text:
 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
 Bryssel den 7.10.2004
 KOM(2004) 634 slutlig
 2004/0231 (COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
 om upprättandet av ett europeiskt register över utsläpp och överföringar av
 föroreningar och om ändring av rådets direktiv 91/689/EEG och 96/61/EG
 (framlagt av kommissionen)
 SV SV
 ---pagebreak--- MOTIVERING
 1. SYFTET MED FÖRSLAGET
 Det övergripande syftet är att förbättra allmänhetens tillgång till miljöinformation genom
 upprättandet av ett enhetligt, integrerat och Europatäckande register över utsläpp och
 överföringar av föroreningar. Ett sådant register väntas också bidra till att förebygga och
 minska föroreningar, förse beslutsfattarna med underlag och underlätta allmänhetens
 deltagande i miljöbeslut.
 Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater deltog i förhandlingarna om ett FN/ECE-
 protokoll om register över utsläpp och överföringar av föroreningar, vilket de, med undantag
 av Malta och Slovakien, slutligen antog och undertecknade vid den femte
 ministerkonferensen i Kiev i maj 2003 på temat ”Miljö för Europa”.
 Det finns för närvarande inte något enhetligt, integrerat och Europatäckande register över
 utsläpp och överföringar av föroreningar som är tillgängligt för allmänheten och som
 uppfyller de kriterier som fastställs i FN/ECE:s protokoll.
 För att ratificera FN/ECE:s protokoll är det nödvändigt att ersätta det befintliga europeiska
 registret över förorenande utsläpp (EPER) med ett mer omfattande europeiskt register. EPER
 upprättades genom kommissionens beslut 2000/479/EG av den 17 juli 20001 i enlighet med
 artikel 15.3 i rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnade åtgärder för
 att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC)2. Det nya europeiska registret kommer att
 ersätta EPER.
 2. FN/ECE:S PROTOKOLL OM REGISTER ÖVER UTSLÄPP OCH ÖVERFÖRINGAR AV
 FÖRORENINGAR
 FN/ECE:s protokoll om register över utsläpp och överföringar av föroreningar
 undertecknades vid ett extraordinarie möte för Århuskonventionens parter den 21 maj 2003.
 Mötet hölls i anslutning till den femte ministerkonferensen i Kiev den 21–23 maj 2003 på
 temat ”Miljö för Europa”.
 Protokollet är den första rättsligt bindande multilaterala överenskommelse som sträcker sig
 utanför EU:s gränser om register över utsläpp och överföringar av föroreningar. Dess mål är
 att ”förbättra allmänhetens tillgång till information med hjälp av enhetliga, integrerade och
 landsomfattande register över utsläpp och överföringar av föroreningar (...)”. Även om
 protokollet reglerar information om föroreningar, och inte själva föroreningarna, väntas det
 ändå bidra till att föroreningsnivåerna minskar.
 Enligt Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslut och
 rätt till överprövning i miljöfrågor skall parterna bland annat införa enhetliga system för
 inventering och registrering av föroreningar i en strukturerad databas som är åtkomlig för
 1
 EGT L 192, 28.7.2000, s. 36.
 2
 EGT L 257, 10.10.1996, s. 26.
 SV 2 SV
 ---pagebreak--- allmänheten och sammanställd genom standardiserad inrapportering (se artikel 5.9 i
 konventionen).
 Alla stater samt organisationer för regional ekonomisk integration kan underteckna och
 ratificera protokollet, även sådana som inte har ratificerat Århuskonventionen och sådana som
 inte är medlemmar i Ekonomiska kommissionen för Europa. Det är alltså ett öppet protokoll.
 3. GÄLLANDE GEMENSKAPSLAGSTIFTNING
 Den 17 juli 2000 antog kommissionen ett beslut om upprättandet av ett europeiskt register
 över förorenande utsläpp (EPER) i enlighet med artikel 15.3 i rådets direktiv 96/61/EG om
 samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar. Registret togs i bruk den 23
 februari 20043.
 Genom EPER genomförs redan många viktiga bestämmelser i protokollet: harmoniserade
 rapporteringsregler, allmänhetens tillgång till information i elektronisk form samt en bred
 täckning av olika utsläppskällor (industrienheter) och förorenande ämnen. Tack vare en
 utmärkt samordning mellan medlemsstaterna och kommissionen vid förhandlingarna är de
 viktigaste bestämmelserna i protokollet helt i linje med EPER. Uppgraderingen av EPER till
 ett europeiskt register över utsläpp och överföringar av föroreningar medför därför inte några
 ändringar av själva konceptet. Den energi och de resurser som hittills investerats i EPER
 kommer alltså inte att gå förlorade.
 Protokollet sträcker sig längre än EPER huvudsakligen när det gäller vilka industrienheter
 som omfattas, vilka ämnen som skall rapporteras, täckningen av utsläpp till mark,
 borttransport av avfall och utsläpp från diffusa källor samt allmänhetens deltagande och
 rapporteringsfrekvensen.
 För att protokollet skall kunna ratificeras i tid överlämnar kommissionen, tillsammans med
 detta förslag, ett förslag till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av
 FN/ECE:s protokoll om register över utsläpp och överföringar av föroreningar,
 KOM(2004) xxx slutlig. Syftet med denna gemenskapsrättsakt är också att sörja för full
 överensstämmelse med artikel 5.9 i Århuskonventionen.
 Det är värt att notera att gemenskapen har undertecknat Århuskonventionen och att
 kommissionen nyligen antagit ett förslag om ingåendet av denna konvention
 [KOM(2003) 625 slutlig, 24.10.2003]. Ytterligare ett antal rättsakter har redan antagits eller
 åtminstone föreslagits för att säkerställa att gemenskapen följer konventionens bestämmelser4.
 3
 EUT C 55, 3.3.2004, s. 6.
 4
 Direktiv 2003/4/EG om allmänhetens tillgång till miljöinformation (EUT L 41, 14.2.2003, s. 26),
 direktiv 2003/35/EG om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och
 program avseende miljön (EUT L 156, 25.6.2003, s. 17), förslag till direktiv om tillgång till rättslig
 prövning i miljöfrågor [KOM(2003) 624 slutlig] och förslag till förordning om hur Århuskonventionen
 skall tillämpas på Europeiska gemenskapens institutioner och organ [KOM(2003) 622 slutlig].
 SV 3 SV
 ---pagebreak--- 4. FÖRSLAGETS OLIKA DELAR
 4.1. Rättslig grund
 I enlighet med EG-fördraget, särskilt artikel 175.1 i detta, jämförd med artikel 300, får
 Europeiska gemenskapen ingå internationella avtal och fullgöra de skyldigheter som följer av
 avtalen när detta bidrar till uppnåendet av de mål som anges i artikel 174.1 i fördraget.
 I den artikeln anges målen för gemenskapens miljöpolitik: Att bevara, skydda och förbättra
 miljön, att skydda människors hälsa, att utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt och att
 främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem.
 Genom registret över utsläpp och överföringar av föroreningar förbättras allmänhetens
 tillgång till information. Detta är viktigt för att göra allmänheten mer miljömedveten och för
 att förbättra efterlevnaden av miljölagstiftningen. Ett sådant register är också ett värdefullt
 informationsverktyg för beslutsfattarna. Den miljöpolitik som skapats för att uppnå dessa mål
 får därmed större genomslagskraft.
 Gemenskapen har redan utövat sin behörighet på det här området i och med upprättandet av
 ett gemenskapsomfattande europeiskt register över förorenande utsläpp (EPER).
 Kommissionen föreslår att FN/ECE:s protokoll om register över utsläpp och överföringar av
 föroreningar genomförs genom en Europaparlamentets och rådets förordning.
 I en undersökning om hur FN/ECE:s protokoll påverkar EU:s lagstiftning (”Study on the
 outline of impacts of UN-ECE PRTR Protocol on EU legislation”), vilken gjorts av Milieu
 Ltd5, tittade man på olika sätt att genomföra protokollet.
 Ett alternativ skulle vara att ändra det nuvarande EPER-beslutet. Detta skulle emellertid
 innebära att också IPPC-direktivet måste ändras varje gång det görs större ändringar i
 FN/ECE:s protokoll eller i protokollets bilagor.
 Protokollet skulle också kunna genomföras genom ett direktiv. Den största nackdelen med
 detta alternativ är att det inte skulle vara möjligt att tillhandahålla jämförbara – dvs.
 harmoniserade – data till den centrala europeiska registerdatabasen. Det är mycket viktigt att
 ha tillgång till jämförbara data, eftersom otillräcklig harmonisering av de tekniska alternativ
 och metoder som anges i FN/ECE:s protokoll skulle kunna leda till att det skapas helt olika
 nationella system. Det skulle då bli omöjligt att samla in och sprida viktiga data på EU-nivå.
 Risken finns att det handlingsutrymme som medlemsstaterna får genom ett direktiv leder till
 bristande överensstämmelse mellan data och till att de inte går att jämföra. Det kan också
 uppkomma förseningar i medlemsstaternas införlivande som skulle kunna äventyra målet om
 ett snabbt ingående och genomförande av protokollet.
 Den tredje möjligheten – att anta en fristående rättsakt i form av en förordning som grundas
 på artikel 175.1 i EG-fördraget – ser därför ut att vara det bästa alternativet.
 5
 Undersökningskontrakt nr B4-3040/2003/356360/MAR/G2.
 SV 4 SV
 ---pagebreak--- 4.2. Subsidiaritet och proportionalitet
 De åtta förhandlingsomgångarna om FN/ECE:s protokoll, som var och en pågick en vecka,
 åtföljdes av intensiva samordningsmöten inom EU där flertalet medlemsstater och
 anslutningsländer deltog. Det FN/ECE-protokoll som slutligen antogs och undertecknades kan
 i stora drag ses som medlemsstaternas och anslutningsländernas gemensamma ståndpunkt vid
 tiden för förhandlingarna, vilken de nådde efter omfattande diskussioner.
 Det här förslaget till förordning om upprättandet av ett europeiskt register över utsläpp och
 överföringar av föroreningar följer i stora drag bestämmelserna i FN/ECE:s protokoll. Några
 få avvikelser har dock varit nödvändiga för att garantera överensstämmelsen med andra
 gemenskapsrättsakter.
 Eftersom Europeiska gemenskapen undertecknat protokollet och har för avsikt att ratificera
 det, finns det inte någon annan utväg än att utarbeta en gemenskapsrättsakt som säkerställer
 att gemenskapen uppfyller sina skyldigheter i enlighet med protokollet.
 När medlemsstaterna blir parter till protokollet måste de införa nationella register över utsläpp
 och överföringar av föroreningar. I enlighet med subsidiaritetsprincipen överlåter
 kommissionen genom sitt förslag åt medlemsstaterna att utforma sådana nationella register.
 Med hänsyn till efterlevnaden av protokollet och av praktiska skäl förväntas medlemsstaterna
 se till att deras nationella register till fullo överensstämmer med det europeiska registret.
 4.3. Överensstämmelse med övrig gemenskapspolitik
 Det här förslaget om upprättandet av ett europeiskt register över utsläpp och överföringar av
 föroreningar är helt i linje med EU:s miljöpolitiska plan för perioden fram till 2012 vars
 huvuddrag anges i kommissionens meddelande om sjätte miljöhandlingsprogrammet6. I
 avsnittet ”Större inflytande för allmänheten och förändrade beteendemönster” betonas att
 ”välunderrättade personer som aktivt medverkar i miljöbeslutsförfarandena är en viktig ny
 kraft i strävan mot att uppnå miljömålen”. För att kunna medverka behöver de emellertid
 enligt sjätte miljöhandlingsprogrammet ”information av god kvalitet som de kan använda och
 förstå, och de behöver kunna komma i kontakt med beslutsfattarna på lämpligt sätt för att
 framföra sina synpunkter”.
 I meddelandet anges vidare att ”det är viktigt att företagens och myndigheternas
 miljörapportering blir tillgänglig på lokal nivå så att folk enkelt kan skaffa sig upplysningar
 om utsläpp från fabriker och andra anläggningar i sitt område”.
 Det europeiska registret över utsläpp och överföringar av föroreningar bidrar också till
 genomförandet av ytterligare en prioriterad åtgärd i sjätte miljöhandlingsprogrammet,
 nämligen att inleda en översyn och regelbunden uppföljning av informationssystemen för att
 få till stånd ett mer enhetligt och effektivt system för rapportering av miljödata och
 miljöinformation som kan jämföras och är av hög kvalitet.
 Förslaget är också förenligt med gällande EU-lagstiftning om allmänhetens tillgång till
 miljöinformation, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgången till rättslig
 6
 KOM(2001) 31 slutlig, 24.1.2001.
 SV 5 SV
 ---pagebreak--- prövning. I artiklarna 11 och 13 om sekretess och tillgång till rättslig prövning hänvisas direkt
 till den tillämpliga EU-lagstiftningen.
 Förslaget är dessutom förenligt med EU:s lagstiftning om luft, vatten och avfall. Definitioner
 och bestämmelser har hämtats från befintlig EU-lagstiftning i den mån detta varit möjligt och
 förenligt med ett fullständigt genomförandet av FN/ECE:s protokoll. Ett fåtal undantag har
 dock gjorts, t.ex. vid fastställandet av tröskelvärdena för kapacitet i bilaga I, vilka för
 cementindustrin och den keramiska industrin skiljer sig från dem som anges i bilaga I till
 rådets direktiv 96/61/EG om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar
 (”IPPC-direktivet”). Dessa avvikelser är nödvändiga för att följa protokollets bestämmelser.
 Förslaget skall ses som en separat rättsakt och föregriper inte en framtida ändring av IPPC-
 direktivet eller definitionen av de verksamheter som förtecknas i bilaga I till direktivet.
 Kommissionen kommer att underrätta parterna om eventuella ändringar i denna förordning
 som kan bli nödvändiga på grund av ändringar i IPPC-direktivet.
 För att harmonisera rapporteringskraven och göra dem mer enhetliga upphävs artikel 8.3 i
 direktiv 91/689/EEG av den 12 december 1991 om farligt avfall7 genom den här
 förordningen. Förordningen innehåller också bestämmelser varigenom kraven i FN/ECE:s
 protokoll anpassas till den gällande EU-lagstiftningen.
 I följande avseenden skiljer sig förslaget från FN/ECE:s protokoll:
 • För att anpassa den föreslagna förordningen till EU:s gällande vattenlagstiftning, i
 synnerhet ramdirektivet för vatten8 och bilagorna IX och X till detta (prioriterade
 ämnen), utvidgas ämnesförteckningen i FN/ECE:s protokoll med tre ämnen, och
 för fem ämnen som är upptagna i den förteckningen utökas rapporteringskraven
 vid utsläpp till vatten. Ytterligare ett ämne läggs till för att anpassa förordningen
 till den framtida rapporteringen om långlivade organiska föroreningar enligt
 kommissionens förslag till förordning om långlivade organiska föroreningar9.
 • Eftersom allmänheten vill få tillgång till information så snabbt som möjligt
 tidigareläggs rapporteringen jämfört med FN/ECE:s protokoll. Enligt det här
 förslaget skall den första rapporten läggas fram redan 2007 och ett första
 europeiskt register över utsläpp och överföringar av föroreningar skall
 offentliggöras på Internet i oktober 2009.
 Det är också värt att notera att många av de 36 nya ämnen som skall rapporteras utöver EPER
 är bekämpningsmedel som inte längre säljs och används i EU.
 Medlemsstaternas rapportering av utsläpp och överföringar till det europeiska registret över
 utsläpp och överföringar av föroreningar kan också anses uppfylla vissa rapporteringskrav
 som anges i annan gemenskapslagstiftning på miljöområdet. Därmed kan man undvika dubbel
 7
 EGT L 377, 31.12.1991, s. 20.
 8
 Direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på
 vattenpolitikens område, EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.
 9
 KOM(2003) 333 slutlig, 12.6.2003.
 SV 6 SV
 ---pagebreak--- rapportering. Detta skulle kunna anges i de frågeformulär som fastställs i enlighet med
 kommittéförfarandet i direktiv 91/692/EEG10.
 4.4. Förslagets innehåll
 En utförlig presentation av förslaget finns på webbplatsen www.eper.cec.eu.int (”Explanatory
 Memorandum of future European PRTR”).
 5. KONSEKVENSANALYS
 De ekonomiska konsekvenserna av införandet av ett register över utsläpp och överföringar av
 föroreningar har noga undersökts av ECE:s enhet för ekonomisk analys och redovisats i en
 rapport med titeln ”Analysis of the Costs and Benefits of PRTRs”11 från 2002. Alla parter
 som deltog i förhandlingarna om FN/ECE:s protokoll hade möjlighet att bidra med uppgifter
 till undersökningen och att framföra sina synpunkter. Slutligen godkände samtliga parter att
 undersökningen offentliggjordes.
 Även om undersökningsresultaten är intressanta kan de inte helt överföras till införandet av
 det europeiska registret eftersom
 • medlemsstaterna enligt FN/ECE:s protokoll redan är skyldiga att upprätta egna nationella
 register över utsläpp och överföringar av föroreningar,
 • det europeiska registret i väsentliga delar (datainsamlingssystem, elektroniska hjälpmedel)
 redan införts genom EPER.
 Upprättandet av det europeiska registret innebär egentligen bara att medlemsstaterna måste
 vidarebefordra data som redan samlats in för deras nationella register till
 kommissionen/Europeiska miljöbyrån. Det europeiska registret för bara med sig ett fåtal
 skyldigheter utöver FN/ECE:s protokoll, eftersom dataflödet från medlemsstaterna till
 kommissionen/Europeiska miljöbyrån redan är väl organiserat inom ramen för EPER.
 Kostnaderna betraktas som låga och belastar främst kommissionen, eftersom den måste
 offentliggöra dessa data på Internet, och dessutom skall ge vägledning och granska dokument.
 Europeiska miljöbyrån behöver endast en begränsad årlig budget för att underhålla den hård-
 och mjukvara som krävs för det europeiska registret.
 För medlemsstaternas del kan extra men relativt begränsade kostnader uppkomma vid
 sammanställningen av en nationell rapport enligt artikel 16 i förordningen.
 Eftersom rapporteringsplikten i artikel 8.3 i direktiv 91/689/EEG av den 12 december 1991
 om farligt avfall upphävs genom det här förslaget, kan man nu spara de medel som tidigare
 avsattes för denna rapportering.
 Detta förslag anses få positiva sociala konsekvenser, eftersom det europeiska registret
 förbättrar allmänhetens möjligheter att få tillgång till miljöinformation och leder till att den i
 10
 EGT L 377, 31.12.1991, s. 48.
 11
 Dokumentnr. CEP/WG.5/AC.2/2002/4, 11.2.2002, tillgängligt på följande webbadress: www.unece.org
 SV 7 SV
 ---pagebreak--- ökad utsträckning kan delta i beslutsprocesser. Genom detta register genomförs också artikel
 5.9 i Århuskonventionen.
 På miljösidan väntas denna förbättrade tillgång till information och det ökade deltagandet
 göra allmänheten mer medveten om industrins utsläpp. Detta kommer troligen att leda till att
 den kräver åtgärder för att minska föroreningarna. Tack vare det europeiska registrets
 integrerade och enhetliga databas kommer politiker, forskare, näringslivet och andra
 organisationer att få ett bra beslutsunderlag i framtiden.
 Genom att industrienheternas rapportering harmoniseras och blir mer enhetlig kommer det
 framöver att bli enklare att få till stånd en enhetlig och effektiv övervakning och rapportering.
 Man skulle kunna undersöka om det finns ytterligare möjligheter att samordna rapporteringen
 och optimera näringslivets kostnader i de fall där det finns flera liknande industrienheter på
 samma plats som t.ex. har ett gemensamt avloppsreningsverk.
 6. SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER
 För att få till stånd ett brett samråd om förslagets potentiella räckvidd och innehåll har
 kommissionens miljödirektorat inlett en undersökning, anordnat ett antal möten och tagit fram
 ett arbetsdokument med ett utkast till förslaget.
 Den undersökning som genomförts av Milieu Limited (”Study on the outline of impacts of
 UN-ECE Protocol on EU legislation”) tjänade som underlag för diskussionerna, dels med
 medlemsstater och anslutningsländer den 25 november 2003 i den kommitté som inrättats
 genom artikel 19 i IPPC-direktivet (”artikel 19-kommittén”), dels med berörda parter den
 26 november 2003, vid det första mötet i den särskilda arbetsgrupp som inrättats för att
 utforma det europeiska registret (”arbetsgruppen”).
 Resultaten av dessa diskussioner beaktades när kommissionen tog fram ett arbetsdokument
 med ett utkast till förslag, vilket i sin tur tjänade som diskussionsunderlag i artikel 19-
 kommittén den 5 april 2004 och vid det andra mötet i arbetsgruppen den 6 april 2004.
 De synpunkter som framfördes under samrådet (av medlemsstaterna, anslutningsländerna,
 näringslivet, icke-statliga organisationer och internationella organisationer) redovisas i detalj
 på www.eper.cec.eu.int (”Explanatory Memorandum of future European PRTR”).
 SV 8 SV
 ---pagebreak--- 2004/0231 (COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
 om upprättandet av ett europeiskt register över utsläpp och överföringar av
 föroreningar och om ändring av rådets direktiv 91/689/EEG och 96/61/EG
 (Text av betydelse för EES)
 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT
 DENNA FÖRORDNING
 med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel
 175.1 i detta,
 med beaktande av kommissionens förslag12,
 med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande13,
 med beaktande av Regionkommitténs yttrande14,
 i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget15, och
 av följande skäl:
 (1) Enligt gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram, som antogs genom
 Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG16, bör allmänheten ges tillgång
 till lättillgänglig information om miljöförhållanden och miljötrender i förhållande till
 sociala och ekonomiska trender och hälsotrender. Där sägs också att det är viktigt att
 verka för att öka allmänhetens miljömedvetenhet.
 (2) I FN/ECE:s konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslut
 och rätt till överprövning i miljöfrågor (Århuskonventionen), som undertecknades av
 Europeiska gemenskapen den 25 juni 1998, betonas att man genom att förbättra
 allmänhetens tillgång till miljöinformation och genom att sprida sådan information kan
 bidra till ökad medvetenhet om miljöfrågor, ett fritt åsiktsutbyte, ett effektivare
 deltagande av allmänheten i miljöbeslut och, i slutändan, till en bättre miljö.
 (3) Register över utsläpp och överföringar av föroreningar (nedan ”register”) är ett
 kostnadseffektivt sätt att främja ökad miljöhänsyn och ge allmänheten tillgång till
 information om utsläpp av föroreningar och borttransport av föroreningar och avfall.
 12
 EUT C [...], [...], s. [...].
 13
 EUT C [...], [...], s. [...].
 14
 EUT C [...], [...], s. [...].
 15
 Europaparlamentets yttrande av den EUT C [...], [...], s. [...] och rådets beslut av den
 EUT C [...], [...], s. [...].
 16
 EGT L 242, 10.9.2002, s. 1.
 SV 9 SV
 ---pagebreak--- De kan också användas för att följa trender, påvisa framsteg när det gäller att minska
 utsläppen, övervaka att vissa internationella avtal följs, fastställa prioriteringar och
 bedöma vilka framsteg gemenskapens och medlemsstaternas miljöpolitik och
 miljöprogram resulterat i.
 (4) Ett integrerat och enhetligt register ger näringslivet samt forskare, försäkringsbolag,
 lokala myndigheter, icke-statliga organisationer och andra beslutsfattare ett bra
 underlag för jämförelser och framtida beslut i miljöfrågor.
 (5) Den 21 maj 2003 undertecknade Europeiska gemenskapen FN/ECE:s protokoll om
 register över utsläpp och överföringar av föroreningar (nedan ”protokollet”). Eftersom
 gemenskapen har för avsikt att ingå detta protokoll är det viktigt att bestämmelserna i
 gemenskapslagstiftningen stämmer överens med protokollet.
 (6) Ett europeiskt register över förorenande utsläpp (nedan ”EPER”) upprättades genom
 kommissionens beslut 2000/479/EG17. Protokollet bygger på samma principer som
 EPER, men går längre genom att fler föroreningar och verksamheter omfattas av
 rapporteringsplikten, liksom utsläpp till mark, utsläpp från diffusa källor och
 borttransport.
 (7) Målsättningen med ett europeiskt register kan endast uppnås om man har tillgång till
 tillförlitliga och jämförbara data. Det krävs därför en viss harmonisering av de system
 som används för insamling och överföring av data för att garantera att dessa data är
 jämförbara och av hög kvalitet. Enligt protokollet skall det europeiska registret
 utformas så att allmänheten så enkelt som möjligt kan få tillgång till det via Internet.
 Det måste vara möjligt att identifiera utsläpp och överföringar både när de redovisas
 sammanlagt och separat så att det går att få tillgång till informationen inom rimlig tid.
 (8) För att ytterligare bidra till målet att främja allmänhetens tillgång till lättillgänglig
 information om miljöförhållanden och miljötrender, och till att gemene man blir mer
 miljömedveten bör det europeiska registret länkas till andra liknande databaser i
 medlemsstaterna och länder utanför EU, och till internationella organisationers
 databaser.
 (9) Enligt protokollet bör det europeiska registret också innehålla information om
 särskilda åtgärder för bortskaffande av avfall, som skall rapporteras som utsläpp till
 mark.
 (10) För att uppnå målet att det europeiska registret skall ge allmänheten tillförlitlig
 information och möjliggöra kunskapsbaserade beslut är det nödvändigt att fastställa
 rimliga men stränga tidsfrister för datainsamling och rapportering. Detta gäller i
 synnerhet medlemsstaternas rapportering till kommissionen.
 (11) Det är i många medlemsstater en väl inarbetad rutin att industrienheter lämnar
 rapporter om sina utsläpp, men rapporteringen är inte alltid enhetlig, fullständig och
 jämförbar. Den nuvarande rapporteringen av utsläpp från diffusa källor måste
 förbättras så att beslutsfattarna lättare kan se dessa utsläpp i sitt sammanhang och
 17
 EGT L 192, 28.7.2000, s. 36.
 SV 10 SV
 ---pagebreak--- avgöra hur de kan minskas på effektivast möjliga sätt. Enligt protokollet bör man
 därför vidta åtgärder som leder till sådana förbättringar.
 (12) De data som medlemsstaterna tillhandahåller bör vara av hög kvalitet, särskilt med
 avseende på punktlighet, fullständighet, numerisk noggrannhet, jämförbarhet,
 enhetlighet och möjligheten till insyn. För att förbättra kvaliteten på de data som
 rapporteras är det viktigt att fortsättningsvis samordna såväl verksamhetsutövarnas
 som medlemsstaternas insatser. Kommissionen kommer därför tillsammans med
 medlemsstaterna att börja arbeta med kvalitetssäkring.
 (13) Enligt Århuskonventionen bör allmänheten kunna få tillgång till information i det
 europeiska registret utan att ange skälen för en sådan begäran. Detta kan i första hand
 uppnås genom att registret görs tillgängligt på elektronisk väg via Internet.
 (14) Tillgången till information i det europeiska registret bör vara obegränsad. Undantag
 från denna regel bör endast kunna göras om detta uttryckligen medges i gällande
 gemenskapslagstiftning.
 (15) Enligt Århuskonventionen är det viktigt att se till att allmänheten får möjlighet att
 delta i den framtida utvecklingen av det europeiska registret genom att den i ett tidigt
 skede bereds tillfälle att lämna synpunkter, upplysningar, analyser eller åsikter som är
 av betydelse för beslutsprocessen. De sökande bör kunna begära rättslig prövning av
 den offentliga myndighetens handlande eller misstag i samband med begäran.
 (16) För att registret skall bli mer användbart och få större genomslagskraft bör
 kommissionen och medlemsstaterna tillsammans utarbeta en vägledning för införandet
 av det europeiska registret, informera allmänheten och vid behov tillhandahålla
 tekniskt stöd.
 (17) För att hålla jämna steg med den tekniska och vetenskapliga utvecklingen bör det
 europeiska registret kunna vidareutvecklas, i synnerhet när det gäller information om
 utsläpp från diffusa källor.
 (18) De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet
 med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall
 tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter18.
 (19) Målen med den föreslagna åtgärden – dvs. att förbättra allmänhetens tillgång till
 miljöinformation genom upprättandet av en enhetlig, integrerad och Europatäckande
 elektronisk databas – kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna.
 Med tanke på att det krävs en hög grad av harmonisering för att medlemsstaternas data
 skall bli jämförbara kan målen uppnås bättre på gemenskapsnivå. I enlighet med
 subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget får gemenskapen därför vidta åtgärder. I
 enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver
 vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.
 18
 EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.
 SV 11 SV
 ---pagebreak--- (20) För att förenkla rapporteringskraven och göra dem mer enhetliga är det nödvändigt att
 ändra rådets direktiv 91/689/EEG av den 12 december 1991 om farligt avfall19 och
 rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnade åtgärder för att
 20
 förebygga och begränsa föroreningar .
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:
 Artikel 1
 Syfte
 Genom den här förordningen upprättas ett integrerat register över utsläpp och överföringar av
 föroreningar på gemenskapsnivå (”europeiskt register”) i form av en elektronisk databas som
 är tillgänglig för allmänheten och där fastställs också regler för registrets funktion; syftet är att
 genomföra FN/ECE:s protokoll om register över utsläpp och överföringar av föroreningar
 (”protokollet”).
 Artikel 2
 Definitioner
 I denna förordning avses med
 (1) allmänheten: en eller flera fysiska eller juridiska personer och, i enlighet med
 nationell lagstiftning eller praxis, sammanslutningar, organisationer eller
 grupper av dessa,
 (2) behörig myndighet: den eller de nationella myndigheter, eller annat behörigt
 organ, som medlemsstaterna utsett att ansvara för den nationella delen av det
 europeiska registret,
 (3) anläggning: en fast, teknisk enhet där en eller flera av de verksamheter som
 anges i bilaga I bedrivs, liksom all annan därmed förknippad verksamhet som
 tekniskt sett är knuten till de verksamheter som bedrivs på platsen och som
 kan påverka utsläpp och föroreningar.
 (4) industrienhet: en eller flera anläggningar på samma plats som drivs av en och
 samma fysiska eller juridiska person,
 (5) plats: industrienhetens geografiska belägenhet och närliggande mark som är
 avskild genom en väg, järnväg eller ett vattendrag,
 (6) verksamhetsutövare: en fysisk eller juridisk person som driver eller innehar
 en industrienhet, eller, där detta föreskrivs i nationell lagstiftning, en person
 19
 EGT L 377, 31.12.1991, s. 20; direktivet senast ändrat genom rådets direktiv 94/31/EG
 (EGT L 168, 2.7.1994, s. 28).
 20
 EGT L 257, 10.10.1996, s. 26.
 SV 12 SV
 ---pagebreak--- som har givits rätten att fatta avgörande ekonomiska beslut med avseende på
 industrienhetens tekniska funktionssätt,
 (7) rapporteringsår: det kalenderår för vilket data om utsläpp av föroreningar
 och borttransport skall samlas in,
 (8) ämne: ett kemiskt ämne och dess föreningar, med undantag för radioaktiva
 ämnen,
 (9) föroreningar: ämnen eller grupper av ämnen som på grund av sina
 egenskaper kan vara skadliga för miljön eller människors hälsa om de sprids
 till miljön,
 (10) utsläpp: spridning av föroreningar till miljön genom människors verksamhet,
 avsiktligen eller genom olyckshändelse, rutinmässigt eller vid enstaka
 tillfällen, inbegripet spill, utsläpp till luft, vatten eller mark, injicering,
 bortskaffande eller dumpning, eller genom avloppssystem utan slutlig
 avloppsrening,
 (11) borttransport: en förflyttning bort från en industrienhet av avfall för
 bortskaffande eller återvinning, eller av föroreningar i avloppsvatten för
 avloppsrening,
 (12) kanaliserade utsläpp: utsläpp av föroreningar till miljön genom någon typ av
 rör, oavsett formen på rörets tvärsnitt,
 (13) diffusa källor: de många mindre eller spridda källor till utsläpp av
 föroreningar till mark, luft eller vatten, vars sammanlagda belastning kan ha
 en betydande inverkan på dessa media och för vilka det är opraktiskt att samla
 in rapporter från varje källa,
 (14) avfall: alla ämnen eller föremål som omfattas av definitionen i artikel 1 a i
 direktiv 75/442/EEG21,
 (15) farligt avfall: alla ämnen eller föremål som omfattas av definitionen i artikel
 1.4 i direktiv 91/689/EEG,
 (16) avloppsvatten: avloppsvatten från tätbebyggelse, hushållsspillvatten och
 industrispillvatten enligt definitionen i artikel 2 i direktiv 91/271/EEG av den
 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse22, och annat
 använt vatten innehållande ämnen eller föremål som regleras i
 gemenskapslagstiftningen,
 (17) bortskaffande: varje åtgärd som avses i bilaga II A till direktiv 75/442/EEG,
 (18) återvinning: varje åtgärd som avses i bilaga II B till direktiv 75/442/EEG.
 21
 EGT L 194, 25.7.1975, s. 39.
 22
 EGT L 135, 30.5.1991, s. 40.
 SV 13 SV
 ---pagebreak--- Artikel 3
 Innehållet i det europeiska registret
 Det europeiska registret skall innehålla information om
 (a) utsläpp av föroreningar enligt artikel 5.1 a som skall ingå i den rapport
 som utarbetas av verksamhetsutövare vid industrienheter där man
 bedriver någon av de verksamheter som anges i bilaga I,
 (b) borttransport av avfall enligt artikel 5.1 b och av föroreningar i
 avloppsvatten enligt artikel 5.1 c som skall ingå i den rapport som
 utarbetas av verksamhetsutövare vid industrienheter där man bedriver
 någon av de verksamheter som anges i bilaga I,
 (c) utsläpp av föroreningar från diffusa källor, om sådan information är
 tillgänglig.
 Artikel 4
 Utformning och struktur
 1. Kommissionen skall se till att uppgifterna i det europeiska registret är tillgängliga
 både sammanlagt och separat, så att utsläpp och överföringar kan sökas och
 identifieras med ledning av
 a) industrienheten och dess geografiska belägenhet,
 b) verksamhet,
 c) förekomst på medlemsstats- eller gemenskapsnivå,
 d) förorening eller, i tillämpliga fall, avfall,
 e) vart och ett av de media (luft, vatten, mark) som föroreningen släpps ut i,
 f) borttransport av avfall och, i tillämpliga fall, dess destination,
 g) borttransport av avloppsvatten,
 h) diffusa källor.
 2. Det europeiska registret skall utformas så att det är så enkelt som möjligt för
 allmänheten att få tillgång till det och så att uppgifterna, vid normal funktion, alltid
 är omedelbart tillgängliga via Internet eller på annan elektronisk väg. Registret skall
 utformas med hänsyn till att det kan komma att utvidgas och skall successivt omfatta
 alla tidigare inrapporterade uppgifter, åtminstone för de tio senaste rapporteringsåren.
 3. Det europeiska registret skall vara försett med länkar till
 (a) industrienheters webbplatser, om sådana finns och ställs till
 förfogande av industrienheterna,
 SV 14 SV
 ---pagebreak--- (b) medlemsstaternas nationella register över utsläpp och överföringar av
 föroreningar,
 (c) andra allmänt tillgängliga databaser inom ämnesområden som har
 samband med registren, inbegripet länkar till andra fördragsslutande
 parters register över utsläpp och överföringar av föroreningar och, om
 möjligt, till andra länders register.
 Artikel 5
 Verksamhetsutövarnas rapportering
 1. Verksamhetsutövaren vid varje industrienhet där någon av de verksamheter som
 anges i bilaga I bedrivs i en utsträckning som överstiger tröskelvärdet för kapacitet i
 bilaga I skall till den behöriga myndigheten i sin medlemsstat för varje kalenderår
 lämna en rapport om mängden av följande:
 a) Utsläpp till luft, vatten och mark av de föroreningar som förtecknas i bilaga II,
 om tröskelvärdet i bilaga II överskrids.
 b) Borttransport av farligt avfall i större mängder än 2 ton per år eller av annat
 avfall i större mängder än 2 000 ton per år avsett för någon typ av återvinning
 (anges med ”R” i rapporten) eller bortskaffande (anges med ”D” i rapporten);
 om det är fråga om en gränsöverskridande transport av farligt avfall skall
 verksamhetsutövaren ange namn på och adress till den som skall återvinna eller
 bortskaffa avfallet och var detta skall ske.
 c) Borttransport av de föroreningar som förtecknas i bilaga II i avloppsvatten
 avsett för avloppsrening, om tröskelvärdet i kolumn 1b i bilaga II överskrids.
 Verksamhetsutövaren skall ange huruvida informationen grundas på mätning,
 beräkning eller uppskattning; om den grundas på mätning eller beräkning skall
 analys- eller beräkningsmetoden anges.
 Utsläpp från diffusa källor på platsen för industrienheten skall rapporteras
 tillsammans med industrienhetens kanaliserade utsläpp.
 2. Den information som avses i punkt 1 skall omfatta uppgifter om totala utsläpp och
 borttransporter som sker avsiktligen eller genom olyckshändelse, rutinmässigt eller
 vid enstaka tillfällen.
 3. Verksamhetsutövaren vid varje industrienhet skall med korrekta intervall samla in de
 uppgifter som behövs för att bedöma de utsläpp och borttransporter från
 industrienheten som omfattas av rapporteringsplikten enligt punkt 1.
 4. Vid utarbetandet av rapporten skall verksamhetsutövaren använda bästa tillgängliga
 information, vilken kan inbegripa mätdata, utsläppsfaktorer, massbalansberäkningar,
 indirekt övervakning eller andra beräkningar, tekniska uppskattningar och andra
 metoder som uppfyller kraven i artikel 9.1 och som överensstämmer med
 internationellt vedertagna metoder, om sådana finns.
 SV 15 SV
 ---pagebreak--- 5. Verksamhetsutövaren vid varje berörd industrienhet skall hålla arkiven över de
 uppgifter från vilka den rapporterade informationen härleddes tillgängliga för
 behöriga myndigheter i tio år efter rapporteringsårets slut. Arkiven skall innehålla en
 beskrivning av den metod som använts för att samla in uppgifterna.
 Artikel 6
 Utsläpp till mark
 1. Avfall som uppkommer på platsen för industrienheten och som där används för
 ”jordförbättring” eller ”djupinjektering” enligt bilaga 2A till direktiv 75/442/EEG
 skall av industrienhetens verksamhetsutövare rapporteras som utsläpp till mark.
 2. Borttransporterat avfall som används för ”jordförbättring” eller ”djupinjektering”
 enligt bilaga 2A till direktiv 75/442/EEG skall av verksamhetsutövaren vid den
 industrienhet varifrån avfallet borttransporterats rapporteras som utsläpp till mark.
 Artikel 7
 Medlemsstaternas rapportering
 1. Medlemsstaterna skall, avseende kraven i punkt 2 och 3 i denna artikel, fastställa ett
 datum då verksamhetsutövarna skall lämna alla de uppgifter som anges i artikel 5.1
 och 5.2 samt den information som anges i artikel 5.3–5.5 till sin behöriga myndighet.
 2. Medlemsstaterna skall på elektronisk väg lämna alla de uppgifter som anges i artikel
 5.1 och 5.2 till kommissionen i det format som anges i bilaga III och enligt följande
 tidsplan:
 a) för det första rapporteringsåret, senast 15 månader efter rapporteringsårets slut,
 b) för efterföljande rapporteringsår, senast 12 månader efter rapporteringsårets
 slut.
 Rapporteringen skall inledas år 2007.
 3. Kommissionen skall med hjälp av Europeiska miljöbyrån lägga in den information
 som medlemsstaterna rapporterar i det europeiska registret enligt följande tidsplan:
 a) för det första rapporteringsåret, senast 21 månader efter rapporteringsårets slut,
 b) för efterföljande rapporteringsår, senast 16 månader efter rapporteringsårets
 slut.
 Artikel 8
 Utsläpp från diffusa källor
 1. Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 19.2 fastställa en tidsplan för
 insamling och överlämnande av den information om utsläpp från diffusa källor som
 SV 16 SV
 ---pagebreak--- finns i medlemsstaterna; den skall också bestämma vilken form denna information
 skall ha och exakt vilka uppgifter som skall ingå.
 2. Den information som avses i punkt 1 skall organiseras på ett sådant sätt att det är
 möjligt för användare att söka och identifiera utsläpp av föroreningar från diffusa
 källor inom lämpliga ytenheter och skall omfatta uppgifter om den typ av metod som
 använts för att få fram informationen.
 3. Om kommissionen konstaterar att det inte finns några uppgifter om utsläpp från
 diffusa källor skall den se till att rapportering inleds om utsläpp av relevanta
 föroreningar från en eller flera diffusa källor i enlighet med sina prioriteringar.
 Artikel 9
 Kvalitetssäkring
 1. Verksamhetsutövaren vid varje industrienhet som omfattas av rapporteringsplikten i
 artikel 5 skall garantera den inrapporterade informationens kvalitet.
 2. De behöriga myndigheterna skall bedöma kvaliteten på de data som
 industrienheternas verksamhetsutövare lämnar, särskilt med avseende på deras
 punktlighet, fullständighet, numeriska noggrannhet, enhetlighet och möjligheten till
 insyn.
 3. Kommissionen skall samordna kvalitetssäkringsarbetet och kvalitetsbedömningen i
 samråd med den kommitté som avses i artikel 19.1.
 4. Kommissionen får i enlighet med förfarandet i artikel 19.2 anta riktlinjer för
 övervakning och rapportering av utsläpp.
 Artikel 10
 Tillgång till information
 1. Kommissionen skall med hjälp av Europeiska miljöbyrån se till att det europeiska
 registret blir allmänt tillgängligt genom att läggas ut på Internet enligt den tidsplan
 som fastställs i artikel 7.3.
 2. Om allmänheten inte på ett enkelt sätt kan få direkt elektronisk tillgång till det
 europeiska registret skall den berörda medlemsstaten och kommissionen underlätta
 elektronisk tillgång på allmänt tillgängliga platser.
 Artikel 11
 Sekretess
 SV 17 SV
 ---pagebreak--- När en medlemsstat har sekretessbelagt information i enlighet med artikel 4 i
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG23 skall den i sin rapport enligt artikel 7.2 i
 denna förordning för varje rapporteringsår och för varje industrienhet som begärt sekretess
 ange vilken typ av information som inte lämnas ut och av vilken anledning.
 Artikel 12
 Allmänhetens deltagande
 1. Kommissionen skall se till att allmänheten i ett tidigt skede får möjlighet att delta i
 den fortsatta utvecklingen av det europeiska registret, dvs. även i administrativt stöd
 och förberedelser av ändringar av denna förordning.
 Allmänheten skall ha möjlighet att lämna kommentarer, information, analyser eller
 åsikter inom en rimlig tidsfrist.
 2. Kommissionen skall ta vederbörlig hänsyn till sådana åsiktsyttringar från
 allmänheten och informera den om resultaten av allmänhetens deltagande.
 Artikel 13
 Tillgång till rättslig prövning
 När det gäller allmänhetens tillgång till miljöinformation skall den ha tillgång till rättslig
 prövning enligt artikel 6 i direktiv 2003/4/EG24 och, när det gäller tillgången till handlingar
 från gemenskapens institutioner, enligt artikel 6–8 i Europaparlamentets och rådets förordning
 (EG) nr 1049/2001, jämförd med artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr
 .../...25.
 Artikel 14
 Administrativt stöd
 Kommissionen skall i samråd med den kommitté som avses i artikel 19.1 utarbeta en
 vägledning för att stödja införandet av det europeiska registret inom nio månader efter det att
 denna förordning trätt i kraft.
 Vägledningen om införandet av det europeiska registret bör särskilt omfatta närmare
 upplysningar om
 a) rapporteringsrutiner,
 b) de uppgifter som skall rapporteras,
 23
 EUT L 41, 14.2.2003, s. 26.
 24
 EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.
 25
 EUT EUT C [...], [...], s. [...] (Kommissionens förslag KOM(2003) 622 slutlig, 24.10.2003).
 SV 18 SV
 ---pagebreak--- c) kvalitetssäkring,
 d) vilken typ av uppgifter som inte lämnats ut och orsaken till detta om det rör sig
 om sekretessbelagda uppgifter,
 e) hänvisning till internationellt vedertagna metoder för bestämning av utsläpp
 samt till analys- och provtagningsmetoder,
 f) angivelse av moderbolag,
 g) verksamhetskoder enligt bilaga I till denna förordning och rådets direktiv
 96/61/EG.
 Artikel 15
 Information till allmänheten
 Kommissionen och medlemsstaterna skall se till att allmänheten får information om det
 europeiska registret och att den som vill kan få hjälp och vägledning, både när det gäller hur
 man får tillgång till registret och när det gäller att förstå och använda informationen i det.
 Artikel 16
 Ytterligare information som skall ingå i medlemsstaternas rapporter
 1. Tillsammans med de uppgifter som avses i artikel 7 skall medlemsstaterna vart tredje
 år överlämna en rapport till kommissionen som grundas på informationen från de tre
 senaste rapporteringsåren, där man redovisar praxis och åtgärder i fråga om
 (a) kraven enligt artikel 5,
 (b) kvalitetssäkring enligt artikel 9,
 (c) tillgång till information enligt artikel 10.2,
 (d) information enligt artikel 15,
 (e) sekretessbelagda uppgifter enligt artikel 11,
 (f) påföljder enligt artikel 20 och erfarenheter av deras tillämpning.
 2. Kommissionen skall tillsammans med den kommitté som avses i artikel 19.1
 bestämma hur rapporten skall utformas och vilka uppgifter som skall ingå.
 Artikel 17
 Kommissionens granskning och ändringsförslag
 Kommissionen skall granska den information som medlemsstaterna lämnar enligt artiklarna 7
 och 16 sex månader efter att denna information läggs ut på Internet och skall vart tredje år
 SV 19 SV
 ---pagebreak--- offentliggöra en rapport som grundas på informationen från de tre senast tillgängliga
 rapporteringsåren.
 Medlemsstaterna skall lämna förslag till ändringar av protokollets bilagor till den kommitté
 som nämns i artikel 19.1. Gemenskapens ståndpunkt om sådana ändringar skall antas i
 enlighet med förfarandet i artikel 19.2.
 Artikel 18
 Ändringar av bilagorna
 De ändringar som är nödvändiga för att anpassa bilagorna till denna förordning till den
 vetenskapliga och tekniska utvecklingen och till ändringar av protokollets bilagor skall antas i
 enlighet med förfarandet i artikel 19.2.
 Artikel 19
 Kommitté
 1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté (”kommittén”).
 2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG
 tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet. Den tidsperiod
 som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.
 Artikel 20
 Påföljder
 Medlemsstaterna skall fastställa bestämmelser om påföljder för överträdelser av
 bestämmelserna i denna förordning, och vidta nödvändiga åtgärder för att se till att de
 genomförs. Påföljderna skall vara effektiva, proportionerliga och avskräckande.
 Medlemsstaterna skall anmäla bestämmelserna till kommissionen senast ett år efter det att
 förordningen träder i kraft, och skall utan dröjsmål anmäla ändringar som berör
 bestämmelserna.
 Artikel 21
 Ändringar i direktiv 91/689/EEG och 96/61/EG
 1. Artikel 8.3 i direktiv 91/689/EEG skall utgå.
 2. Artikel 15.3 i direktiv 96/61/EG skall utgå.
 SV 20 SV
 ---pagebreak--- Artikel 22
 Ikraftträdande
 Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i
 Europeiska unionens officiella tidning.
 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 Utfärdad i Bryssel den [...]
 På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar
 Ordförande Ordförande
 SV 21 SV
 ---pagebreak--- BILAGA I
 VERKSAMHETER
 Nr Verksamhet Tröskelvärde för
 kapacitet
 1. Energisektorn
 a) Olje- och gasraffinaderier *1)
 b) Anläggningar för förgasning och
 *
 kondensering
 c) Värmekraftverk och andra Med en värmetillförsel
 förbränningsanläggningar på 50 megawatt (MW)
 d) Koksverk *
 e) Kolkvarnar Med en kapacitet på 1
 ton per timme
 f) Anläggningar för tillverkning av
 *
 kolprodukter och fasta rökfria bränslen
 2. Produktion och behandling av metaller
 a) Anläggningar för rostning och sintring av
 metallhaltig malm, inbegripet svavelhaltig *
 malm.
 b) Anläggningar för framställning av råjärn eller Med en kapacitet på 2,5
 stål (primär eller sekundär smältning), ton per timme
 inklusive utrustning för kontinuerlig gjutning
 c) Anläggningar för behandling av järnbaserade
 metaller:
 i) Genom varmvalsning Med en kapacitet på 20
 ton stål per timme
 ii) Genom hammarsmide Med en slagkraft per
 hammare på 50 kJ och
 där den använda
 värmeeffekten överstiger
 20 MW
 iii) Genom anbringande av Med en inmatning på 2
 skyddsbeläggningar av smält metall bruttoton stål per timme
 d) Järn- och stålgjuterier Med en
 produktionskapacitet på
 20 ton per dygn
 e) Anläggningar
 SV 22 SV
 ---pagebreak--- i) för produktion av icke-järnmetaller
 utifrån malmer, slig eller sekundärt *
 råmaterial genom metallurgiska, kemiska
 eller elektrolytiska processer,
 ii) för smältning, inklusive framställning av Med en
 legeringar, av icke-järnmetaller, inklusive smältningskapacitet på 4
 återvinningsprodukter (färskning, ton per dygn för bly och
 formgjutning, etc.) kadmium eller 20 ton per
 dygn för övriga metaller
 f) Anläggningar för ytbehandling av metaller Där behandlingsbaden
 och plaster som använder en elektrolytisk har en volym på 30 m3
 eller kemisk process
 3. Mineralindustri
 a) Underjordsbrytning och därmed förknippad
 *
 verksamhet
 b) Dagbrottsbrytning När utvinningsplatsen har
 en yta på 25 hektar
 c) Anläggningar för framställning av
 i) cementklinker i roterugn, Med en
 produktionskapacitet på
 500 ton per dygn
 ii) kalk i roterugn, Med en
 produktionskapacitet som
 överstiger 50 ton per
 dygn
 iii) klinker (cement) eller kalk i andra typer Med en
 av ugnar. produktionskapacitet på
 50 ton per dygn
 d) Anläggningar för produktion av asbest och
 *
 för tillverkning av asbestbaserade produkter.
 e) Anläggningar för tillverkning av glas, Med en
 inklusive glasfibrer smältningskapacitet på
 20 ton per dygn
 f) Anläggningar för smältning av mineraler, Med en
 inklusive framställning av mineralull smältningskapacitet på
 20 ton per dygn
 SV 23 SV
 ---pagebreak--- g) Anläggningar för tillverkning av keramiska Med en
 produkter genom bränning, i synnerhet produktionskapacitet på
 takpannor, tegel, eldfast sten, kakel, stengods 75 ton per dygn, eller
 eller porslin med en ugnskapacitet på
 4 m3 och med en
 satsningsdensitet på 300
 kg per m3
 4. Kemisk industri
 a) Anläggningar för kemisk framställning av
 organiska baskemikalier såsom
 i) kolväten (linjära eller cykliska,
 mättade eller omättade, alifatiska
 eller aromatiska),
 ii) syreinnehållande organiska
 föreningar, t.ex. alkoholer, aldehyder,
 ketoner, karboxylsyror, estrar,
 acetater, etrar, peroxider och
 epoxihartser,
 iii) organiska svavelföreningar,
 iv) kväveinnehållande organiska
 föreningar, t.ex. aminer, amider, ∗
 nitroso-, nitro-, eller nitratföreningar,
 nitriler, cyanater och isocyanater,
 v) fosfororganiska föreningar,
 vi) halogenerade kolväten,
 vii) metallorganiska föreningar,
 viii) basplaster och andra polymerer
 (polymerer, syntetfibrer, regenererad
 cellulosa),
 ix) syntetgummi,
 x) färgämnen och pigment,
 xi) ytaktiva ämnen och tensider.
 SV 24 SV
 ---pagebreak--- b) Anläggningar för kemisk framställning av
 oorganiska baskemikalier såsom
 i) gaser, t.ex. ammoniak, klor eller
 klorväte, fluor eller fluorväte,
 koloxider, svavelföreningar,
 kväveoxider, väte, svaveldioxid och
 karbonylklorid (fosgen),
 ii) syror, t.ex. kromsyra, fluorvätesyra,
 fosforsyra, salpetersyra, saltsyra,
 svavelsyra, oleum, svavelsyrlighet,
 *
 iii) baser, t.ex. ammoniumhydroxid,
 kaliumhydroxid och
 natriumhydroxid,
 iv) salter, t.ex. ammoniumklorid,
 kaliumklorat, kaliumkarbonat,
 natriumkarbonat, perborat och
 silvernitrat,
 v) icke-metaller, metalloxider eller
 andra oorganiska föreningar, t.ex.
 kalciumkarbid, kisel och kiselkarbid.
 c) Anläggningar för kemisk framställning av
 fosfor-, kväve- eller kaliumbaserade *
 gödningsmedel (enkla eller sammansatta).
 d) Anläggningar för kemisk framställning av *
 växtskyddsmedel och biocider.
 e) Anläggningar för framställning av läkemedel
 genom kemiska eller biologiska processer. *
 f) Anläggningar för framställning av
 *
 sprängämnen och pyrotekniska produkter
 5. Avfallshantering och avloppsvattenrening
 a) Anläggningar för bortskaffande eller Som tar emot 10 ton per
 återvinning av farligt avfall dygn
 b) Anläggningar för förbränning av icke-farligt Med en kapacitet på 3
 avfall som omfattas av direktiv 2000/76/EG ton per timme
 c) Anläggningar för bortskaffande av icke- Med en kapacitet på 50
 farligt avfall ton per dygn
 SV 25 SV
 ---pagebreak--- d) Avfallsdeponier (utom deponier för inert Som tar emot 10 ton per
 avfall och deponier som stängdes definitivt dygn eller har en total
 före den 16 juli 2001 eller för vilka den kapacitet på 25 000 ton
 efterbehandlingsfas som de behöriga
 myndigheterna kräver enligt artikel 13 i
 rådets direktiv 1999/31/EG26 löpt ut)
 e) Anläggningar för destruering eller Med en
 återvinning av slaktkroppar och animaliskt behandlingskapacitet på
 avfall 10 ton per dygn
 f) Anläggningar för rening av avloppsvatten Med en kapacitet på
 från tätbebyggelse 100 000
 personekvivalenter
 g) Avloppsanläggningar för industriellt Med en kapacitet på
 avloppsvatten från sådana verksamheter som 10 000 m3 per dygn
 anges i denna bilaga
 6. Framställning och bearbetning av papper
 och trä
 a) Anläggningar för framställning av
 pappersmassa av trä eller liknande fibrösa *
 material
 b) Anläggningar för framställning av papper Med en
 och kartong och andra primära träprodukter produktionskapacitet på
 (t.ex. spånplattor, fiberskivor och plywood) 20 ton per dygn
 c) Anläggningar för impregnering eller Med en
 doppning av trä och träprodukter med produktionskapacitet på
 kemikalier 50 m3 per dygn
 7. Intensiv animalieproduktion och intensivt
 vattenbruk
 a) Anläggningar för intensiv fjäderfä- eller i) Med 40 000 platser för
 grisuppfödning fjäderfä
 ii) Med 2 000 platser för
 slaktsvin avsedda för
 produktion (>30 kg)
 iii) Med 750 platser för
 suggor
 26
 EGT L 182, 16.7.1999, s. 1.
 SV 26 SV
 ---pagebreak--- b) Intensivt vattenbruk Med en
 produktionskapacitet på
 1 000 ton fisk eller
 skaldjur per år
 8. Animaliska och vegetabiliska produkter
 från livsmedels- och dryckessektorn
 a) Slakterier För en produktion
 baserad på en slaktvikt på
 50 ton per dygn
 b) Behandling och framställning, avsedd för
 produktion av livsmedel och drycker av
 i) animaliska råvaror (förutom mjölk) För en produktion av 75
 ton produkter per dygn
 ii) vegetabiliska råvaror För en produktion av 300
 ton produkter per dygn
 (kvartalsmedelvärde)
 c) Behandling och framställning av Med en
 mjölkprodukter invägningskapacitet på
 200 ton per dygn
 (årsmedelvärde)
 9. Annan verksamhet
 a) Anläggningar för förbehandling (tvättning, Med en
 blekning, mercerisering) eller för färgning av behandlingskapacitet på
 fibrer eller textilier 10 ton per dygn
 b) Garverier Med en
 behandlingskapacitet på
 12 ton slutprodukter per
 dygn
 c) Anläggningar för ytbehandling av material, För en förbrukning av
 föremål eller produkter med organiska lösningsmedel på 150 kg
 lösningsmedel, i synnerhet för appretering, per timme eller 200 ton
 tryckning, bestrykning, avfettning, per år
 vattenskyddsbehandling, limning, målning,
 rengöring eller impregnering
 d) Anläggningar för framställning av kol
 (hårdbränd kol) eller av grafitelektroder *
 genom förbränning eller grafitisering
 e) Anläggningar för att bygga fartyg och för att Som kan ta emot 100 m
 måla eller ta bort färg på dessa långa fartyg
 1)
 En asterisk (*) anger att tröskelvärde för kapacitet saknas, dvs. att alla anläggningar
 omfattas av rapporteringsplikten.
 SV 27 SV
 ---pagebreak--- BILAGA II
 FÖRORENINGAR
 Tröskelvärde för utsläpp
 (kolumn 1)
 till luft till vatten till mark
 Nr CAS-nr Förorening (kolumn 1a) (kolumn 1b) (kolumn 1c)
 kg/år kg/år kg/år
 1 74-82-8 Metan (CH4) 100 000 -(1) -
 2 630-08-0 Kolmonoxid (CO) 500 000 - -
 100
 3 124-38-9 Koldioxid (CO2) - -
 miljoner
 4 Fluorerade kolväten (HFC) 100 - -
 5 10024-97-2 Dikväveoxid (N2O) 10 000 - -
 6 7664-41-7 Ammoniak (NH3) 10 000 - -
 Flyktiga organiska föreningar
 7 100 000 - -
 utom metan (NMVOC)
 8 Kväveoxider (NOx/NO2) 100 000 - -
 9 Perfluorkarboner (PFC) 100 - -
 10 2551-62-4 Svavelhexafluorid (SF6) 50 - -
 11 Svaveloxider (SOx/SO2) 150 000 - -
 12 Totalkväve - 50 000 50 000
 13 Totalfosfor - 5 000 5 000
 14 Klorfluorkolväten (HCFC) 1 - -
 15 Klorfluorkarboner (CFC) 1 - -
 16 Haloner 1 - -
 Arsenik och
 17 7440-38-2 20 5 5
 arsenikföreningar (som As)
 Kadmium och
 18 7440-43-9 10 5 5
 kadmiumföreningar (som Cd)
 SV 28 SV
 ---pagebreak--- Tröskelvärde för utsläpp
 (kolumn 1)
 till luft till vatten till mark
 Nr CAS-nr Förorening (kolumn 1a) (kolumn 1b) (kolumn 1c)
 kg/år kg/år kg/år
 Krom och kromföreningar
 19 7440-47-3 100 50 50
 (som Cr)
 Koppar och kopparföreningar
 20 7440-50-8 100 50 50
 (som Cu)
 Kvicksilver och
 21 7439-97-6 kvicksilverföreningar (som 10 1 1
 Hg)
 Nickel och nickelföreningar
 22 7440-02-0 50 20 20
 (som Ni)
 Bly och blyföreningar (som
 23 7439-92-1 200 20 20
 Pb)
 Zink och zinkföreningar (som
 24 7440-66-6 200 100 100
 Zn)
 25 15972-60-8 Alaklor - 1 1
 26 309-00-2 Aldrin 1 1 1
 27 1912-24-9 Atrazin - 1 1
 28 57-74-9 Klordan 1 1 1
 29 143-50-0 Klordekon 1 1 1
 30 470-90-6 Klorfenvinfos - 1 1
 31 85535-84-8 Klorerade alkaner C10–C13 - 1 1
 32 2921-88-2 Klorpyrifos - 1 1
 33 50-29-3 DDT 1 1 1
 34 107-06-2 1,2-dikloretan (EDC) 1 000 10 10
 35 75-09-2 Diklormetan (DCM) 1 000 10 10
 36 60-57-1 Dieldrin 1 1 1
 SV 29 SV
 ---pagebreak--- Tröskelvärde för utsläpp
 (kolumn 1)
 till luft till vatten till mark
 Nr CAS-nr Förorening (kolumn 1a) (kolumn 1b) (kolumn 1c)
 kg/år kg/år kg/år
 37 330-54-1 Diuron - 1 1
 38 115-29-7 Endosulfan - 1 1
 39 72-20-8 Endrin 1 1 1
 Halogenerade organiska
 40 - 1 000 1 000
 föreningar (som AOX)
 41 76-44-8 Heptaklor 1 1 1
 42 118-74-1 Hexaklorbensen (HCB) 10 1 1
 43 87-68-3 Hexaklorbutadien (HCBD) - 1 1
 1,2,3,4,5,6-
 44 608-73-1 10 1 1
 hexaklorcyklohexan(HCH)
 45 58-89-9 Lindan 1 1 1
 46 2385-85-5 Mirex 1 1 1
 PCDD +PCDF (dioxiner
 47 0,001 0,001 0,001
 +furaner) (som Teq)
 48 608-93-5 Pentaklorbensen 1 1 1
 49 87-86-5 Pentaklorfenol (PCP) 10 1 1
 Polyklorerade bifenyler
 50 1336-36-3 0,1 0,1 0,1
 (PCB)
 51 122-34-9 Simazin - 1 1
 52 127-18-4 Tetrakloretylen (PER) 2 000 10 -
 53 56-23-5 Tetraklormetan (TCM) 100 1 -
 54 12002-48-1 Triklorbensener (TCB) 10 1 -
 55 71-55-6 1,1,1-trikloretan 100 - -
 56 79-34-5 1,1,2,2-tetrakloretan 50 - -
 SV 30 SV
 ---pagebreak--- Tröskelvärde för utsläpp
 (kolumn 1)
 till luft till vatten till mark
 Nr CAS-nr Förorening (kolumn 1a) (kolumn 1b) (kolumn 1c)
 kg/år kg/år kg/år
 57 79-01-6 Trikloretylen 2 000 10 -
 58 67-66-3 Triklormetan 500 10 -
 59 8001-35-2 Toxafen 1 1 1
 60 75-01-4 Vinylklorid 1 000 10 10
 61 120-12-7 Antracen 50 1 1
 200 200
 62 71-43-2 Bensen 1 000 (som (som
 BTEX)2) BTEX)2)
 Bromerade difenyletrar
 63 - 1 1
 (PBDE)
 Alkylfenoletoxilater
 64 (NP/NPE) och liknande - 1 1
 ämnen
 200 200
 65 100-41-4 Etylbensen - (som (som
 BTEX)2) BTEX)2)
 66 75-21-8 Etylenoxid 1 000 10 10
 67 34123-59-6 Isoproturon - 1 1
 68 91-20-3 Naftalen 100 10 10
 Tennorganiska föreningar
 69 - 50 50
 (som totalt Sn)
 70 117-81-7 Di(2-etylhexyl)ftalat (DEHP) 10 1 1
 71 108-95-2 Fenol (som totalt C) - 20 20
 Polycykliska aromatiska
 72 50 5 5
 kolväten (PAH)
 73 108-88-3 Toluol - 200 200
 (som (som
 SV 31 SV
 ---pagebreak--- Tröskelvärde för utsläpp
 (kolumn 1)
 till luft till vatten till mark
 Nr CAS-nr Förorening (kolumn 1a) (kolumn 1b) (kolumn 1c)
 kg/år kg/år kg/år
 BTEX)2) BTEX)2)
 Tributyltenn och
 74 - 1 1
 tributyltennföreningar
 Trifenyltenn och
 75 - 1 1
 trifenyltennföreningar
 Totalt organiskt kol (TOC)
 76 - 50 000 -
 (som totalt C eller COD/3)
 77 1582-09-8 Trifluralin - 1 1
 200 200
 78 1330-20-7 Xylen - (som (som
 BTEX)2) BTEX)2)
 79 Klorider (som totalt Cl) - 2 miljoner 2 miljoner
 Klor och oorganiska
 80 10 000 - -
 klorföreningar (som HCl)
 81 1332-21-4 Asbest 1 1 1
 82 Cyanider (som totalt CN) - 50 50
 83 Fluorider (som totalt F) - 2 000 2 000
 Fluor och oorganiska
 84 5 000 - -
 fluorföreningar (som HF)
 85 74-90-8 Cyanväte (HCN) 200 - -
 86 Partiklar (PM10) 50 000 - -
 87 1806-26-4 Oktylfenoler - 1 -
 88 206-44-0 Fluoranten - 2 -
 89 465-73-6 Isodrin - 1 -
 90 36355-1-8 Hexabrombifenyl 0,1 0,1 0,1
 Fotnoter
 SV 32 SV
 ---pagebreak--- 1)
 Ett streck (-) anger att parametern och mediet inte medför någon rapporteringsplikt.
 2)
 Enskilda föroreningar skall rapporteras om tröskelvärdet för BTEX (summan av bensen,
 toluen, etylbensen och xylener) överskrids.
 3)
 Polycykliska aromatiska kolväten (PAH) skall mätas som bens(a)pyren (50-32-8),
 bens(b)fluoranten (205-99-2), bens(k)fluoranten (207-08-9), indeno(1,2,3-cd)pyren (193-39-
 5) (från protokollet om långlivade organiska föroreningar till konventionen om långväga
 gränsöverskridande luftföroreningar). Rapporteringen av utsläpp till vatten och mark och av
 borttransport skall, förutom dessa fyra ämnen, även omfatta bens-(g,h,i)perylen (191-24-2)
 och fluoranten (206-44-0).
 SV 33 SV
 ---pagebreak--- BILAGA III
 MALL FÖR RAPPORTERINGEN AV UTSLÄPPS- OCH ÖVERFÖRINGSDATA
 Uppgifter om industrienheten
 Moderbolagets namn
 Industrienhetens namn (verksamhetsutövare)
 Industrienhetens identifieringsnummer
 Gatuadress
 Ort
 Postnummer
 Land
 Platsens koordinater
 Avrinningsdistrikt1)
 NACE-kod (fyra siffror)
 Huvudsaklig ekonomisk verksamhet
 Produktionsvolym (frivillig uppgift)
 Antal anläggningar (frivillig uppgift)
 Antal driftstimmar per år (frivillig uppgift)
 Antal anställda (frivillig uppgift)
 Fält för information i form av text eller webbplatsadress som
 lämnas av industrienheten eller moderbolaget (frivillig uppgift)
 Industrienhetens samtliga verksamheter enligt bilaga I
 (enligt det kodsystem som anges i bilaga I samt IPPC-koden
 om sådan finns)
 Verksamhet 1 (huvudsaklig verksamhet enligt bilaga I)
 Verksamhet 2
 Verksamhet N
 Data om industrienhetens utsläpp till luften av alla Utsläpp till luften
 föroreningar som överskrider tröskelvärdet (enligt bilaga II)
 Förorening 1 M: mätning; använd analysmetod kg/år
 Förorening 2 C: beräkning; använd beräkningsmetod
 Förorening N E: uppskattning
 Data om industrienhetens utsläpp till vatten av alla Utsläpp till vatten
 föroreningar som överskrider tröskelvärdet (enligt bilaga II)
 Förorening 1 M: mätning; använd analysmetod kg/år
 Förorening 2 C: beräkning; använd beräkningsmetod
 Förorening N E: uppskattning
 Data om industrienhetens utsläpp till mark av alla Utsläpp till mark
 föroreningar som överskrider tröskelvärdet (enligt bilaga II)
 Förorening 1 M: mätning; använd analysmetod kg/år
 Förorening 2 C: beräkning; använd beräkningsmetod
 Förorening N E: uppskattning
 Borttransport av enskilda föroreningar för avloppsrening i
 mängder som överskrider tröskelvärdet (enligt bilaga II)
 Förorening 1 M: mätning; använd analysmetod
 kg/år
 Förorening 2 C: beräkning; använd beräkningsmetod
 Förorening N E: uppskattning
 SV 34 SV
 ---pagebreak--- Industrienhetens borttransport av farligt avfall som överstiger tröskelvärdet
 (enligt artikel 5)
 Inom landet:
 För återvinning (R)
 För bortskaffande (D) ton/år
 ton/år
 Till andra länder:
 För återvinning (R)
 Namn på den som svarar för ton/år
 återvinningen
 Dennes adress
 Adress till den återvinningsanläggning
 som tar emot avfallet
 Till andra länder:
 För bortskaffande (D)
 Namn på den som svarar för ton/år
 bortskaffandet
 Dennes adress
 Adress till den bortskaffningsanläggning
 som tar emot avfallet
 Industrienhetens borttransport av icke-farligt avfall som överstiger
 tröskelvärdet (enligt artikel 5)
 För återvinning (R) ton/år
 För bortskaffande (D) ton/år
 Behörig myndighet för förfrågningar
 från allmänheten:
 Namn
 Gatuadress
 Ort
 Telefon
 Fax
 e-postadress
 1)
 Enligt artikel 3.1 i direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram
 för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område27.
 27
 EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.
 SV 35 SV