text:
„RECHIZITORIU” PENTRU KOVESI – Senatorul Valer Marian: „Asupra onestitatii doamnei Kovesi se ridica mai multe semne de intrebare... Planeaza suspiciuni care nu o recomanda pentru un nou mandat... Exista indicii serioase ca i-a favorizat pe Udrea si Stoloj
 „RECHIZITORIU” PENTRU KOVESI – Senatorul Valer Marian: „Asupra onestitatii doamnei Kovesi se ridica mai multe semne de intrebare... Planeaza suspiciuni care nu o recomanda pentru un nou mandat... Exista indicii serioase ca i-a favorizat pe Udrea si Stolojan in dosarul Alro... Exista indicii serioase ca l-a favorizat pe generalul Coldea... De cand este procuror sef DNA, aceasta institutie nu a instrumentat niciun dosar impotriva fostilor sai promotori si protectori politici Basescu, Boc si Blaga”
 Miercuri, 2 martie 2016 13:38 | Scris de George TARATA | | | Magistrati - Dna
 Senatorul Valer Marian cere CSM sa dispuna Inspectiei Judiciare cercetarea disciplinara a sefei DNA Laura Codrura Kovesi (foto 1), din cauza suspiciunilor care planeaza asupra activitatii si conduitei acesteia. Totodata, Valer Marian ii solicita ministrului Educatiei sa dispuna reverificarea acuzatiilor de plagiat formulate in legatura cu lucrarea de doctorat a Laurei Codruta Kovesi, asa cum s-a intamplat in cazul fostului premier Victor Ponta. Solicitarile au fost facute, marti 2 martie 2016, intr-o declaratie politica sustinuta in Senatul Romaniei, intitulata „Fonfleurile pripite ale ministrului Raluca Pruna”, care urmeaza interpelarii prin care Valer Marian ii solicita fostei asistente a Monicai Macovei, ministresa Raluca Pruna, sa explice de ce dosarul „Transgaz” deschis dupa sesizarile Corpului de control zace la DNA. O declaratie ce seamana cu un adevarat rechizitoriu al activitatii Laurei Codruta Kovesi de la momnentul numirii acesteia ca Procuror General al Romaniei si pana in prezent.
 Declaratia politica din 2 martie 2016 are la baza antepronuntarea Ralucai Pruna in ceea ce priveste reivestirea Laurei Codruta Kovesi ca procuror-sef al DNA, gest prin care, in opinia lui Valer Marian, ministresa a uzurpat atributiile presedintelui Klaus Iohannis. In acest context, Valer Marian a enumerat o serie de motive pentru care Codruta Kovesi nu ar trebui sa mai primeasca inca un mandat la conducerea DNA. Astfel, Valer Marian (foto 2) precizeaza ca Laura Codruta Kovesi, despre care afirma ca a fost numita in fruntea PICCJ si DNA fara sa existe o procedura transparenta, are o reputatie profesionala discutabila, ce ridica anumite semne de intrebare. De asemenea, potrivit senatorului, si asupra onsetitatii sefei DNA sunt semne de intrebare. Valer Marian sustine ca exista indicii serioasa, inclusiv marturii ale unor fosti subalterni, ca Laura Codruta Kovesi, pe vremea in care ocupa functia de Procuror General, i-ar fi favorizat pe Elena Udrea si Theodor Stolojan in dosarul Alro, caz in care se intrevedea o eventuala implicare inclusiv a fostului presedinte Traian Basescu. Senatorul acuza ca exista indicii serioase ca Laura Codruta Kovesi, tot in perioada in care era Procuror General al Romaniei, l-ar fi favorizat pe prim-adjunctul SRI, generalul Florian Coldea. Ar fi fost vorba, sustine Marian, despre un dosar privind un accident de circulatie produs de Coldea in 2009, in timp ce se afla in masina cu actuala sefa a DNA. Valer Marian mai aminteste, totodata, si de faptul ca de cand DNA-ul este condus de Kovesi, aceasta institutie nu a instrumentat niciun dosar impotriva lui Traian Basescu, Emil Boc si Vasile Blaga. Nu in ultimul rand, senatorul subliniaza si ca DNA, sub conducerea lui Kovesi, nu a demarat nicio ancheta privind devalizarea Fondului Proprietatea, fond unde presedinte a fost ex-ambasadorul SUA la Bucuresti Mark Gitenstein, un sustinator al actualei sefe a parchetului anticoruptie. Iata un fragment din declaratia politica a senatorului Valer Marian, aceasta fiind atasata integral la finalul articolului:
 „Licentiata in drept si in filozofie, dar practicanta pasagera a dreptului (4 ani de avocatura in Baroul Bucuresti si in jur de un an de asistenta la cabinetul europarlamentarului Monica Macovei, a(l) carei emul(a) s-a declarat), doamna ministru Pruna a demonstrat prin ultimele sale declaratii ca stapaneste mai bine filozofia dreptului decat aplicarea legii. Prin afirmatiile facute cu privire la reinvestirea doamnei Kovesi de catre domnia sa in functia de procuror sef la DNA, doamna Pruna s-a antepronuntat si a uzurpat atributiile Presedintelui Romaniei, care este singurul factor decident abilitat sa numeasca sau sa reinvesteasca o persoana intr-o asemenea functie judiciara. Conform dispozitiilor legale enuntate, doamna Pruna poate doar sa propuna. Pe de alta parte, daca ar fi citit cu atentie dispozitiile legale in materie, doamna Pruna ar fi trebuit sa retina ca reinvestirea este o posibilitate, nu o obligatie. Asta, si ca sa nu fim ipocriti si sa nu ne jucam de-a procedura, vorba doamnei ministru.
 In calitate de parlamentar, jurist de profesie si fost procuror, consider ca, la numirea procurorului sef al DNA, nu numai ca trebuie respectata procedura prevazuta de legea in materie, dar si ca aceasta procedura trebuie realizata in mod transparent, in conformitate cu criteriile enuntate si asumate de doamna ministru al justitiei cu ocazia avizarii numirii sale in aceasta functie de catre comisiile de specialitate ale Parlamentului (profesionalism, onestitate, lipsa oricaror suspiciuni asupra persoanei vizate), pentru urmatoarele motive:
 I. Doamna Laura Codruta Kovesi a fost numita in functiile de conducere pe care le-a detinut pana in prezent (procuror general al Parchetului de pe langa Inalta Curte de Casatie si Justitie – doua mandate, procuror sef al DNA – un mandat) fara sa existe o procedura transparenta, care sa fie bazata pe criterii fara echivoc.
 1. In anul 2006 doamna Laura Codruta Kovesi a fost numita in functia de procuror general al PICCJ de catre presedintele Traian Basescu, la propunerea ministrului justitiei, Monica Macovei, care a initiat in prealabil modificarea, prin asumarea raspunderii guvernamentale, a procedurii de numire prevazuta de Legea nr. 303/2004, care statua numirea procurorilor sefi de catre Presedintele Romaniei, la propunerea Consiliului Superior al Magistraturii, procedura aplicabila in majoritatea statelor Uniunii Europene.
 Dupa mai multi ani, doamna Monica Macovei a afirmat ca a propus-o pe Laura Codruta Kovesi in functia de procuror general al Romaniei in urma unei selectii riguroase, dar nici domnia sa nici altcineva nu a oferit vreun detaliu in acest sens. In realitate Laura Codruta Kovesi a fost numita in aceasta inalta functie judiciara pe criterii clientelare, in baza unor relatii de colegialitate si de prietenie cu anumiti decidenti ai guvernarii din perioada respectiva. Mai exact, si nu cred ca a fost o pura coincidenta in urma asa-zisei selectii riguroase, Laura Codruta Kovesi a fost colega de an si de grupa la Facultatea de Drept a Universitatii Babes Bolyai din Cluj Napoca cu ex-premierul Emil Boc, seful politic al doamnei Macovei, si cu judecatoarea Monica Niculescu, in perioada respectiva sefa de cabinet a doamnei Macovei si concubina a purtatorului de cuvant al acesteia, jurnalistul Dan Tapalaga (referitor la care Traian Basescu a afirmat, spre finalul ultimului sau mandat prezidential, ca dadea ordine unui procuror general). Pe de alta parte, tatal doamnei Laura Codruta Kovesi, Ioan Lascu, fost procuror sef al Parchetului Medias timp de 30 de ani (din care 20 de ani in timpul regimului comunist), se afla in relatii apropiate cu politicianul Vasile Blaga, minstru de interne si secretar general al PDL in perioada respectiva, prin intermediul unui prieten comun din Medias, deputatul Florin Muntean, lider local al PDL, ulterior director general al Societatii Nationale Transgaz (care l-a promovat apoi director adjunct la aceasta societate pe fratele Laurei Codruta Kovesi, Sergiu Lascu).
 2. In anul 2009 doamna Laura Codruta Kovesi a fost reinvestita in functia de procuror general al Romaniei de catre presedintele Traian Basescu, la propunerea ministrului justitiei, Catalin Predoiu (asupra caruia au fost exercitate presiuni in acest sens de la Comisia Europeana de la Bruxelles), in pofida opozitiei aproape totale a Consiliului Superior al Magistraturii, unde au fost inregistrate cinci voturi impotriva acestei renumiri in functie si doar un vot pentru.
 3. In anul 2013 doamna Laura Codruta Kovesi a fost numita procuror sef al DNA in urma unui troc politic intre presedintele Traian Basescu si premierul Victor Ponta, care a fost mediat de fostul consilier prezidential si ministru PDL, Elena Udrea, si a fost impulsionat de Comisia Europeana de la Bruxelles si de unele ambasade occidentale de la Bucuresti, indeosebi de ambasada SUA.
 II. Reputatia profesionala a doamnei Laura Codruta Kovesi comporta unele discutii si ridica unele semne de intrebare.
 Conform unor profesori si colegi de-ai sai de la Facultatea de Drept a Universitatii Babes Bolyai, Laura Codruta Kovesi a fost o studenta mediocra. La numirea sa in functia de procuror general avea varsta de 33 de ani si o experienta de 10 ani in profesia de procuror, activand in aceasta perioada la Parchetul de pe langa Judecatoria Sibiu si la structura locala a DIICOT, fara sa se remarce prin rezultate sonore, prin performante deosebite.
 Fostul presedinte Traian Basescu a motivat la finalul periplului sau prezidential ca ar fi numit-o procuror general al Romaniei pe necunoscuta Laura Codruta Kovesi intrucat i s-a spus ca ar fi avut cel mai bun randament in solutionarea cauzelor in calitate de sefa a DIICOT Sibiu. Afirmatia nu este acoperita in realitate pentru ca pe anul precedent numirii sale in functie, respectiv pe anul 2005, structura DIICOT Sibiu s-a clasat doar pe locul 10 din 16 unitati de profil, situandu-se astfel in a doua parte a clasamentului national intocmit pe baza criteriilor de performanta profesionala.
 In anul 2011, in timp ce detinea functia de procuror general al Romaniei, doamna Laura Codruta Kovesi si-a luat doctoratul in drept la o facultate de mana a doua (Facultatea de Drept a Universitatii de Vest Timisoara), cu o lucrare de o valoare stiintifica discutabila si pentru care a fost acuzata de plagiat, la care a avut ca indrumator stiintific un profesor de moda noua, Viorel Pasca, fost procuror sef comunist al judetului Timis, cunoscut drept coleg si prieten cu tatal sau Ioan Lascu.
 Nimeni nu contesta performantele DNA sub sefia doamnei Laura Codruta Kovesi daca le privim prin prisma numarului si functiilor politicienilor (ministri, parlamentari, presedinti de consilii judetene, primari), magistratilor si inaltilor functionari publici arestati, trimisi in judecata si condamnati pentru fapte de coruptie. Ultimul bilant al DNA, respectiv bilantul pe anul 2015, a avut caracterul cel mai triumfalist din istoria acestei institutii. Acest bilant comporta insa discutii sub mai multe aspecte. In primul rand, rezultatele obtinute in anul 2015 au fost comparate cu rezultatele obtinute in anul 2013, desi ar fi trebuit sa fie comparate cu rezultatele pe anul precedent, respectiv pe anul 2014. In al doilea rand, procurorul sef al DNA a uzitat formulari statistice incorecte pentru a capta atentia publica. De exemplu, a afirmat ca in anul 2015 'au fost trimisi in judecata de cinci ori mai multi ministri decat acum doi ani', fara sa precizeze ca in anul 2013 a fost trimis in judecata doar un ministru, pentru ca opinia publica sa inteleaga aceasta crestere exponentiala. De asemenea, a afirmat ca in anul 2015 au fost trimisi in judecata 'peste 100 de primari si de presedinti de consilii judetene', desi ar fi trebuit sa precizeze distinct numarul de primari si numarul de presedinti de consilii judetene, in conditiile in care numarul total al presedintilor de consilii judetene este de 41.
 In al treilea rand, procurorul sef al DNA nu a prezentat procentul de achitari inregistrat in cauzele proprii in anul 2015. In acest sens, nu putem trece cu vedere ca, potrivit bilantului pe anul 2014, DNA a inregistrat un procent de achitari de peste 10%, ceea ce inseamna ca unul din zece inculpati trimisi in judecata a fost considerat nevinovat de justitie. Este enorm daca avem in vedere ca celelalte parchete din tara noastra au inregistrat un procent de achitari de numai 1% in anul respectiv sau ca in ultimii ani ai regimului comunist era admis un procent de achitari de maximum unu la mie. Nu putem trece cu vederea nici faptul ca DNA a acordat preeminenta si a solutionat cu celeritate in ultimii ani sesizarile inregistrate 'cu sprijinul logistic al SRI', in timp ce sesizarile cetatenilor, dar si ale unor institutii importante ale statului (Guvern, ministere, prefecturi) sunt tergiversate cu anii, fiind de multe ori musamalizate.
 In fine, nu putem trece cu vederea telejustitia excesiva practicata de doamna Laura Codruta Kovesi, pe care a patentat-o in Romania in primul sau mandat de procuror general, sub auspiciile ministrului Monica Macovei si consilierului Dan Tapalaga, si care a culminat cu directionarea nelegala catre presa de stenograme rezultate din interceptari, declaratii de martori si chiar rechizitorii. Prin aceasta telejustitie excesiva, fara precedent in Uniunea Europeana, s-a urmarit nu numai castigarea increderii si sprijinului opiniei publice, ci si influentarea instantelor care judecau cererile de arestare sau rechizitoriile DNA.
 III. Din pacate, si asupra onestitatii doamnei Laura Codruta Kovesi se ridica mai multe semne de intrebare.
 Exista indicii serioase, inclusiv marturii ale unor fosti subalterni, ca, in perioada in care detinea functia de procuror general al Romaniei, Laura Codruta Kovesi i-a favorizat pe fostii consilieri prezidentiali Elena Udrea si Theodor Stolojan in dosarul Alro, in care firele afacerii de inalta coruptie politica duceau spre presedintele Traian Basescu. De asemenea, exista indicii serioase ca, in aceeasi perioada, Laura Codruta Kovesi l-a favorizat pe generalul Florian Coldea, primul adjunct al directorului SRI, intr-un dosar in care a fost cercetat pentru un accident de circulatie comis pe bulevardul Stefan cel Mare, in fata stadionului Dinamo, in seara zilei de 21.09.2009, in timp ce conducea un autoturism de serviciu, dupa ce si-a sarbatorit ziua de nastere intr-o locatie a SRI, impreuna cu tanara sefa a Parchetului General, care l-a acompaniat in masina. Este o realitate de netagaduit ca, in timpul celor doua mandate de procuror general al Romaniei, functie in care avea si atributia de coordonare a DNA, Parchetul General si DNA nu au instrumentat niciun dosar cu privire la frauda de peste patru miliarde de euro inregistrata in perioada respectiva la Autoritatea Nationala pentru Restituirea Proprietatilor (ANRP).
 Semne mari de intrebare ridica si faptul ca, de cand este procuror sef al DNA, aceasta institutie nu a instrumentat niciun dosar impotriva fostilor sai promotori si protectori politici Traian Basescu, Emil Boc si Vasile Blaga, desi la adresa acestora au fost lansate in ultimii ani mai multe acuzatii pentru fapte de coruptie, dintre care cea mai grava este utilizarea in campaniile electorale din 2009 si 2012 de bani negri obtinuti din afacerile Microsoft si ANRP. Cel mai strident este cazul fostului premier Emil Boc, la adresa caruia exista inclusiv sesizari ale Corpului de control al primului ministru Victor Ponta privind implicarea sa in acte de coruptie in cazul Cluj Arena si in cazul Drumului Judetean Rachitele-Ic-Ponor, care trece prin localitatea sa natala. De asemenea, sub sefia sa, DNA nu a finalizat niciun dosar de coruptie impotriva fostului presedinte al ANAF, Sorin Blejnar, un alt apropiat al ex-presedintelui Traian Basescu, acesta fiind inculpat si trimis in judecata de o structura locala curajoasa a DIICOT (Brasov).
 Semne si mai mari de intrebare ridica faptul ca, de cand este procuror sef al DNA, nu a fost demarata nicio ancheta privind devalizarea Fondului Proprietatea, poate cea mai mare devalizare din istoria Romaniei, estimata la peste zece miliarde de euro, fond la care a detinut functia de presedinte al consiliului de administratie fostul ambasador american la Bucuresti, Mark Gitenstein, cunoscut drept un sustinator si un aparator fervent al doamnei Kovesi. Suspecta este atitudinea DNA si in cazul fraudelor si faptelor de coruptie de zeci de milioane de euro constatate la Societatea Nationala Transgaz Medias pe perioada 2009-2013, printr-un raport al Corpului de control al primului ministru Victor Ponta intocmit in martie 2014, in urma caruia au fost adresate DNA un numar de 15 sesizari penale impotriva reprezentantilor Transgaz, printre care s-au numarat directorul general Florin Muntean, prieten apropiat al tatalui procurorului sef al DNA, si directorul adjunct Sergiu Lascu, fratele procurorului sef al DNA. Desi au trecut aproape doi ani de la constatarea si sesizarea faptelor, DNA nu a dat semne vizibile ca ar intentiona sa solutioneze dosarele privind marea companie nationala din orasul natal al doamnei Laura Codruta Kovesi. Referitor la acest caz este de retinut ca fostul procuror sef al DIICOT, Alina Bica, a declarat saptamana trecuta in fata instantei de judecata, cu ocazia audierii intr-un dosar in care a fost arestata si inculpata pentru fapte de coruptie, ca motivul pentru care a intrat in vizorul DNA este ca in urma cu patru ani a deschis o ancheta la Transgaz, care il viza pe fratele lui Laura Codruta Kovesi, Sergiu Lascu.
 IV. Asupra doamnei Laura Codruta Kovesi planeaza si alte suspiciuni care nu o recomanda pentru un nou mandat de procuror sef al DNA
 Prima suspiciune este legata de influenta mare pe care o are asupra sa generalul Florian Coldea, primul adjunct al directorului SRI, seful de facto al principalului serviciu de informatii din 2006 pana in prezent. Fosti subalterni, dar si judecatori, avocati, politicieni si jurnalisti au afirmat ca, sub sefia doamnei Laura Codruta Kovesi, atat Parchetul General cat si DNA au devenit anexe ale SRI. Unii dintre ei au fost socati cand l-au vazut pe generalul Coldea in biroul doamnei Kovesi, cu palarie texana pe cap si stand cu picioarele ridicate pe masa, gest ostentativ menit sa arate cine este seful. A doua suspiciune este ca fostul presedinte Traian Basescu si fostul ministru al justitiei Monica Macovei ar avea in continuare influenta asupra actualului procuror sef al DNA.
 O a treia suspiciune este legata de dosarul de coruptie in care au fost arestati, trimisi in judecata si condamnati, inclusiv pentru trafic de influenta, fostul prim-procuror al Parchetului de pe langa Judecatoria Sibiu, Nicusor Florin Apostu, primul sau indrumator profesional, si omul de afaceri milionar Ilie Carabulea, amandoi prieteni apropiati ai tatalui sau Ioan Lascu, referitor la care au rezultat indicii de complicitate din stenogramele de la dosar, dar nu a fost anchetat in cauza.
 A patra suspiciune este legata de modul dubios in care, precum tatal fostului ministru Monica Macovei (fost magistrat bolsevic si nomenclaturist ceausist), tatal sau a obtinut in chirie o casa nationalizata in timpul regimului comunist, in timp ce detinea functia de procuror sef al Procuraturii locale Medias, pe care a cumparat-o ulterior in baza Legii nr. 112/1995, si de modul dubios in care a obtinut in ultimul deceniu, printr-un intermediar, cu concursul primariei si justitiei locale, o alta casa nationalizata, care a fost detinuta in chirie si apoi cumparata de sotii Ilie si Doina Spineanu, care au fost evacuati din aceasta cu trei ani in urma. Mentionez ca cele doua case au fost construite in sistem duplex, pe strada Sondorilor din municipiul Medias, la nr. 12 si 14, si s-au aflat inainte de nationalizare in proprietatea fratilor Johann Krestel si Hanz Krestel, care au plecat definitiv in Republica Federala Germania inainte de 1989.
 O ultima si importanta suspiciune este aceea ca doamna Laura Codruta Kovesi ar aspira sa candideze la functia de Presedinte al Romaniei in anul 2019, cand ar urma sa-i expire al doilea mandat de procuror sef al DNA, si ca ar putea uza de aceasta functie atat pentru a-si face imagine si notorietate, cat si pentru a-si elimina potentiali adversari politici.
 Pentru considerentele expuse, solicit primului ministru Dacian Ciolos si presedintelui Klaus Iohannis sa-i puna in vedere doamnei ministru al justitiei sa respecte, in litera si in spiritual lor, dispozitiile articolului 54 alineatul 1 din Legea nr. 303/2004 si sa organizeze o procedura de selectie riguroasa si transparenta a procurorului sef al DNA, conform criteriilor enuntate si asumate cu ocazia audierii sale de catre comisiile de specialitate ale Parlamentului inaintea investirii in functie, pentru a asigura astfel egalitatea in fata legii prin aplicarea aceleiasi unitati de masura ca in cazul selectiei organizate pentru ocuparea functiei de procuror general al Romaniei.
 Solicit Biroului Permanent al Senatului sa o convoace cat mai urgent pe doamna ministru Raluca Pruna in plenul Senatului, la 'Ora ministrului', pentru a oferi explicatii cu privire la declaratiile sale contradictorii si neavenite referitoare la numirea viitorului procuror sef al DNA. In caz de neconformare, propun initierea unei motiuni simple impotriva ministrului justitiei pe tema numirii viitorului procuror sef al DNA.
 Solicit Consiliului Superior al Magistraturii sa dispuna Inspectiei Judiciare sa efectueze verificari cu privire la suspiciunile care planeaza asupra activitatii si conduitei doamnei procuror sef Laura Codruta Kovesi referitor la solutionarea sau nesolutionarea dosarelor mentionate in prezenta declaratie.
 Solicit domnului ministru al Educatiei si Cercetarii sa dispuna reverificarea acuzatiilor de plagiat formulate cu privire la lucrarea de doctorat a doamnei Laura Codruta Kovesi, precum a procedat recent in cazul fostului premier Victor Ponta.
 Nimeni nu este de neinlocuit! Cred ca atat in DNA, cat si PICCJ, DIICOT si in structurile teritoriale ale parchetului exista procurori profesionisti si integri, asupra carora nu planeaza nicio suspiciune de partizanat sau de vasalitate, care pot sa mentina DNA la aceleasi standarde de performanta”.
 *Cititi aici integral declaratia politica a senatorului Valer Marian Accesari:3584
 2 martie 2016 13:58
 O constatare ! Pai, DE CE DE 3 LUNI NU VEDEM NICIO MASURA A GUVERNULUI DE... RAHAT, NU STIM BINE NICI MACAR COMPONENTA LUI, DAR: ASTA DE LA SANATATE O DA DE GARD (NU DEMISIA!), CURAJ N-ARE CURAJ SA II EXECUTE PE PLAGIATORI, ÎNSA, INSA!!!! PRUNA E CEA MAI ACTIVA ACTIVISTA. Te uiti la stiri, de 3luni, repet, si numa asta vb de kovalact, de ala cu puscariile, de ma-sa (macovrei?!), insa nimeni nu guverneaza. Degeaba se striga CSM-ului anchetarea lui kov-alact, nimeni nu are CURAJ! Mai tare! Cica reforma administratiei publice...certificatul de nastere se scoate de pe piata....atat! Va pup. Scarba totala! Raspunde
 s-a laudat BASE cu cap'd'opera sa
 2 martie 2016 22:46
 Ce entuziast era BASE ca a descoperit-o pe Ko! A reinvestit-o desi CSM a votat contra...
 2 martie 2016 22:58
 Cea > dorinta a lui BASE
 3 martie 2016 12:52
 "...Presedintele Romaniei isi dorea foarte mult ca doamna Kovesi sa conduca DNA, dar nu exista un acord si un dialog cu primul ministru, cu Victor Ponta, am avut o discutie cu Ponta in care s-a convenit pana la urma pe aceasta propunere. (...) Eu stiam ca Ponta are dreptate, dar asta era. A fost dorinta presedintelui sa o numeasca in aceasta functie, iar rolul meu a fost sa negociez asta." UDREA DIXIT
 BASE e scarbit de cap'd'opersa sa
 2 martie 2016 23:04
 Intrebat de jurnalistul Ion Cristoiu, intr-o emisiune Tv, de ce nu suna trinomu' STA-KOV-CO pentru a-si spune punctul de vedere si a le cere o explicatie in legatura cu arestarile abuzive, Basescu a raspuns: "Pot sa va spun ca de sila?".
 2 martie 2016 14:41
 Succesiunile fara nr.a lui KOVESI si-a inpanat bilantul pe 2015,facand praf concurenta de la emisiunea "ROMANII AU TALENT"Primul ministru al tehnocratiei bretonate,prezent fiind,fara urma de suspin,a facut observatia conform caruia DNA si-a facut si isi face treaba exemplar,felicitand premiantii.La randul sau R.PRUNA s-a atepronuntat,grabinudu-se sa o aconteze KOVESI,pt.un nou mandat la sefia DNA.Cat despre concurenta pe post,sau despre atributiunile CSM,in procedura ca aparenta de legalitate,sau alte eventuale neajunsuri nu s-a scos un cuvant.Nici nu poate fi vorba de asa ceva,atunci cand asiguri consensul cu M(entorul Monica Macovei)10 La ce te mai poti astepta?!!!!!!!!!!!!
 Ko acuzata ca ascunde minciuna, falsul, incompetenta
 2 martie 2016 23:17
 În scrisoare trimisă procurorului şef al DNA, Sorin Pantiş o acuză pe Laura Codruţa Kovesi că ascunde, cu intenţie, minciuna, falsul şi incompetenţa. Fostul ministru face referire la faptul că angajatul DNA care a făcut expertiza în dosarul ICA nu era expert în evaluarea valorii de piaţă a societăţilor comerciale.
 "Pentru a evalua o societate comercială este nevoie de un expert contabil, un expert în studiul pieţelor specifice, un expert financiar şi un jurist. O astfel de evaluare este un proces de dur ată şi nu se poate face în 5 zile. (...) Este odios cu câtă uşurinţă minţiţi pentru a acoperi o imensă eroare judiciară, în urma căreia 12 oameni nevinovaţi au fost condamnaţi. Deja încercaţi să acreditaţi ideea că doar călăii sunt vinovaţi de această înscenare grosolană prin care o privatizare corectă este transformată într-un dosar politic cu conotaţii de asasinat economic", scrie Sorin Pantiş.
 Pantiş o acuză de asemena pe Laura Codruţa Kovesi că a minţit când a spus că au fost admi
 Ko experta in NEGAREA NEGATIEI
 3 martie 2016 13:11
 In luna iunie 2014 procurorul-sef al DNA punea presiune pe judecatori pentru finalizarea dosarului TELEPATIA. DNA a emis un comunicat de presa in care se spune ca Laura Codruta Kovesi nu a facut afirmatii punctuale despre dosarul ICA. http://stirile.rol.ro/kovesi-nu-mai-recunoaste-ce-a-spus-legat-de-dosarul-telepatia-931890.html
 Ko experta in DOSARE POLITICE
 3 martie 2016 13:43
 „De ce fapte care s-au întâmplat în 2009 şi în 2010 şi în 2011 sunt de abia astăzi cercetate fulger, dintr-odată şi dintr-odată avem foarte multe dovezi? (...) Oricine priveşte din exterior situaţiei doamnei Elena Udrea înţelege că există o foarte mare proporţie în acest dosar de influenţă politică. Este clar, în acest moment, un dosar politic”, a declarat omul de afaceri Ilan Laufer, invitat în emisiunea Daily Income. Raspunde
 Ko la masa in privat cu coruptia
 2 martie 2016 23:23
 "Zece ani de zile oamenii astia au stat la masa cu mine in privat. Ma refer la doamna Kovesi, la domnul Coldea, la domnul Maior, la multe alte personaje din Justitie si din servicii. Nu ai stiut zece ani ca sunt o persoana corupta. Eram o persoana corupta si acopereai lucrul acesta? Ai informat vreodata Serviciul Roman de Informatii, presedintele Romaniei, ca un om extrem de apropiat din anturajul sau, Elena Udrea, este o persoana corupta? S-a intamplat lucrul acesta?"
 INCOMPETENTA? REA VOINTA?
 2 martie 2016 23:37
 Procesul TELEPATIA ar fi trebuit sa fie judecat in asa fel incat sa nu lase nicio urma de indoiala. E INTERESANT cum la Becali i s-a retinut prejudicul de 800.000 dolari de la data savarsirii faptei si lui Voiculescu i se retine de la data trimiteriii in judecata. De mentionat ca Becali a vandut terenul luat de la armata in 1998 cativa ani mai tarziu cu suma de 50 mil euro!! In Constitutie scrie ca Justitia trebuie sa fie unica, egala si impartiala pt toti.
 Ko spala pe jos cu CSM
 2 martie 2016 23:43
 CSM nu are nimic de spus! Se tem ca iar descaleca Ko si ii ia la 3 pazeste. Doar le-a dat indicatii clare: "Am văzut adevărate linșaje mediatice la adresa judecătorilor în care CSM-ul pur și simplu nu a intervenit. CSM-ul nu a existat în acest caz. CSM-ul trebuie să apere colegii din sistem." http://www.dcnews.ro/laura-codru-a-kovesi-ataca-csm-judecatorii-au-fost-lin-a-i-mediatic_450856.html#sthash.DRHRyTUO.dpuf
 Sindromu' JULIA
 3 martie 2016 13:02
 Asta e masonerie nu JUSTITIE - deformatie profesionala din (in)activitatea secreta de la Brussels, poreclita de senora Julia "golden exile" Raspunde
 Ko discreta
 3 martie 2016 13:21
 Slabiciunea Lulutei: sa se ponunte ANTICIPAT
 3 martie 2016 13:29
 Kovesi se pronunţa întotdeauna în discuţii cu demnitari internaţionali pe tema vinovăţiei unor persoane. "Deşi temele discuţiilor erau altele, totdeauna, în mod invariabil, spune Nicolae, Kovesi făcea referire la anumiţi inculpaţi, cum ar fi fostul premier Năstase, profesorul Voiculescu sau procuror general adjunct Gabriela Ghiţă, arătând că ei sunt vinovaţi de anumite infracţiuni. Deşi nu se terminase urmărirea penală la unii, iar la alţii, judecata, procurorul general se pronunţa deja pe vinovăţie", acuză fostul procuror. Raspunde
 Ko silabiseste numele celor cu frauda REFERENDUMULUI
 „In acest moment, procurorii si judecatorii cerceteaza fraude aduse referendumului, in urma unor sesizari; sunt peste 500 de dosare. Vreau sa va dau doar cateva cifre: intr-unul din dosare este vorba de alegatii de 1, 5 milioane de voturi furate la referendum, iar acum cateva zile procurorul-sef al Directiei Nationale Anticoruptie a afirmat ca in sectiile verificate s-au gasit indicii si probe de frauda intre 5-10-15% . Deci, trebuie finalizate aceste dosare, trebuie mentinuti acesti procurori, pentru ca se incearca sa fie dati afara, si trebuie vazut rezultatul acestor anchete.” Din 12.09.2012 eurodeputata MLM tot asteapta...
 Bravo, dlui senator Valer Marian
 2 martie 2016 15:16
 pentru că are curajul să spună cu voce tare (alături de "luju") ... ceea mai toată lumea - informată, în materie juridică ... gîndeşte despre Kovesi Raspunde
 * ceea ce mai toată lumea - informată în materie juridică ... gîndeşte despre Kovesi Raspunde
 Fery Bacy
 Părerea mea,nu vă supărați,este că dacă s-au furat 8 milioane de voturi se poate prelungi si mandatul acestei inapoiate intr-ale justitiei,este adevărat...dar foarte avansate într-ale politicilor mafiote,eu cred că Băsescu nu mai are scăpare de chiar mâna lui Covesi,o să tragă apa peste băsism!
 2 martie 2016 23:19
 Ko e disciplinata, asteapta rezultatul anchetei CSM cum de se prapadira 60-80 dischete de la dosar ALRO Raspunde
 Nu stiu voua dar mie unuia imi face impresia unui guvern slab-cu parfum băsist-ceva in genul guv. Boc,plin de sri-sti fără scoală și nesimtiti,in sensul că nu ar avea simțuri,sunt marionete...de ce nu se bagă pe la televiziuni,să vorbească si ei ca oamenii,cu oamenii...deoarece acum ei denigrează noțiunea de tehnocratie,ar fi trebuit sa se numescă guvernul prostiei.
 binomu Ko-Co are ceva vechime
 3 martie 2016 13:26
 Kovesi este acuzată că, în calitate de Procuror General al României, împreună cu directorul adjunct al SRI, Florian Coldea, au convocat în dese rânduri în biroul acesteia procurori DNA, pentru a-i timora și a-i determina să întocmească dosare într-un mod favorabil intereselor SRI. În ceea ce-l privește pe Robert Cazanciuc, acuzat de abuz în serviciu, acesta s-ar face vinovat de tentativa de a subordona justiția intereselor obscure ale SRI. Denunțătorul se și întreabă, pe bună dreptate: „SRI subordonează justiția sau SRI, ca orice instituție a statului, se supune justiției?". Raspunde
 2 martie 2016 20:33
 Fiecare om are alergiile lui: LULUȚA face alergie la litera B (Băsescu, Boc, Blaga, etc.) și când e vorba de partide la PDL. În rest se pare că e bună la ... baschet (că la drept a călcat cu stângul!).
 2 martie 2016 22:25
 Uitarati de alergia LLULUTEI fata de sesizarile corpului de control al premierului...
 Ko santajabila?
 2 martie 2016 23:06
 Ko si-a gresit cariera
 3 martie 2016 12:58
 Ko nu le are la procedura penala - tine dosarele la FEZANDAT. Ce mare bucatar se pierdu Raspunde
 IO, RAKAN-KOLONEL
 3 martie 2016 13:52
 "Nu cred ca un om care a savarsit o fapta acum 7-8 ani trebuie sa fie arestat... DNA nu trebuie sa faca spectacol”.
 http://www.luju.ro/magistrati/dna/oltean-denunta-circul-dna-aflat-in-prag-de-arestare-fostul-secretar-general-pdl-ioan-oltean-acuza-dna-da-dispozitie-si-parlamentul-aproba-nu-cred-in-dreptatea-celor-de-la-dna-nu-cred-in-aceasta-institutie-cred-in-judecatorii-romani-nu-cred-ca-un-om-care-e
 Ko minte or nu le are la drept
 3 martie 2016 13:15
 Ca ICCJ, neputand sa evite, a incercat sa o faca mincinoasa pe doamna Kovesi intr-o maniera eleganta, se vede din urmatorul text: „Deşi sesizarea procurorului general al Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie se referă la aplicarea dispoziţiilor art. 1 din Legea nr. 119/2010, iar sesizarea...” In esenta, se afirma foarte clar ca jurisprudenta neunitara vizeaza numai pensiile prevazute de art. 1 lit. c) si nu de art. 1 lit. a)-h) cum sustine doamna Kovesi. http://scmdfiliala1ialomita.blogspot.com.es/2012/01/ril-ul-ca-ril-ul-dar-cu-dna-kovesi-cum.html Raspunde
 duplicitatea LULUTEI
 3 martie 2016 13:17
 Totusi, mergand pe logica Laurei Codruta Kovesi, potrivit careia in dosarele lui Basescu nu se poate lucra din cauza imunitatii, ne intrebam cum a fost posibil in aceste conditii ca presedintele sa primeasca neinceperea urmaririi penale in dosarul privind spalarea de bani, privind achizitia terenului din Aleea Privighetorilor si vandut ulterior Gabrielei Blaj, despre care se afirma ca ar fi cumnata afaceristului Costel Casuneanu? http://www.luju.ro/dezvaluiri/anchete/si-kovesi-minte-pentru-basescu-sefa-dna-invoca-imunitatea-prezidentiala-inventata-de-predecesorul-ei-daniel-morar-pentru-a-explica-de-ce-traian-basescu-nu-e-cercetat-in-dosarele-flota-si-casa-din-mihaileanu-nu-se-poate-efectua-urmarirea-penala-pentru-ca-e
 COMUNICATU LU PESHTE
 3 martie 2016 13:19
 Comunicatul patetic al DNA, redactat parcă de Victor Ponta, conform căruia procurorul nu poate ancheta în cazul Udrea/Coldea o plângere făcută de o femeie nepricepută, şi pe deasupra şi foarte coruptă, a stârnit multe suspiciuni, scrie comisarul.ro Sursa citată prezintă un caz în care plângerea a fost ,,conformă” iar DNA a zis că nu există probe. Pentru că era vorba de Ghiţă. Mai grav este că DNA, prin desconsiderarea acestei plângeri a dat un MUCLES celor care denunţă corupţia din instituţiile statului. Cu excepţia SRI. http://www.nasul.tv/2015/02/14/comisarul-ro-doamna-kovesi-nici-aici-n-a-fost-plangerea-corecta-ghita-si-ponta-au-imunitate/ Raspunde
 Oprescu - Oderuc
 3 martie 2016 13:56
 Trebuie sa fi copil de gradinita sa nu observi ca in "tabara adversa"lui Basescutu tori sunt patati iar din fostul PDL si cati alti care au colaborat cu basisti, nu gasesti un om cu dosar ambiguu. Toti sunt curati ca florile de crin ! A fost in 2015 un pic de "telejustitie"a se citi plimbarea cu catuse a "vedetelor"si cu asta basta ! Sa vedeti ca le vom plati si daune pentru "terfelirea"imaginii imaculate!
 2MAC = EMINENTA CENUSIE A LULUTEI
 3 martie 2016 14:04
 Observati ce plina de verva e fosta ministresa, care gesticuleaza de zor, si ce supusa si umila e fosta baschetbalista, in pofida inaltimii si staturii sale care ar intimida orice barbat de statura medie si nu numai. E si normal sa stea asa, ca doar cine era Kovesi pana sa o descopere Macovei si s-o puna Procuror General al republicii... http://www.luju.ro/culise/vorbe-de-fumoar/vorbe-de-fumoar-3-12-2013-macovei-o-prelucreaza-pe-kovesi-in-public-foto
 3 martie 2016 18:52
 Vad ca in articol nu scrie nimic despre apartenenta politica a domnului senator. Dar, dupa minciunile scrise imi pot da cu parerea fara a risca sa ma insel : PSD sau UNPR sau PC - adica USL-ul lui Ponta. Daca nu va incredeti intr-o singura sursa sunteti genul de oi conduse de TV. Cautati si pe alte site-uri si veti gasi acte originale depuse la investitura sefei DNA. Asta e propaganda gen Basescu sau Ponta.
 3 martie 2016 19:03
 pai, daca intrai pe senat, ai fi vazut ca e independent, dupa ce a fost dat afara din psd. simplu
 6 martie 2016 08:21
 Nu stiu la ce "acte originale" se refera domnul cu oile si cu ce ar influenta consultarea generica a "altor site-uri" analiza lucrurilor concrete si perfect credibile din material...Indiferent de apartenenta sau neapartenenta politica a autorului adevarul celor afirmate este de necontestat!
 9 martie 2016 19:18
 Citeza pe CarmenNu stiu la ce "acte originale" se refera domnul cu oile si cu ce ar influenta consultarea generica a "altor site-uri" analiza lucrurilor concrete si perfect credibile din material...
 Asta este menirea / obligatia de a interveni, a postacilor "de meserie" : Cand se "impute" treaba, sa incerce sa abata discutia de la tema originala / sa agite "spiritele" astfel incat, pe parcurs, subiectul sa "cada" in derizoriu !!!
 Daca este atat de "tare'n clanta / tastatura", lua la "puricat" intreg materialul si, structurandu-l, venea, punctual, cu argumente / contraargumente bazate (eventual) pe documente / link-uri etc.
 Dar, cu argumente - ca cele de mai sus - de genul ... "surdul a auzit cum mutul a povestit, ca orbul a vazut, cum schiopul alerga foarte rapid", orice tenta de seriozitate a autorului s-a dus, instantaneu, la primul ... "tras de apa" la ... "toilette" !!!
 4 martie 2016 09:00
 Marea greseala a partidului comunist roman a fost investirea ani dea randul , a lui Ceausescu ( peste 25 de ani ) pe functia de,,,,,,,,,,si asa s-a ajuns la dictatura ,acum avem dictatura sri, procuratura si alti magistrati santajabili stiu ei dece, mai trebuie Morar la CCR . Mentinerea sistemului basescu. OARE NU MAI AVEM PROFESIONISTI IN JUSTITIE ???????.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Advertência jurídica importante
 |
 22009A0402(01)
 Acordo entre a Comunidade Europeia e o Estado de Israel sobre certos aspectos dos serviços aéreos
 Jornal Oficial no L 090 de 02/04/2009 p. 0010 - 0019
 Acordoentre a Comunidade Europeia e o Estado de Israel sobre certos aspectos dos serviços aéreosA COMUNIDADE EUROPEIA,por um lado, eO ESTADO DE ISRAEL (a seguir designado "Israel"),por outro,(a seguir designados "Partes"),Na sequência de notificação pela Comunidade Europeia do seguinte:Entre diversos Estados-Membros da Comunidade Europeia e Israel, foram celebrados acordos bilaterais de serviços aéreos que contêm disposições que não são actualmente conformes com o direito comunitário,A Comunidade Europeia tem competência exclusiva no que respeita a vários aspectos que podem ser incluídos em acordos bilaterais de serviços aéreos entre Estados-Membros da Comunidade Europeia e países terceiros, incluindo Israel,Nos termos do direito comunitário, as transportadoras aéreas comunitárias estabelecidas num Estado-Membro têm o direito de aceder em condições não discriminatórias às ligações aéreas entre Estados-Membros da Comunidade Europeia e países terceiros,Certas disposições dos acordos bilaterais de serviços aéreos entre Estados-Membros da Comunidade Europeia e Israel devem conformar-se com o direito comunitário de modo a estabelecer uma base jurídica sólida para os serviços aéreos entre a Comunidade Europeia e Israel e a preservar a continuidade de tais serviços,Nos termos do direito comunitário, as companhias aéreas não podem, em princípio, celebrar acordos passíveis de afectar o comércio entre os Estados-Membros da Comunidade Europeia e que tenham como objecto ou efeito a prevenção, a restrição ou o falseamento da concorrência,As disposições dos acordos bilaterais de serviços aéreos celebrados entre Estados-Membros da Comunidade Europeia e Israel que: i) exigem ou favorecem a adopção de acordos entre empresas, de decisões de associações de empresas ou de práticas concertadas que impedem, restringem ou falseiam a concorrência entre transportadoras aéreas nas ligações em causa; ou ii) reforçam os efeitos de tais acordos, decisões ou práticas concertadas; ou iii) delegam nas transportadoras aéreas ou outros operadores económicos privados a responsabilidade pela adopção de medidas que impedem, restringem ou falseiam a concorrência entre transportadoras aéreas nas ligações em causa podem privar de efeito as regras de concorrência aplicáveis às empresas,Não é objectivo da Comunidade Europeia, no âmbito do presente Acordo, aumentar o volume total de tráfego aéreo entre a Comunidade Europeia e Israel, afectar o equilíbrio entre as transportadoras aéreas comunitárias e as transportadoras aéreas deste país ou negociar alterações às disposições em matéria de direitos de tráfego dos acordos bilaterais de serviços aéreos em vigor,AS PARTES ACORDARAM NO SEGUINTE:Artigo 1.oDisposições gerais1. Para efeitos do presente acordo, entende-se por "Estados-Membros" os Estados-Membros da Comunidade Europeia.2. As referências, em cada um dos acordos enumerados no anexo I, aos nacionais do Estado-Membro que é Parte nesse acordo devem ser entendidas como referências aos nacionais dos Estados-Membros da Comunidade Europeia.3. As referências, em cada um dos acordos enumerados no anexo I, às transportadoras aéreas ou companhias aéreas do Estado-Membro que é Parte nesse acordo devem ser entendidas como referências às transportadoras aéreas ou companhias aéreas designadas por esse Estado-Membro.Artigo 2.oDesignação por um Estado-Membro1. As disposições dos n.os 2 e 3 do presente artigo substituem as disposições correspondentes dos artigos enumerados respectivamente nas alíneas a) e b) do anexo II, no que respeita à designação de uma transportadora aérea pelo Estado-Membro em causa, às suas autorizações ou licenças concedidas por Israel, e à recusa, revogação, suspensão ou limitação das autorizações ou licenças da transportadora aérea, respectivamente.2. Após recepção de uma designação por um Estado-Membro, Israel concede as autorizações e licenças adequadas, no prazo processual mais curto, desde que:i) A transportadora aérea esteja estabelecida no território do Estado-Membro que procedeu à designação, nos termos do Tratado que institui a Comunidade Europeia, e disponha de uma licença de exploração válida, em conformidade com o direito comunitário;ii) O controlo regulamentar efectivo da transportadora aérea seja exercido e mantido pelo Estado-Membro responsável pela emissão do seu certificado de operador aéreo e a autoridade aeronáutica competente seja claramente identificada na designação; eiii) A transportadora aérea seja propriedade, directamente ou através de participação maioritária, de Estados-Membros e/ou nacionais de Estados-Membros, e/ou de outros Estados enumerados no anexo III e/ou nacionais desses outros Estados, e seja efectivamente controlada por estes.3. Israel pode recusar, revogar, suspender ou limitar as autorizações ou licenças de uma transportadora aérea designada por um Estado-Membro, nos casos em que:i) A transportadora aérea não esteja estabelecida no território do Estado-Membro que procedeu à designação, nos termos do Tratado que institui a Comunidade Europeia, ou não disponha de uma licença de exploração válida, em conformidade com o direito comunitário;ii) O controlo regulamentar efectivo da transportadora aérea não seja exercido ou não seja mantido pelo Estado-Membro responsável pela emissão do seu Certificado de Operador Aéreo ou a autoridade aeronáutica competente não seja claramente identificada na designação;iii) A transportadora aérea não seja propriedade, directamente ou através de participação maioritária, de Estados-Membros e/ou nacionais de Estados-Membros e/ou de outros Estados enumerados no anexo III e/ou nacionais desses outros Estados, ou não seja efectivamente controlada por estes; ouiv) A transportadora aérea já esteja autorizada a operar ao abrigo de um acordo bilateral entre Israel e outro Estado-Membro e Israel possa demonstrar que, ao exercer direitos de tráfego ao abrigo do presente acordo numa ligação que inclui um ponto nesse outro Estado-Membro, a transportadora aérea contornaria restrições aos direitos de tráfego impostas por um acordo bilateral entre Israel e o outro Estado-Membro.Ao exercer o seu direito ao abrigo do disposto no presente número, Israel não estabelece discriminações entre as transportadoras aéreas da Comunidade com base na nacionalidade.Artigo 3.oSegurança1. O disposto no n.o 2 do presente artigo complementa as correspondentes disposições dos artigos enumerados na alínea c) do anexo II.2. Caso um Estado-Membro tenha designado uma transportadora aérea cujo controlo regulamentar seja exercido e mantido por outro Estado-Membro, os direitos de Israel nos termos das disposições de segurança do acordo celebrado entre o Estado-Membro que designou a transportadora aérea e Israel aplicam-se igualmente à adopção, ao exercício e à manutenção das normas de segurança pelo Estado-Membro que exerce o controlo e à autorização de exploração dessa transportadora aérea.Artigo 4.oTarifas de transporte no interior da Comunidade Europeia1. As disposições do n.o 2 do presente artigo complementam as disposições correspondentes dos artigos enumerados na alínea d) do anexo II.2. As tarifas a cobrar pela(s) transportadora(s) aérea(s) designada(s) por Israel ao abrigo de um acordo enumerado no anexo I que contenha uma disposição enumerada na alínea d) do anexo II para os transportes integralmente efectuados no interior da Comunidade Europeia são subordinadas ao direito comunitário.Artigo 5.oCompatibilidade com as regras de concorrência1. Não obstante eventuais disposições em contrário, nada nos acordos enumerados no anexo I deve: i) exigir ou favorecer a adopção de acordos entre empresas, de decisões de associações de empresas ou de práticas concertadas que impeçam ou falseiem a concorrência; ii) reforçar os efeitos de tais acordos, decisões ou práticas concertadas; ou iii) delegar em operadores económicos privados a responsabilidade pela adopção de medidas que impeçam, falseiem ou restrinjam a concorrência.2. As disposições constantes dos acordos enumerados no anexo I que se revelem incompatíveis com o n.o 1 do presente artigo não são aplicadas.Artigo 6.oAnexos do AcordoOs anexos do presente Acordo são dele parte integrante.Artigo 7.oRevisão ou alteraçãoAs Partes podem, por mútuo consentimento, rever ou alterar, em qualquer momento, o presente Acordo, nos termos do artigo 8.oArtigo 8.oEntrada em vigorO presente Acordo entra em vigor na data em que as Partes se notifiquem reciprocamente por escrito da conclusão dos respectivos procedimentos internos necessários para a entrada em vigor.Artigo 9.oCessação da vigência1. Caso cesse a vigência de um acordo enumerado no anexo I, cessa simultaneamente a vigência de todas as disposições do presente Acordo relacionadas com o primeiro.2. Caso cesse a vigência de todos os acordos enumerados no anexo I, cessa simultaneamente a vigência do presente Acordo.EM FÉ DO QUE os abaixo assinados, devidamente autorizados para o efeito, apuseram as suas assinaturas no presente Acordo.Feito em Bruxelas, em dois exemplares, no nono dia do mês de Dezembro de dois mil e oito, que corresponde ao décimo segundo dia do mês de Kislev do ano cinco mil setecentos e sessenta e nove do calendário hebreu, nas línguas alemã, búlgara, checa, dinamarquesa, eslovaca, eslovena, espanhola, estónia, finlandesa, francesa, grega, húngara, inglesa, italiana, letã, lituana, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, romena, sueca e hebraica.За Европейската общнoстPor la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduAz Európai Közösség részérőlGħall-Komunità EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaPentru Comunitatea EuropeanăZa Európske spoločenstvoZa Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaFör Europeiska gemenskapen+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++За държавата ИзраелPor el Estado de IsraelZa Stát IzraelFor Staten IsraelFür den Staat IsraelIisraeli Riigi nimelΓια το Κράτος του ΙσραήλFor the State of IsraelPour l'État d'IsraëlPer lo Stato d'IsraeleIzraēlas Valsts vārdāIzraelio Valstybės varduIzrael Állam részérőlGħall-Istat ta' l-IżraelVoor de Staat IsraëlW imieniu Państwa IzraelPelo Estado de IsraelPentru Statul IsraelZa Izraelský štátZa Državo IzraelIsraelin valtion puolestaFör Staten Israel+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------ANEXO ILista dos acordos referidos no artigo 1.o do presente AcordoAcordos de serviços aéreos entre o Estado de Israel e os Estados-Membros da Comunidade Europeia que, à data da assinatura do presente Acordo, tenham sido celebrados, assinados e/ou estejam a ser aplicados a título provisório:- Acordo de transporte aéreo entre o Governo Federal da Áustria e o Governo do Estado de Israel, concluído em Jerusalém, em 2 de Agosto de 1963, designado "Acordo Israel-Áustria" no anexo II;- Acordo entre o Governo do Reino da Bélgica e o Governo do Estado de Israel sobre serviços aéreos entre os respectivos territórios e para além destes, concluído em Hakirya, em 30 de Junho de 1952, designado "Acordo Israel-Bélgica" no anexo II;- Acordo entre o Governo da República da Bulgária e o Governo do Estado de Israel tendo em vista o estabelecimento de serviços aéreos entre os respectivos territórios e para além destes, concluído em Sófia, em 25 de Março de 1991, designado "Acordo Israel-Bulgária" no anexo II;- Acordo de serviços aéreos entre o Governo da República de Chipre e o Governo do Estado de Israel, concluído em Jerusalém, em 21 de Dezembro de 1993, designado "Acordo Israel-Chipre" no anexo II;- Acordo de transporte aéreo entre o Governo da República Federal Checa e Eslovaca e o Governo do Estado de Israel, concluído em Jerusalém, em 24 de Abril de 1991, a cujas disposições a República Checa declarou considerar-se vinculada, designado "Acordo Israel-República Checa" no anexo II;- Acordo entre o Governo do Reino da Dinamarca e o Governo do Estado de Israel sobre serviços aéreos, concluído em Jerusalém, em 18 de Abril de 1977, designado "Acordo Israel-Dinamarca" no anexo II;- Acordo de serviços aéreos entre o Governo da República da Finlândia e o Governo do Estado de Israel, concluído em Helsínquia, em 24 de Junho de 1997, designado "Acordo Israel-Finlândia" no anexo II;- Acordo de serviços aéreos entre o Governo da República Francesa e o Governo do Estado de Israel, concluído em Telavive, em 29 de Abril de 1952, designado "Acordo Israel-França" no anexo II;- Acordo de Transporte Aéreo entre a República Federal da Alemanha e o Estado de Israel, concluído em Bona, em 12 de Fevereiro de 1971, designado "Acordo Israel-Alemanha" no anexo II;- Acordo entre o Governo do Reino da Grécia e o Governo do Estado de Israel sobre serviços aéreos entre os respectivos territórios, assinado em Atenas, em 15 de Julho de 1952, designado "Acordo Israel-Grécia" no anexo II;- Acordo de serviços aéreos entre o Governo da República Popular da Hungria e o Governo do Estado de Israel, concluído em Jerusalém, em 1 de Março de 1989, designado "Acordo Israel-Hungria" no anexo II;- Acordo de transporte aéreo entre o Governo do Estado de Israel e o Governo da Irlanda, concluído em Jerusalém, em 19 de Outubro de 1993, designado "Acordo Israel-Irlanda" no anexo II;- Acordo entre o Governo da República Italiana e o Governo do Estado de Israel sobre serviços aéreos entre os respectivos territórios, concluído em Roma, em 18 de Maio de 1979, designado "Acordo Israel-Itália" no anexo II;- Acordo de serviços aéreos entre o Governo da República da Letónia e o Governo do Estado de Israel, concluído em Jerusalém, em 3 de Novembro de 1993, designado "Acordo Israel-Letónia" no anexo II;- Acordo de serviços aéreos entre o Governo do Estado de Israel e o Governo da República da Lituânia, rubricado e anexado à Acta lavrada em Jerusalém, em 20 de Novembro de 1997, designado "Acordo Israel-Lituânia" no anexo II;- Acordo de serviços aéreos entre o Governo do Grão-Ducado do Luxemburgo e o Governo do Estado de Israel, concluído no Luxemburgo, em 14 de Junho de 1994, designado "Acordo Israel-Luxemburgo" no anexo II;- Acordo de transporte aéreo entre o Governo do Estado de Israel e o Governo da República de Malta, concluído em Jerusalém, em 20 de Fevereiro de 1995, designado "Acordo Israel-Malta" no anexo II;- Acordo de transporte aéreo entre o Governo do Reino dos Países Baixos e o Governo do Estado de Israel, concluído em Jerusalém, em 23 de Outubro de 1950, designado "Acordo Israel-Países-Baixos" no anexo II;- Acordo de serviços aéreos entre o Governo da República da Polónia e o Governo do Estado de Israel, concluído em Varsóvia, em 27 de Fevereiro de 1990, designado "Acordo Israel-Polónia" no anexo II;- Acordo de Transporte Aéreo entre a República Portuguesa e o Estado de Israel, concluído em Lisboa, em 8 de Maio de 1997, designado "Acordo Israel-Portugal" no anexo II;- Acordo de serviços aéreos entre o Governo da República Socialista da Roménia e o Governo do Estado de Israel, concluído em Israel, em 19 de Dezembro de 1967, designado "Acordo Israel-Roménia" no anexo II;- Acordo de serviços aéreos entre o Governo da República da Eslováquia e o Governo do Estado de Israel, concluído em Bratislava, em 22 de Agosto de 1994, designado "Acordo Israel-República da Eslováquia" no anexo II;- Acordo de Transporte Aéreo entre a República da Eslovénia e o Estado de Israel, concluído em Liubliana, em 16 de Junho de 1993, designado "Acordo Israel-Eslovénia" no anexo II;- Acordo de Transporte Aéreo entre o Reino de Espanha e o Estado de Israel, concluído em Jerusalém, em 31 de Julho de 1989, designado "Acordo Israel-Espanha" no anexo II;- Acordo entre o Governo do Reino da Suécia e o Governo do Estado de Israel sobre serviços aéreos, concluído em Estocolmo, em 9 de Novembro de 1977, designado por "Acordo Israel-Suécia" no anexo II;- Acordo entre o Estado de Israel e o Reino Unido da Grã-Bretanha e Irlanda do Norte sobre serviços aéreos, assinado em Londres, em 24 de Setembro de 1975, a seguir designado "Acordo 1975 Israel-Reino Unido";- Acordo entre o Governo do Estado de Israel e o Governo do Reino Unido da Grã-Bretanha e Irlanda do Norte sobre serviços aéreos, concluído em Telavive, em 6 de Dezembro de 2001, a seguir designado "Acordo 2001 Israel-Reino Unido".--------------------------------------------------ANEXO IILista dos artigos dos acordos enumerados no anexo I e referidosnos artigos 2.o a 4.odo presente Acordoa) Designação por um Estado-Membro:- Artigo 3.o do Acordo Israel-Áustria;- Artigo 3.o do Acordo Israel-Bélgica;- Artigo III do Acordo Israel-Bulgária;- Artigo 4.o do Acordo Israel-Chipre;- Artigo III do Acordo Israel-República Checa;- Artigo 4.o do Acordo Israel-Dinamarca;- Artigo 3.o do Acordo Israel-Finlândia;- Artigo XIII do Acordo Israel-França;- Artigo 3.o do Acordo Israel-Alemanha;- Artigo IV do Acordo Israel-Grécia;- Artigo III do Acordo Israel-Hungria;- Artigo III do Acordo Israel-Irlanda;- Artigo 4.o do Acordo Israel-Itália;- Artigo 3.o do Acordo Israel-Letónia;- Artigo III do Acordo Israel-Lituânia;- Artigo III do Acordo Israel-Luxemburgo;- Artigo III do Acordo Israel-Malta;- Artigo II do Acordo Israel-Países Baixos;- Artigo III do Acordo Israel-Polónia;- Artigo 3.o do Acordo Israel-Portugal;- Artigo 3.o do Acordo Israel-Roménia;- Artigo 3.o do Acordo Israel-República Eslovaca;- Artigo III do Acordo Israel-Eslovénia;- Artigo III do Acordo Israel-Espanha;- Artigo 4.o do Acordo Israel-Suécia;- Artigo 4.o do Acordo 1975 Israel-Reino Unido;- Artigo 4.o do Acordo 2001 Israel-Reino Unido.b) Recusa, revogação, suspensão ou limitação das autorizações ou licenças:- Artigo 5.o do Acordo Israel-Áustria;- Artigo 4.o do Acordo Israel-Bélgica;- Artigo IV do Acordo Israel-Bulgária;- Artigo 5.o do Acordo Israel-Chipre;- Artigo IV do Acordo Israel-República Checa;- Artigo 4.o do Acordo Israel-Dinamarca;- Artigo 4.o do Acordo Israel-Finlândia;- Artigo VIII do Acordo Israel-França;- Artigo 4.o do Acordo Israel-Alemanha;- Artigo IV do Acordo Israel-Grécia;- Artigo IV do Acordo Israel-Hungria;- Artigo IV do Acordo Israel-Irlanda;- Artigo 5.o do Acordo Israel-Itália;- Artigo 4.o do Acordo Israel-Letónia;- Artigo IV do Acordo Israel-Lituânia;- Artigo IV do Acordo Israel-Luxemburgo;- Artigo IV do Acordo Israel-Malta;- Artigo VI do Acordo Israel-Países Baixos;- Artigo IV do Acordo Israel-Polónia;- Artigo 4.o do Acordo Israel-Portugal;- Artigo 4.o do Acordo Israel-Roménia;- Artigo 4.o do Acordo Israel-República Eslovaca;- Artigo IV do Acordo Israel-Eslovénia;- Artigo IV do Acordo Israel-Espanha;- Artigo 4.o do Acordo Israel-Suécia;- Artigo 4.o do Acordo 1975 Israel-Reino Unido;- Artigo 5.o do Acordo 2001 Israel-Reino Unido.c) Segurança:- Artigo XIV do Acordo Israel-Bulgária;- Artigo 13.o do Acordo Israel-Chipre;- Artigo IX do Acordo Israel-República Checa;- Artigo 8.o do Acordo Israel-Dinamarca;- Artigo 11.o do Acordo Israel-Finlândia;- Artigo VIII do Acordo Israel-Grécia;- Artigo IX do Acordo Israel-Hungria;- Artigo IX do Acordo Israel-Irlanda;- Artigo 12.o do Acordo Israel-Itália;- Artigo 9.o do Acordo Israel-Letónia;- Artigo IX do Acordo Israel-Lituânia;- Artigo IX do Acordo Israel-Luxemburgo;- Artigo IX do Acordo Israel-Malta;- Artigo IV do Acordo Israel-Países Baixos;- Artigo 8.o do Acordo Israel-Portugal;- Artigo 9.o do Acordo Israel-República Eslovaca;- Artigo IX do Acordo Israel-Eslovénia;- Artigo X do Acordo Israel-Espanha;- Artigo 8.o do Acordo Israel-Suécia;- Artigo 12.o do Acordo 2001 Israel-Reino Unido.d) Tarifas de transporte no interior da Comunidade Europeia:- Artigo 8.o do Acordo Israel-Áustria;- Artigo 8.o do Acordo Israel-Bélgica;- Artigo IX do Acordo Israel-Bulgária;- Artigo 17.o do Acordo Israel-Chipre;- Artigo VI do Acordo Israel-República Checa;- Artigo 10.o do Acordo Israel-Dinamarca;- Artigo 10.o do Acordo Israel-Finlândia;- Artigo XVII do Acordo Israel-França;- Artigo 9.o do Acordo Israel-Alemanha;- Artigo VI do Acordo Israel-Grécia;- Artigo VI do Acordo Israel-Hungria;- Artigo VI do Acordo Israel-Irlanda;- Artigo 8.o do Acordo Israel-Itália;- Artigo 6.o do Acordo Israel-Letónia;- Artigo VI do Acordo Israel-Lituânia;- Artigo VI do Acordo Israel-Luxemburgo;- Artigo VI do Acordo Israel-Malta;- N.o 7 do anexo ao Acordo Israel-Países-Baixos;- Artigo VI do Acordo Israel-Polónia;- Artigo 16.o do Acordo Israel-Portugal;- Acordo 7.o do Acordo Israel-Roménia;- Artigo 6.o do Acordo Israel-República Eslovaca;- Artigo VI do Acordo Israel-Eslovénia;- Artigo VI do Acordo Israel-Espanha;- Artigo 10.o do Acordo Israel-Suécia;- Artigo 8.o do Acordo 1975 Israel-Reino Unido;- Artigo 8.o do Acordo 2001 Israel-Reino Unido.--------------------------------------------------ANEXO IIILista dos restantes Estados referidos no artigo 2.o do presente Acordoa) República da Islândia (ao abrigo do Acordo sobre o Espaço Económico Europeu);b) Principado do Liechtenstein (ao abrigo do Acordo sobre o Espaço Económico Europeu);c) Reino da Noruega (ao abrigo do Acordo sobre o Espaço Económico Europeu);d) Confederação Suíça (ao abrigo do Acordo entre a Comunidade Europeia e a Confederação Suíça, sobre transporte aéreo).--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
Meta niġu biex nitkellmu dwar it-tieni paroċċa ta’ dan is-subborg progressive u kif wieħed jista’ jaħseb post bħal ma huwa Raħal Ġdid bilfors li kien hemm il-ħtieġa ta’ paroċċa oħra għax kif għidna, minkejja l-għadd ġmielu ta’ knejjes u kappelli li jeżistu fih il-popolazzjoni baqgħet dejjem tiżdied u għalhekk l-istess Arċisqof Mikiel Gonzi, nhar il-15 ta’ Awissu tas-sena 1963, poġġa u bierek l-ewwel ġebla ta’ knisja li hi taħt it-titlu tal-Madonna ta’ Lourdes. Il-knisja l-ġdida jew il-paroċċa l-ġdida għandha għamla ta’ mrewħa b’artal wieħed u hi ppjantata fuq stil modern u tesa’ aktar minn 800 ruħ.
 U għalkemm f’Malta hemm min jaħseb li l-festi qed imorru lura u l-għaqdiet tal-baned spiċċa żmienhom, jidher u jinħass il-kontra għax kulma jmur il-festi qed jiżdiedu u jitkabbru u ħafna minn dawn huma dovut għall-ħidma li ssir minn ħafna nies dedikati li l-maġġoranza tagħhom tinsab f’xi każin tal-banda. U dan jidher ukoll f’dan is-subborg li llum m’għandux biss żewġ parroċċi iżda tlett għaqdiet filarmoniċi. u dan xi ftit jew wisq wieħed jistennih għax tista’ tgħid f’ħafna każi fejn tinbet parroċċa ġdida jinbet ukoll każin tal-banda minkejja li llum iż-żmienijiet m’għadhomx bħal ta’ dari u l-finanzi meħtieġa huma xi ħaġa li tista’ forsi żżomm lil dak li jkun lura biex jilħaq dan il-għan. iżda dan ma kienx il-każ mal-Kavallier Lorenzo DePasquale li mit-twaqqif tal-paroċċa tal-Madonna ta’ Lourdes ġieħ il-ħsieb li jsib minn jgħinu biex tiġi mwaqqfa soċjeta’ filarmonika oħra f’Raħal Ġdid.
 Il-bidu ma kienx wieħed faċli iżda bl-għajnuna ta’ xi ħbieb fosthom is-Sinjuri Joseph Fabri u Ernest Micallef ix-xewqa u l-proġett tal-Kavallier Lorenzo DePasquale bdew jieħdu l-forma u fl-20 ta’ April tas-sena 1977, tliet snin wara t-twaqqif tal-paroċċa ġdida, seħħ it-twelid tal-Għaqda Mużikali Madonna ta’ Lourdes. Għall-bidu l-laqgħat bdew isiru f’kamra fil-knisja jew f’xi dar private ta’ wħud mill-membri sakemm wara ħafna taħbit il-kumitat ta’ din l-Għaqda akkwista l-post 83 Ditch Street.
 Tista’ tgħid li l-istatut ta’ kull Għaqda Mużikali juri l-għan li jxerred it-tagħlim tal-mużika u jżid ir-rikreazzjoni tal-membri. Imam huwa żgur ukoll li għalkemm forsi ma jidhirx miktub fl-istatut hemm ukoll l-iskop li tikber u tiżdied il-ħidma biex issir isbaħ il-festa titulari, u l-Banda Madonna ta’ Lourdes insibuha minn ta’ quddiem fil-paroċċa l-ġdida biex tkabbar il-festa tal-Madonna ta’ Lourdes. Infatti fis-sena 1978, sena wara mit-twaqqif tagħha organizzat għall-ewwel darba l-marċ ta’ filgħodu għal-festa. Illum il-banda tikkonferma is-sehem qawwi tagħha fil-festa titulari fejn minbarra li tagħmel marċ tas-Sibt u dak tal-Ħadd li issa sar tradizzjonali, ftit snin wara biss wara dawn iż-żewġ servizzi li semmejna, ħadet ħsieb biex tagħmel servizz ieħor il-Ġimgħa filgħaxija u Progamm vokali u Strumentali għall-ħruġ tal-vara min-niċċa. sadattant f’dawn is-snien ta’ ħajja tagħha l-Banda Madonna ta’ Lourdes għamlet diversi servizzi oħra barranin fosthom f’egħluq il-ħamsin Sena mit-twaqqif tal-Hibernians F.C.,fl-Imnarja fil-ġonna tal-Buskett, fil-Festa tar-Rebbiegħa fil-Belt Valletta u fil-ġonna ta’ l-Argotti l-Furjana, fil-festi ta’ Santa Venera,f’San Ġorġ - Ħal-Qormi, San Girgor f’tas-Sliema, f’Marsaxlokk fil-festa tal-Madonna ta’ Pompei, f’Santu Wistin il-Belt Valletta, fil-festa ta’San Ġużepp il-Karkarra, fil-Festa ta’ Kristu Sultan f’Raħal Ġdid u,f’Santa Marija Ħat-Attard u fil-festa ta’ Marrija Annunzjata f’Ħal-Balzan. Dawn huma ftit serviżżi minbarra in-nummru kbir ta’ Programmi u numru kbir tar-Rekordings.
 Fis-Sena 1987 fl-okkazzjoni ta’ 10 Anniversarju tal-Banda, il-Kumitat għamel statwa tal-Madonna ta’ Lourdes. Dina kienet ħaga sabieħa ħafna meta tara li kien l-ewwel ka\in ġo Raħal Ġdid li kellu l-vara tijow. Dina il-vara kienet inħadmet mill-Liskultur il-Kavallier Alfred Camilleri Cauhi. Dina l-vara għandha devozjoni kbira fil-paroċċa dawn jixħduħ in-nies li jitpaxxew meta dina l-vara tintrama fil-festa titulari. Dina l-vara giet iffinanzjata mill-poplu pawlist bl-għajnuna tas-Sur.Salvu Meli li kien benifattur kbir tal-paroċċa u tas-Soċjeta’dina l-istatwa gabar għalija il-Kavallier Lorenzo DePasquale.
 Fis-sena 2002 saru festi kbar biex is-Soċjeta’ tiċċelebra l-ħamsa u għoxrin anniversarju mit-twaqqif tagħa. Dawk kien jingludu quddisa fil-paroċċa Madonna ta’ Lourdes, Programm quddiem il-każin, fejn il-President il-Kavallier Lorenzo DePasquale kixef irħama li tfakkar dan l-anniversarju. is-soċjeta kompliet tiċċelebra dawn il-festi, fil-festa tal-patruna tas-soċjeta’ l-Madonna ta’ Lourdes billi inawgurat zewg irħamiet waħda ta-Presidenti tas-soċjeta’ u oħrat as-Surmastrijiet tas-soċjeta’. Il-festi ta’ dan l-anniversarju komplow bi program vokali u strumentali fejn il-banda tellet program fit-teatru tas-Salesiani f’tas-Sliema, u s-Soċjeta’ rat il-ħatra tat-tielet Direttur Mużikali tahha l-Prof.Josef Grech.
 Is-Soċjeta’ tikkomprendi fiha nnifisha madwar 150 membru u numru kbir ta’ alliev li bħalissa qegħdin jitgħallmu l-arti mużikali taħt idejn id-Direttur Mużikali l-Profs Grech. Meta illum iż-żgħażagħ għandhom tant affarijiet biex jalljenawhom tieħu gost tisma li din l-għaqda għandha wkoll numru kbir ta’ allievi. Il-banda bit-tħabbrik tal-kumitat u bl-għajnuna ta’ xi benefatturi mill-ewwel ħadet ħsieb biex tixtri strumentatura u rigali oħra lill-banda huma dejjem apprezzat, imam żgur li jkun apprezzat meta l-Ambaxxatur Ġermaniż għal-Malta Dr.Schmitt fis-sena 1984 kien ippreżenta kurunetta ġdida lill-Kavallier Lorenzo DePasquale. Il-Kavallier DePasquale flimkien ma’ xi wħud mill-membri tal-kumitat minn dejjem kellhom ambizzjonijiet kbar għall-futur fosthom dak ta’ xiri ta’ local ieħor akbar. Sa fl-aħħar il-ħolma tal-kumitat waslet. Nhar il-Ħadd 26 ta’ Mejju, 1985 quddiem in-nutar Dr.Gerald Spiteri Maempel għall-ħabta ta’ l-10.45a.m. il-Kavallier Lorenzo DePasquale u s-Sur Ernest Micallef bħala President u Kaxxier rispettivament għan-nom tas-Soċjeta’ ffirmaw il-kuntratt ta’ xiri tal-każin il-ġdid flimkien mal-werrieta tal-fond Nru. 21, f’New Street, Raħal ġdid. Fis-sena 1998 il-kumitat ġie quddiemu proġett ieħor tal-każin, dan kien il-bini u tisqif tal-btieħi f’sala waħda bħala ċentru ta’ attivita, wara li sar studju l- Kavallier Lorenzo DePasquale,qabgħad il-Perit L. Mintoff biex jgħamel l-pjanti meħtiega bix fiż-żmien qasir irnexxilu jiftaħ il-partijiet kollha u bhekk is-soċjeta kellha iktar spazzju fejn taqdi id-dmirijiet taħa. Wara tmexxija ta’ 27 sena mill-President il-Kavallier Lorenzo DePasquale fis-sena 2004 inħatar is-Sur.Carmelo Melli bħala President. Kien nhar il-Ġimgħa 5 ta’ Awissu,2005 għall-ħabta ta’ l-9.30 a.m. għall darba oħra quddiem in-nutar Dr.Gerald Spiteri Maempel is-Sur.Carmelo Meli, il-Profs.Josef Grech u s-Sur.Alexander Vella bħala President, Segertarju w Kaxxier rispettivament għan-nom tas-Soċjeta’ ffirmaw il-kuntratt ta’ xiri tal-lokal ieħor li jmiss ma’ dak preżenti mal-werrieta tal-fond Nru. 23, f’New Street, Raħal Ġdid. Dan sabiex il-każin jespandi l-faċilitajiet rikreattivi għall-membri.B’hekk il-membri ser ikollhom aktar faċilitajiet biex jirrikrejaw ruħhom b’żieda ta’ logħob ta’ ġewwa bħalma huma billiard, table tennis darts u draughts. B’hekk ukoll bdew jersqu aktar membri żgħażagħ li jitħajru jibdew jitgħallmu xi strument. Għal numru kbir tas-snin il-Federazzjoni Maltija tad-Draughts għandha bħala sede uffiċjail tagħha dan il-każin tal-Banda sabiex torganizza kompetizzjonijiet matul is-sena kollha. Kien propju mill-każin tal-Banda Madonna ta’ Lourdes li rega’ twaqqaf il-Pawla Scout Group. Dan sar peress li fiż-żmien it-tmexxija tal-President il-Kavallier Lorenzo DePasquale. Kien il-President DePasuale li kien reġa’ ħa f’idejħ ukoll it-tmexxija tal-Pawla Scout Group wara ħafna snin wieqaf, il-laqgħat u t-taħriġ ta’ dan il-grupp beda jsir fil-każin tal-banda stes minħabba li local ma kellhomx. Dan il-grupp reġa’ twaqqaf mill-ġdid bil-ħidma insistenza tal-President il-Kavallier DePasuale.
 Din is-Soċjeta’ kienet rebħet ix-‘Shield’ fil-Gara Mużikli ta’ l-Allievi fl-1983 organizzata mill-Għaqda Każini tal-Baned. Din ix-“Shield’ mhux talli ġġib unur ieħor fl-istorja tas-Soċjeta’, iżda s-suċċess jurina biċ-ċar li din l-għaqda miexja fid-direzzjoni t-tajba rigward it-tagħlim mużikali. Ta’ min jirrimarka wkoll li s-Soċjeta’ qed tiġi mistiedna minn diversi għaqdiet oħra barranin sabiex tesegwixxi servizzi oħra barra dawk li għandha, bis-suċċessi li qed tikseb minn sena għall-oħra.
 Kienu ħafna l-kriżijiet ekonomiċi u amministrattivi, b’mod speċjail il-qagħada fraġili tal-banda, li għal xi żmenijiet tħalliet bħal dgħajsa mingħajr tmum, titqalleb mal-ħalel u mingħajr ħadd ma jidderiġiha biex ma titfarrakx. Kienu tnejn il- s-Sur.Carmelo Melli u Profs.Josef Grech, li żammewha li ma titkissirx u tiġi fix-xejn bħalma ġara lill-baned oħra. Jekk wieħed ma jiflix bir-reqqa l-minuti tal-kumitat mill-bidunett sa llum, żgur li ma jasalx biex jifhem u jkun jaf bil-baħar imqalleb u tempestuż li għaddew minnu d-diversi kumitati u l-bħalma fl-aħħar mill-aħħar jiġri lil ħaddieħor, u għalkemm il-kumitati f’din il-medda ta’ żmien, sabu ruħhom f’diffikultajiet, madankollu dejjem żammew rashom merfugħa, u dejjem baqgħu mexjin ‘il quddiem, minkejja dawk il-maltempijiet kollha li ta’ sikwiet kienu jinqalgħum, lil kull wieħed minn dawn, kemm membri tad-diversi kumitati, kif ukoll il-bandisti li taw sehemhom f’dawn is-snien, il-poplu Pawlist jirringrazzjahom għal dak kollu li għamlu.
 Sal-lum il-ġurnata, il-Banda Madonna ta’ Lourdes kellha jidderiġuha tlett Surmastrijiet, li bla ebda dubju kollha taw is-sehem tagħhom sabiex jaraw il-banda miexja ‘l-quddiem. Is-Surmast Orazio Cachia kien inħatar Aġent Surmast fl-1977. Wara ftit inħatar il-Kavallier Abel Joseph Mizzi li dam f’din il-kariga, mill-1977 sa 2002. taħt it-tmexxija tiegħu l-banda ġiet imsejħa mill-Għaqda Każini tal-baned Maltin u Għawdxin biex tagħti kunċert klassiku fl-okkażjoni tal-festa ta’ Santa Ċeċilja padruna ta’ l-istess Għaqda tal-baned. Okkażjoni bħal din żgur li tibqa’ imniżżla b’ittri tad-deheb fl-istorja ta’ din is-Soċjeta’ meta dak inhar tal-21 ta’ Novembru 1984 esegwiet xogħlijiet minn opri bħalma huma t-Turandot, Cavalliera Rusticana u Andrea Chenier u kompożizzjonijiet oħra ta’ kompożituri internazzjonali. Tajjeb najdu lis-Surmast Abel Mizzi ta irrezenja tijhow fil-1999 u l-Assistent Surmast ta’ dak iz-zmien Mro.Josef Grech ma xtaqx li joqod Surmast Direttur minħabba li xtaq li s-Surmast Abel Mizzi jgħalaq 25 sena bħala Surmast Direttur. Wara ħames snin fil-kariġa ta’ Assistent Surmast Direttur mill-1997 sa 2002. fis-sena 2002 il-Profs.Josef Grech inħatar it-tielett Surmast tal-banda. Ta’ min jgħid li minn mindu laħaq il-Prof.Josef Grech, il-banda ħadet spinta ‘l quddiem fil-livell bandistiku u anki f’dik li hi organizzazzjoni ta; l-attivitajiet mużikali. F’daw li huma provi, il-banda tiltaqa’ darbtejn fil-ġimgħa għal għaxar xhur sħaħ kemm bħala banda sħiħa jew inkella f’sistema ta’ sections,liema sistema write riżultati eċċellenti. Dan jixhdu l-Kunċerti Annwali, fejn mhux biss ikun ta’ livell għoli, iżda wkoll hu attrazzjoni għall-folla numeruża li jattendu kull sena. Dan il-kunċert jattira daqstant nies għax barra li jkun preparat bis-serjeta’, l-għażla tal-bċejjeċ jappellaw ħafna għall-pubbliku. Barra minhekk, sar ħafna enfasi fuq it-taqgħlim mużikali kemm għal dawk li huma bandisti prospettivi kif ukoll għal dawk li jkunu diġa’ ħarġu jdoqqu. Fl-okkażjonijiet li fihom ħadet sehem il-banda taħt il-Profs. Grech, dejjem ħarġet bl-unuri u kisbet kliem ta’ tifħir. Il-Banda ghamlet diversi Programmi fosthom ta’ min issemmi il-Programm tat-tħul ta’ Malta fl-Unjoni Eropeja li sar fil-Belt Valletta. Programi oħra li jipqaw jissemow huma dak li l-banda esegwiet is-silta difikultuza ‘1812’ li kien sar fit-Tejatru tas-Selesiani f’tas-Sliema u Program ieħor il-sar fit-Teatru tal-General Werkers Union fejn il-banda għaddiet litwal xhol mużikali fejn esegwiet is-silta ‘The History of Malta’ tad-Direttur Mużikali Profs.Grech. Kien il-Profs. Grech meta il-banda esegwied il-Cantata Ad Unur il-Madonna ta’ Lourdes li kienet kompożizzjoni mill-lisbaħ u bhekk is-soċjeta’ għandha numru kbir ta’ tezori mużikali f’l-arkivju tagħha. Tamin jiremarka ukoll li fis-sena 2003 il-banda daqqet sitta u sebgħajn silta diverenti dawk kienu jingludu bosta kompozizzjonijiet tal-Profs.Grech li flimkien maħhom kien hemm xi mużika diffikultuza bħal ‘Marcia Slava’, ‘L-Amico Fritz’, ‘l Vespri Siciliani’,’Triumphal Marċ ta’ l-Aida’. U hawn ta’ min jifraħ lill-kumitat u l-membri tas-Soċjeta’ b’dan il-progress u nawguraw li wara li ntlaħaq dan il-livel għoli li poġġa lill-banda fost l-aħjar mill-baned Maltin.
 l-idejal li tħaddan l-Għaqda Mużikali Madonna ta’ Lourdes hu li kulħadd għandu l-opportunita’ li juża’ t-talenti individwali tiegħu. għalhekk kul min għandu l-inklinazzjoni mużikali huwa mistieden biex isir membru ta’ l-Għaqda Mużikali Madonna ta’ Lourdes.
 web sajt: [www.lourdesbandclub.com]


type: caselaw

text:
10.1.2009
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 6/2
 Domstolens dom (Anden Afdeling) af 20. november 2008 — Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber mod Irland
 (Sag C-66/06) (1)
 (Traktatbrud - direktiv 85/337/EØF - vurdering af projekters indvirkning på miljøet - tilladelser afgivet uden vurdering)
 (2009/C 6/02)
 Processprog: engelsk
 Parter
 Sagsøger: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (ved F. Simonetti, X. Lewis, som befuldmægtigede, og avocat F. Louis samt solicitor C. O'Daly)
 Sagsøgt: Irland (ved D. O'Hagan, J. Connolly og G. Simons, som befuldmægtigede)
 Intervenient til støtte for sagsøgte: Republikken Polen (ved E. Ośniecka-Tamecka, som befuldmægtiget)
 Sagens genstand
 Traktatbrud — tilsidesættelse af artikel 2, stk. 2, og artikel 4, stk. 2, 3 og 4, i Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (EFT L 175, s. 40), som ændret ved direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997 (EFT L 73, s. 5) — tilladelser afgivet uden vurdering
 Konklusion
 1)
 Irland har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet, som ændret ved Rådets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997, idet det ikke i overensstemmelse med direktivets artikel 2, stk. 1, og artikel 4, stk. 2-4, har truffet de nødvendige foranstaltninger med henblik på, at projekter, der kan få væsentlig indvirkning på miljøet, og som henhører under de i bilag II, punkt 1, litra a)-c) og litra f), til dette direktiv omhandlede projektkategorier, undergives en forudgående godkendelsesprocedure og en vurdering af denne indvirkning, inden der gives tilladelse i overensstemmelse med dette direktivs artikel 5-10.
 2)
 Irland betaler Kommissionen for De Europæiske Fællesskabers omkostninger.
 3)
 Republikken Polen bærer sine egne omkostninger.
 (1) EUT C 108 af 6.5.2006.


type: legislation

text:
 15.1.2014
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 10/7
 A BIZOTTSÁG 30/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2014. január 13.)
 az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról [Κονσερβολιά Ροβιών (Konservolia Rovion) (OEM)]
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Görögország kérelmét, amely az 1263/96/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Κονσερβολιά Ροβιών” (Konservolia Rovion) oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.
 (2)
 A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
 (3).
 (3)
 A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közétett módosítása jóváhagyásra kerül.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2014. január 13-án.
 a Bizottság részéről, az elnök nevében,
 Dacian CIOLOȘ
 a Bizottság tagja
 (1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.
 (2) HL L 163., 1996.7.2., 19. o.
 (3) HL C 228., 2013.8.7., 30. o.
 MELLÉKLET
 A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:
 1.6. osztály: Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva
 GÖRÖGORSZÁG
 Κονσερβολιά Ροβιών (Konservolia Rovion) (OEM)


text:
Los octocorales u octocoralarios (Octocorallia), también conocidos como alcionarios (Alcyonaria), son una subclase de cnidarios antozoos mayoritariamente coloniales, a excepción de los géneros Hartea, Haimea y Monexia.
 Esta subclase abarca los denominados corales blandos, las gorgonias, las plumas de mar, y el coral azul, orden Helioporacea, que junto al género Tubipora son los únicos de la subclase Octocorallia en generar un esqueleto calcáreo, y por tanto ser constructores de arrecifes o corales hermatípicos.
 Anatomía
 Los pólipos tienen 8 tentáculos, que generalmente son pinnados, con cavidad gastrovascular dividida en 8 cámaras separadas por 8 tabiques o sarcoseptos.
 Se pueden distinguir varias regiones comunes en los octocorales:
 Región oral
 La boca (situada en el centro del disco oral) y la faringe están comprimidas lateralmente, dotándolas de una simetría bilateral secundaria. Esta faringe posee un surco tapizado, en uno sólo de sus extremos, por células epidérmicas muy ciliadas, cuya función es la de hacer más eficaz la circulación del agua por la cavidad gastrovascular. Esta estructura se conoce como sifonoglifo, y también determina la simetría bilateral secundaria.
 En el borde del disco oral aparecen ocho tentáculos huecos (debido a que la cavidad gastrovascular se extiende por su interior) y pinnados, es decir, unas prolongaciones laterales denominadas pínnulas, también huecas.
 Región gástrica
 Tiene sección circular, y está ocupada enteramente por la cavidad gastrovascular, dividida en ocho cámaras separadas por ocho tabiques o septos denominados sarcoseptos, formadas por células nutritivomusculares procedentes de la gastrodermis. La faringe ocupa la mitad superior de esta región. Los sarcoseptos de esta zona son completos, es decir, se extienden desde la pared externa del animal hasta la faringe. La mitad inferior del animal, carente de faringe, posee sarcoseptos incompletos ya que tienen el extremo interno libre. Este extremo se encuentra engrosado y forman los filamentos mesentéricos, lugar de origen de las gónadas.
 La parte contráctil de las células nutritivomusculares, está dispuesta en sentido del eje oral-aboral (de la boca a su base), a modo de fibras musculares longitudinales, que tienden a engrosarse en la zona central y en una de las caras de cada sarcosepto, formando lo que se conoce con el nombre de banderola. Existe una cámara gastrovascular sulcal (con dos banderolas enfrentadas) y una cámara gastrovascular asulcal (no tiene ninguna banderola) opuestas en la sección del animal. El resto de las cámaras, tres a cada lado, tienen solo una banderola, cuyo engrosamiento está orientado siempre hacia la cámara sulcal. La disposición de las mismas determina, junto con la boca, faringe y sifonoglifo, la simetría bilateral secundaria.
 Región basal
 Es la zona de unión al sustrato (en las especies solitarias se denomina discopedio) o al resto de la colonia (en las especies coloniales).
 Estructura y formación de las colonias
 La larva plánula, nadadora, acabará depositándose en un sustrato y comenzará a crecer, originando una colonia, al reproducirse por gemación.
 En el caso de las gorgonias, al depositarse la larva, se empieza a producir una invaginación ectodérmica en la zona central de la larva, que arrastra a la mesoglea y la gastrodermis. La epidermis que tapiza la invaginación comienza a secretar gorgonina (escleroproteína de los subordenes Calcaxonia, Holaxonia y Scleraxonia) hacia el exterior (en la invaginación) formando un eje o varilla, a modo de esqueleto, que puede o no mineralizarse posteriormente.
 La mesoglea contiene amebocitos, algunos de los cuales pueden diferenciarse hacia escleroblastos que forman escleritos, elementos esqueléticos calcáreos, compuestos por carbonato de calcio, cristalizado en forma de aragonito o calcita).
 Los géneros incluidos en el suborden Alcyoniina, o comúnmente denominados corales blandos, utilizan estos escleritos, distribuidos por su epidermis, para proporcionarles consistencia y rigidez. Al carecer de esqueleto calcáreo, como los corales duros del orden Scleractinia, o proteico, como las gorgonias; cuando desarrollan las estructuras de sus colonias, se valen de los escleritos para darles rigidez.
 Los individuos de la colonia tienen en contacto sus cavidades gastrovasculares, en una red de canales conocida como red solenial. La mesoglea se desarrolla hasta dar una masa carnosa que envuelve a la red solenial, conocida como cenénquima.
 Reproducción y fecundación
 Los gametos, originados en las gónadas de los filamentos mesentéricos, salen por la boca. La fecundación es externa.
 Pueden reproducirse tanto asexualmente como sexualmente:
 Asexualmente se reproducen por gemación, igual que otros grupos de Cnidarios. Entre los tipos de gemación que podemos encontrar se destaca la fisión binaria; en la que dos individuos formados pueden permanecer unidos en el caso de los coloniales, o separarse si son solitarios. El otro tipo, la laceración pedal, se produce solo en individuos solitarios; en ella se produce una yema en el disco basal a medida que el animal se desplaza, y cuyas sucesivas roturas pueden originar hasta varios individuos. Puede ocurrir que los pólipos se formen en el interior de la cavidad gástrica y salgan al exterior por la boca del pólipo progenitor.
 Sexualmente, en la mayoría de las especies los sexos están separados, es decir, hay individuos machos y hembras, aunque en algunas existe el hermafroditismo. Las gónadas se encuentran en las paredes de los septos, y vierten sus productos sexuales a través de la boca al agua, donde se produce la fecundación y se origina una larva plánula que posteriormente se fija al sustrato y origina un nuevo pólipo.
 Desarrollo embrionario
 La segmentación es total e igual, y origina una estereogástrula que originará una larva plánula.
 Árbol filogenético
 Taxonomía
 La organización taxonómica de las especies, géneros, familias y órdenes de la subclase Octocorallia viene siendo, desde el , materia apasionante para los científicos. Históricamente, la clasificación más aceptada en la segunda mitad del , por ejemplo por Hyman 1940; Barnes 1980; Brusca & Brusca 1990, fue la de Hickson (1930), quien dividió los corales blandos y las gorgonias en cuatro órdenes: Alcyonacea, Gorgonacea, Stolonifera y Telestacea.
 La falta de distinciones morfológicas claras impulsó a Bayer (1981) a juntar los cuatro en un solo orden, Alcyonacea, una decisión que fue abrazada por los modernos taxonomistas, por ejemplo: Fabricius & Alderslade 2001.
 Actualmente, hay un mayor consenso entre taxonomistas en la clasificación, aceptada asimismo por el Registro Mundial de Especies Marinas, WoRMS en inglés, que establece el siguiente árbol filogenético para Octocorallia, determinando a Gorgonacea como sinónimo de Alcyonacea, y enmarcando un par de géneros sin clasificar definitivamente en un orden incertae sedis:
 Incluyendo Alcyonacea los siguientes subórdenes:
 Alcyoniina
 Calcaxonia
 Holaxonia
 Protoalcyonaria
 Scleraxonia
 Stolonifera
 Referencias
 Enlaces externos
 Octocorallia, clasificación alternativa ITIS
 Clasificación del Registro Mundial de Especies Marinas.
 Octocorales de Aguas Profundas NOAA


text:
 11/Sv. 031
 HR
 Službeni list Europske unije
 42
 21996D1114(05)
 L 291/35
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 05.07.1996.
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 38/96
 od 5. srpnja 1996.
 o izmjeni Priloga I. (Veterinarska i fitosanitarna pitanja) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je prilagođen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da je Prilog I. Sporazumu izmijenjen Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 32/96 od 5. lipnja 1996. (1);
 budući da Direktivu Komisije 95/11/EZ od 4. svibnja 1995. o izmjeni Direktive Vijeća 87/153/EEZ o smjernicama za procjenu dodataka u prehrani životinja (2), treba unijeti u Sporazum,
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 U točku 2. (Direktiva Vijeća 87/153/EEZ) u poglavlju II. Priloga I. Sporazumu dodaje se sljedeća alineja:
 „—
 395 L 0011: Direktiva Komisije 95/11/EZ od 4. svibnja 1995. (SL L 106, 11.5.1995., str. 23.).”
 Članak 2.
 Tekstovi Direktive 95/11/EZ na islandskom i norveškom jeziku, koji su priloženi odnosnim jezičnim inačicama ove Odluke, vjerodostojni su.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 1. rujna 1996., pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene Zajedničkom odboru EGP-a.
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europskih zajednica.
 Sastavljeno u Bruxellesu 5. srpnja 1996.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 P. BENAVIDES
 (1) SL L 237, 19.9.1996., str. 43.
 (2) SL L 106, 11.5.1995., str. 23.


type: other

jurisdiction: US

text: b'HHS/OIG, Audit -"Review of Medicaid School Based Child Health Services Costs Claimed by Connecticut Department of Social Services October 1999 - September 2000,"(A-01-01-00006)\nDepartment of Health\nand Human Services\n"Review of Medicaid School Based Child Health Service Costs Claimed by Connecticut Department of Social Services\nOctober 1999 - September 2000," (A-01-01-00006)\nMay 9, 2002\nComplete\nText of Report is available in PDF format (2.4 MB). Copies can also be obtained by contacting the Office of Public\nAffairs at 202-619-1343.\nEXECUTIVE SUMMARY:\nThe Connecticut Department of Social Services (State agency) reimburses local educational agencies (LEAs) for Medicaid\nSchool Based Child Health (SBCH) services on the basis of statewide bundled rates.\xc2\xa0 However, our review of LEA documentation\nsupporting random samples of SBCH claims paid to two LEAs disclosed that about 80 percent of the recipients received only\nabout one-half of the total amount of SBCH treatment services recommended in their Individualized Education Plans (IEPs).\xc2\xa0 As\na result, we have no assurance that all Federal Medicaid funds earmarked for SBCH services are being spent by LEAs on all\nrecommended health related activities for Medicaid eligible children.\xc2\xa0 We found that the State agency has not developed\nany formalized procedures to coordinate the delivery of SBCH services with the State Department of Education (SDE) and\nLEAs to ensure that Medicaid eligible children are receiving services in accordance with their IEPs.\xc2\xa0 In addition,\nwe believe that utilizing bundled rates for reimbursement of SBCH services can also create an incentive to reduce costs\nby limiting services provided to eligible recipients.\xc2\xa0 We recommended that the State agency coordinate the delivery\nof SBCH services to ensure that they are provided in accordance with all recommended services included in the IEPs, and\nestablish procedures to periodically monitor the LEAs to ensure that Medicaid recipients are receiving all recommended\nservices.'


text:
 Geografia
 Boffa – comune della Guinea, parte della regione di Boké e della prefettura omonima
 Isola Boffa (in inglese Boffa Island) – piccola isola antartica facente parte dell'arcipelago Windmill
 Prefettura di Boffa – prefettura della Guinea nella regione di Boké
 Persone
 Costantino Boffa (1957) – politico italiano
 Giovanni Boffa (1922-2002) – poeta e insegnante svizzero-italiano
 Giuseppe Boffa (1923-1998) – giornalista, storico e politico italiano
 Mennato Boffa (1929-1996) – pilota automobilistico italiano
 Paul Boffa (1890-1962) – politico maltese
 Stefania Boffa (1988) – ex tennista svizzera
 Altro
 Boffa – razza di pollo originaria della provincia di Padova


text:
Emmanuel Henry Gomis Mendy (né le à Madina Gounass au Sénégal) est un joueur de football international bissaoguinéen d'origine sénégalaise, qui évolue au poste de défenseur.
 Il évolue avec le club de Pulpileño.
 Biographie
 Carrière en club
 Emmanuel Mendy joue deux matchs en Ligue Europa avec le club letton du Daugava Riga.
 Carrière en sélection
 Il reçoit sa première sélection en équipe de Guinée-Bissau le 23 mars 2016, contre le Kenya (victoire 1-0).
 Il participe avec l'équipe de Guinée-Bissau à la Coupe d'Afrique des nations 2017 organisée au Gabon.
 Palmarès
 Dinamo Tbilissi
 Notes et références
 Liens externes
 Naissance au Sénégal
 Naissance en mars 1990
 Footballeur international bissaoguinéen
 Footballeur sénégalais
 Joueur du Liverpool FC
 Joueur du SK Dinamo Tbilissi
 Joueur du FK Daugava Riga
 Joueur du Ceahlăul Piatra Neamț


text:
 2.2.2015
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 34/54
 Skarga wniesiona w dniu 8 grudnia 2014 r. – ZZ/Komisja
 (Sprawa F-137/14)
 (2015/C 034/67)
 Język postępowania: niemiecki
 Strony
 Strona skarżąca: ZZ (przedstawiciel: adwokat H. Tettenborn)
 Strona pozwana: Komisja
 Przedmiot i opis sporu
 Stwierdzenie nieważności decyzji Europejskiej Służby Działań Zewnętrznych (ESDZ) z dnia 29 stycznia 2014 r. w sprawie rozwiązania wiążącej ją ze skarżącym umowy o pracę na czas nieokreślony oraz żądanie zadośćuczynienia za doznaną przez skarżącego krzywdę i odszkodowania za poniesioną przez niego szkodę niematerialną.
 Żądania strony skarżącej
 —
 Stwierdzenie nieważności decyzji ESDZ, doręczonej skarżącemu pismem ESDZ z dnia 29 stycznia 2014 r., na mocy której wiążąca ją ze skarżącym umowa o pracę miała wygasnąć w dniu 31 sierpnia 2014 r. o północy na podstawie siedmiomiesięcznego wypowiedzenia,
 —
 zasądzenie od ESDZ na rzecz skarżącego zadośćuczynienia w stosownej wysokości, pozostawionej Sądowi do oceny, tytułem naprawienia krzywdy i szkody niemajątkowej, jakich doznał ze względu na decyzję ww. w pierwszym punkcie żądań,
 —
 zasądzenie od ESDZ na rzecz skarżącego odszkodowania za całą szkodę poniesioną przez skarżącego, w szczególności poprzez wypłatę całego zaległego wynagrodzenia i zwrotu wszystkich kosztów poniesionych przez skarżącego z uwagi na niezgodne z prawem działanie ESDZ (po odliczeniu kwot pobieranego przez niego zasiłku dla bezrobotnych lub w razie potrzeby, dochodów generowanych z własnej pracy),
 pomocniczo, w wypadku gdyby ze względów faktycznych lub prawnych skarżący nie został przywrócony do pracy w swojej służbie lub nie był już zatrudniany przez ESDZ na wcześniejszych warunkach, zasądzenie od ESDZ na rzecz skarżącego odszkodowania za poniesioną przez skarżącego szkodę ze względu na nieprawidłowe zwolnienie go z pracy, poprzez wypłatę odszkodowania w wysokości odpowiadającej różnicy pomiędzy aktualnie oczekiwanymi dochodami a dochodami, jakie pobierałby, gdyby nie doszło do rozwiązania z nim umowy o pracę, uwzględniając świadczenia emerytalne i inne świadczenia, o jakie mógłby się ubiegać,
 —
 obciążenie ESDZ kosztami postępowania.