs mer Utvärdering av handlingsplanen PRIO psykisk ohälsa
 Rapport 2014:6 Utvärdering av handlingsplanen PRIO psykisk ohälsa Lägesrapport 2014 2014 Citera gärna ur Vårdanalys publikationer, men ange alltid källa. Myndigheten för vårdanalys Grafisk form: Les Creatives Läs mer Protokoll fört vid styrelsemöte i Springerklubbens huvudstyrelse. Enköping 2008 05 24/25
 14.1 Mötets öppnande Protokoll fört vid styrelsemöte i Springerklubbens huvudstyrelse Närvaro : Tina Kauppinen, Barbro Collin, Sophia Jarl, Olle Carlson Anna-Greta Lingebrandt, Hans-Gunnar Leytman 24.5 Läs mer Verksam. Systematisk process för att mäta och utveckla effektiva samverkanssystem
 Verksam Systematisk process för att mäta och utveckla effektiva samverkanssystem Sammanfattning Verksam är en guide för att utveckla effektiva samverkanssystem baserat på verktyget System Quality and Performance Läs mer Nära det vanliga arbetet men ändå annorlunda. Intervjuer med chefer om verksamheten inom Samordningsförbundet Göteborg Nordost
 Nära det vanliga arbetet men ändå annorlunda Intervjuer med chefer om verksamheten inom Samordningsförbundet Göteborg Nordost Lars-Gunnar Krantz September 2007 Innehållsförteckning 1 Inledning 2 Uppdrag, Läs mer SpråkSam- en nyckel till utveckling
 SpråkSam- en nyckel till utveckling Utvärdering Utvärderare: Pia Juhlin Åstrand Ingrid Skeppstedt Anders Wiberg Stockholm den 7 mars år 2011 1 FÖRORD 3 INLEDNING 4 RESULTATREDOVISNING 7 Språksams utbildning Läs mer Kunskap till praktik
 Kunskap till praktik Utvärderingen av implementeringsarbetet med de nationella riktlinjerna för missbruks- och beroendevården i Östergötland Ulla Andersson Pia Käcker Valerie Tegelström Läns-SLAKO Sammanfattning Läs mer Ett lyft för den som vill
 2010:12 Ett lyft för den som vill Utvärdering av den statliga satsningen på fortbildning av lärare MISSIV DATUM DIARIENR 2010-05-24 2008/23-5 ERT DATUM ER BETECKNING 2008-01-24 U2008/450/S Regeringen Utbildningsdepartementet Läs mer Juni 2014. Vi bygger Vision! nu tar vi nästa steg
 Juni 2014 Vi bygger Vision! nu tar vi nästa steg 1 2 Inledning Förbundsmötet 2012 var Visions första förbundsmöte. Då gick vi från att vara en ny version av SKTF till att vara Vision Sveriges nyaste fackförbund Läs mer LiÖ 2012-4080. Screening. Särskilt utredningsuppdrag 2012. Henning Elvtegen Hälso och sjukvårdsgruppen Ledningsstaben 2012 1(96)
 LiÖ 2012-4080 Screening Särskilt utredningsuppdrag 2012 Henning Elvtegen Hälso och sjukvårdsgruppen Ledningsstaben 2012 1(96) Innehåll Sammanfattning... 4 1. Bakgrund... 11 1.1 Uppdragsbeskrivning och Läs mer Rasspecifika Avelsstrategier för. PERRO DOGO MALLORQUIN / Ca de Bou. Rasen ingår i rasklubben: Klubben för Gårds och Boskapsvaktare
 0 Rasspecifika Avelsstrategier för PERRO DOGO MALLORQUIN / Ca de Bou Rasen ingår i rasklubben: Klubben för Gårds och Boskapsvaktare 1 1. Allmänt Allmänt om rasen Namn: Perro dogo Mallorquin/Ca de Bou Grupp: Läs mer Kunskap för bättre assistans