type: other

text:
Din position: Hem > Stockholms stad > Farsta stadsdelsnämnd > Sammanträde 2009-03-26
 Program: Cecilia Frostenson, projektledare för "Socialt innehåll i äldreomsorgen", presenterar "Mitt Farsta", ett projekt där ungdomar har intervjuat äldre och skapat digitala berättelse om platser i Farsta som betyder mycket för de äldre. Projektet är ett samarbete mellan Hökarängsskolan, hemtjänsten i Farsta och Kulturskolan.
 2 Svar på medborgarförslag om förbättringar i Eklunds hage
 2 bilaga.pdf (157 kb) 2 tjänsteutlåtande.pdf (44 kb)
 3 Svar på medborgarförslag om förbättrad tillgänglighet i Farstaområdet
 3 bilaga.pdf (4 kb) 3 tjänsteutlåtande.pdf (43 kb)
 4 Svar på skrivelse (s), (v) och (mp) om Jobbtorg
 4 bilaga.pdf (67 kb) 4 tjänsteutlåtande.pdf (47 kb)
 5 Svar på skrivelse (s), (v) och (mp) om vräkning av barn
 5 bilaga.pdf (15 kb) 5 tjänsteutlåtande.pdf (48 kb)
 6 Kvalitetsgarantier 2009
 6 tjänsteutlåtande.pdf (45 kb)
 7 Anläggande av strandpromenad vid Drevviken - ansökan hos kommunstyrelsen om investeringsmedel inom stadens vattenprogram
 8 Kulturbidrag till utomstående organisationer våren 2009
 8 bilaga.pdf (42 kb) 8 tjänsteutlåtande.pdf (31 kb)
 9 Ansökan hos länsstyrelsen om medel till det förebyggande projektet Familjeverkstan i Farsta
 9 bilaga 1.pdf (11 kb) 9 bilaga 2.pdf (5 kb) 9 tjänsteutlåtande.pdf (43 kb)
 10 Ansökan om stimulansbidrag för insatser inom äldreomsorgen
 10 tjänsteutlåtande.pdf (53 kb)
 11 Uppföljning av Postiljonens vård och omsorgsboende
 11 bilaga 1.pdf (64 kb) 11 bilaga 2.pdf (62 kb) 11 tjänsteutlåtande.pdf (47 kb)
 12 Uppföljning av ramavtal om enstaka platser och stadens vård- och omsorgsboende för äldre - Stora Sköndals vård- och omsorgsboende
 12 bilaga 1.pdf (64 kb) 12 bilaga 2.pdf (65 kb) 12 bilaga 3.pdf (64 kb) 12 bilaga 4.pdf (67 kb) 12 bilaga 5.pdf (65 kb) 12 tjänsteutlåtande.pdf (51 kb)
 13 Uppföljning av ramavtal om enstaka platser och stadens vård- och omsorgsboende för äldre - Vittsjö sjukhem
 13 bilaga.pdf (47 kb) 13 tjänsteutlåtande.pdf (47 kb)
 14 Uppföljning av utförare i kundvalsmodellen för hemtjänst i ordinärt boende - Farsta Norra Hemtjänst
 14 bilaga.pdf (46 kb) 14 tjänsteutlåtande.pdf (45 kb)
 15 Uppföljning av utförare i kundvalsmodellen för hemtjänst i ordinärt boende - Farsta Södra Hemtjänst
 15 bilaga.pdf (45 kb) 15 tjänsteutlåtande.pdf (45 kb)
 16 Uppföljning av utförare i kundvalsmodellen för hemtjänst i ordinärt boende - Stora Sköndals Hemtjänst
 16 bilaga.pdf (45 kb) 16 tjänsteutlåtande.pdf (45 kb)
 17 Brukarundersökningar inom omsorgen om personer med funktionsnedsättning
 17 tjänsteutlåtande.pdf (62 kb)
 18 Redovisning till länsstyrelsen av verksamheten personligt ombud (PO) inom socialpsykiatrin 2008
 18 bilaga 2.pdf (40 kb) 18 tjänsteutlåtande.pdf (31 kb)
 19 Tillsynsplan 2009 för enskild verksamhet med inriktning funktions-nedsättning
 20 Tillsynsplan 2009 för enskild verksamhet med inriktning barn, ungdom och familj samt vuxna
 20 tjänsteutlåtande.pdf (47 kb)
 21 Svar på begäran om upphandling av konsumentvägledningen
 21 bilaga.pdf (4 067 kb) 21 tjänsteutlåtande.pdf (48 kb)
 22 Ekonomisk månadsrapport för februari 2009
 22 tjänsteutlåtande.pdf (81 kb)
 23 Bo bra hela livet (SOU 2008:113) - Betänkande av utredningen Äldreboendedelegationen. Yttrande till kommunstyrelsen
 23 bilaga.pdf (2 684 kb) 23 tjänsteutlåtande.pdf (52 kb)
 24 Slutredovisning - Nya strandbad. Yttrande till kommunstyrelsen
 24 bilaga.pdf (1 482 kb) 24 tjänsteutlåtande.pdf (53 kb)
 25 Motion (v) om utvidgning av Stockholm City Bikes till närförort och förort. Yttrande till kommunstyrelsen
 25 bilaga.pdf (133 kb) 25 tjänsteutlåtande.pdf (47 kb)
 26 Sammanställning av avvikelser inom hälso- och sjukvård 1 juli - 31 december 2008
 26 bilaga 1-1.pdf (3 kb) 26 bilaga 1-2.pdf (4 kb) 26 bilaga 1-3.pdf (5 kb) 26 bilaga 2.pdf (11 kb) 26 tjänsteutlåtande.pdf (48 kb)
 27 Anmälan av gemensam upphandling av vård och behandling för barn, ungdomar och familjer med psykosociala svårigheter
 27 bilaga.pdf (677 kb) 27 tjänsteutlåtande.pdf (31 kb)
 27 a Jobbtorg Stockholm - Årsrapport 2008
 27 a bilaga.pdf (239 kb) 27 a tjänsteutlåtande.pdf (31 kb) 27 a underbilaga 1.pdf (260 kb) 27 a underbilaga 2.pdf (175 kb) 27 a underbilaga 3.pdf (175 kb) 27 a underbilaga 4.pdf (230 kb) 27 a underbilaga 5.pdf (161 kb)
 28 Stadsrevisionens "Revisionsplan 2009 med inriktning 2010-2011"
 28 bilaga.pdf (426 kb) 28 tjänsteutlåtande.pdf (31 kb)
 29 Stadsrevisionens rapport "Anmälningar om barn och unga som riskerar att fara illa"
 29 bilaga.pdf (599 kb) 29 tjänsteutlåtande.pdf (31 kb)
 30 Stadsrevisionens rapport "Barnsäkerhet i förskolan"
 30 bilaga.pdf (1 108 kb) 30 tjänsteutlåtande.pdf (31 kb)
 31 Stadsrevisionens rapport "Hantering av skyddade personuppgifter inom stadens individ- och familjeomsorg"
 31 bilaga.pdf (787 kb) 31 tjänsteutlåtande.pdf (31 kb)
 32 Stadsrevisionens rapport "Styrning och kontroll av ramavtal för missbruksvård"
 32 bilaga.pdf (604 kb) 32 tjänsteutlåtande.pdf (31 kb)
 33 Stadsdelsnämndens protokoll 2009-02-12
 34 Handikapprådets protokoll 2009-03-16
 34 protokoll.pdf (39 kb)
 35 Pensionärsrådets protokoll 2009-03-16
 35 protokoll.pdf (50 kb)
 36 Övriga anmälningsärenden samt tjänstemannabeslut
 36 tjänsteutlåtande.pdf (45 kb)
 39 Gemensam upphandling av verksamheten personligt ombud (PO) inom socialpsykiatrin - förfrågningsunderlag
 40 Gemensam upphandling av handledningstjänster - förfrågningsunderlag
 41 Upphandling av nattpatrull inom hemtjänsten i ordinärt boende i Farsta stadsdelsområde - tilldelningsbeslut
 42 Avbrytande av upphandling av kostproduktion och drift av kök inom Farsta vård- och omsorgsboende
 43 Anmälan enligt Lex Sarah, Enskede Nya Servicehus
 44 Anmälan enligt Lex Sarah, Stora Sköndals hemtjänst
 45 Yttrande till länsstyrelsen i enskild ärende, Farsta vård- och omsorgsboende
 46 Yttrande till Skolinspektionen om modersmålsstöd i finska
 49 Nedläggning av faderskapsutredning enligt 2 kap 7 § föräldrabalken (FB)
 50 Stadsdelsnämndens protokoll 2009-02-12, sluten del av sammanträdet
 51 Sociala delegationens protokoll 2009-02-19 och 2009-03-12
 §1 Svar på medborgarförslag om förbättringar i Eklunds hage
 Henrik Anemyr har lämnat ett medborgarförslag om förbättringsåtgärder i Eklunds hage i Sköndal. Bland annat föreslås en fotbollsplan med konstgräs och att ett antal träd fälls för att skapa en pulkabacke. Nämnden ansöker årligen hos kommunfullmäktige om medel för parkinvesteringar. Förvaltningen kommer att föreslå att nämnden ansöker om 2,1 miljoner kronor för upprustning av Eklunds hage i budget för 2010 med inriktning 2011 och 2012.
 Stadsdelsförvaltningen hade redovisat ärendet i ett tjänsteutlåtande 2009-02-24.
 Dnr 004-144/2007
 §2 Svar på medborgarförslag om förbättrad tillgänglighet i Farstaområdet
 Nämnden överlämnar sitt beslut för kännedom till trafik- och renhållningsnämnden.
 Gunnar Björkman föreslår i ett medborgarförslag att stadsdelsnämnden ska inventera utemiljön samt utarbeta en plan och ett program för ökad fysisk tillgänglighet i stadsdelsområdet. I samarbete med bland annat stadsdelsförvaltningen och Farsta handikappråd tog gatu- och fastighetskontoret fram en tillgänglighetsplan i april 2004. Uppföljning av planen sker kontinuerligt inom trafikkontorets tillgänglighetsprojekt. Någon ny inventering eller plan är inte aktuell eftersom befintlig tillgänglighetsplan för Farsta fortfarande gäller.
 Stadsdelsförvaltningen hade redovisat ärendet i ett tjänsteutlåtande 2009-03-19.
 Dnr 002-36/2009
 §3 Svar på skrivelse (s), (v) och (mp) om Jobbtorg
 I en skrivelse till stadsdelsnämndens har socialdemokraterna, vänsterpartiet och miljöpartiet ställt frågor om Jobbtorgets resultat och om hur arbetet kan bedrivas för att uppnå bästa möjliga resultat.
 Förvaltningen rapporterar att statistiksystem som månadsvis ska redovisa Jobbtorgets resultat är under uppbyggnad. För att minska behovet av försörjningsstöd arbetar socialsekreterarna offensivt och aktivt i samarbete med Jobbtorg och vårdcentraler m fl aktörer.
 Stadsdelsförvaltningen hade redovisat ärendet i ett tjänsteutlåtande 2009-03-02.
 Dnr 500-616/2009
 §4 Svar på skrivelse (s), (v) och (mp) om vräkning av barn
 I en skrivelse till stadsdelsnämnden har socialdemokraterna, vänsterpartiet och miljöpartiet ställt frågor om vräkningar av barn i Farsta stadsdelsområde och vad som kan göras förebyggande. Förvaltningen rapporterar att det förebyggande arbetet har utvecklats och bättre kontakter har upprättats med de kommunala bostadsbolagen.
 Stadsdelsförvaltningen hade redovisat ärendet i ett tjänsteutlåtande 2009-02-27.
 Dnr 599-48/2009
 §5 Kvalitetsgarantier 2009
 Stadsdelsnämnden godkänner förvaltningens förslag till kvalitetsgarantier för verksamhetsområdena förskola, fritid, äldreomsorg, individ- och familjeomsorg, stöd och service till personer med funktionsnedsättning samt socialpsykiatri.
 De verksamheter som riktar sig till brukare och allmänhet ska enligt stadens kvalitetsstrategi formulera enhetsvisa åtaganden och kvalitetsgarantier. Garantierna ger besked om vad brukarna kan förvänta sig i form av service och omsorg, utifrån kommunfullmäktiges mål och inriktning. De anger också var och till vem man ska vända sig för att få rättelse om man är missnöjd.
 I detta ärende redovisas kvalitetsgarantier för verksamhetsområdena förskola, fritid, äldreomsorg, individ- och familjeomsorg, stöd och service till personer med funktionsnedsättning samt socialpsykiatri. Förvaltningen föreslår att stadsdelsnämnden godkänner föreslagna kvalitetsgarantier.
 Stadsdelsförvaltningen hade redovisat ärendet i ett tjänsteutlåtande 2009-03-04.
 Dnr 100-92/2009
 §6 Anläggande av strandpromenad vid Drevviken – ansökan hos kommunstyrelsen om investeringsmedel inom stadens vattenprogram
 §7 Kulturbidrag till utomstående organisationer våren 2009
 Stadsdelsnämnden beslutar om fördelning av kulturbidrag till utomstående organisationer våren 2009 enligt förvaltningens förslag.
 Stadsdelsnämndens kulturbidrag för utomstående organisationer uppgår till 150000 kr för år 2009. Föreningar kan söka bidrag för kulturarrangemang som riktar sig till allmänheten och förläggs till lokaler eller platser inom Farsta stadsdelsområde som är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning.
 Av bidragssumman fördelas 100000 kr i samband med vårens ansökning. Nio föreningar har lämnat in ansökan vid årets första ansökningstillfälle. Förslaget till fördelning framgår i bilaga. Återstående 50000 kr fördelas vid nämndens sammanträde i september.
 Dnr 004-88/2009
 §8 Ansökan hos länsstyrelsen om medel till det förebyggande projektet Familjeverkstan i Farsta
 Stadsdelsnämnden ansöker hos länsstyrelsen om bidrag till projektet Familjeverkstan i Farsta enligt förvaltningens förslag.
 Syftet med projektet Familjeverkstan i Farsta är att erbjuda program för föräldrastöd på alla preventionsnivåer, dvs på nivåerna universell (förebyggande), selektiv (tidiga insatser) och indikativ (vård och behandling). Idag finns sådana program på de två sistnämnda nivåerna men inte på den första.
 Förvaltningen föreslår att stadsdelsnämnden ansöker hos länsstyrelsen om medel för det planerade projektet inom ramen för de utvecklingsmedel till förebyggande insatser som länsstyrelsen har avsatt under 2009.
 Dnr 007-127/2009
 §9 Ansökan om stimulansbidrag för insatser inom äldreomsorgen
 Stadsdelsnämnden ansöker för 2009 om stimulansbidrag om 6193000 kr för insatser inom äldreomsorgen.
 Socialstyrelsen har på regeringens uppdrag avsatt särskilda stimulansmedel för att under perioden 2007-2009 stödja kommuner och landsting i arbetet att utveckla omsorgen om äldre. Av de medel som Stockholms stad beviljats får Farsta stadsdelsnämnd högst 6193000 kr. För att erhålla medlen måste stadsdelsnämnderna göra en ny ansökan för varje nytt verksamhetsår. Äldrenämnden samordnar och rekvirerar medlen hos Socialstyrelsen.
 Förvaltningens förslag till ansökan omfattar projekt inom fem av de prioriterade områdena läkemedelsgenomgångar, förebyggande arbete, demensvård, rehabilitering och det sociala innehållet. Samtliga projekt har startats.
 Dnr 600-91/2009
 §10 Uppföljning av Postiljonens vård och omsorgsboende
 Nämnden uppdrar åt förvaltningen att begära att Postiljonens vård- och omsorgsboende lämnar in åtgärdsplaner senast den 29 maj 2009.
 Förvaltningen har genomfört en uppföljning av Postiljonens vård- och omsorgsboende. Enheterna var prydliga och rena, personalen tillmötesgående och trevlig. Den sociala dokumentationen var svår att granska eftersom det inte fanns datorer på alla våningsplan och eftersom all personal inte hade behörighet till datasystemet. I övrigt krävs förbättringar inom vissa områden för att verksamheterna ska leva upp till de krav som ställs.
 Dnr 602-129/2009
 David Eklind, personalföreträdare för LO (Kommunal) gjorde följande uttalande.
 Kommunal vill fästa nämndens uppmärksamhet på att förvaltningen inte genomfört någon kontroll av riktigheten i de uppgifter de olika utförarna lämnat. Vi har hittat felaktigheter i den enda rapport vi lusläst och det kan inte uteslutas att även övriga rapporter innehåller felaktigheter.
 Kommunfullmäktige är ytterst ansvarig för kvaliteten på de tjänster som erbjuds stadens medborgare. En säker kvalitetskontroll är därför av nöden. Att endast låta verksamhetsansvariga – i vissa fall för vinstdrivande företag – svara på huruvida de lever upp till kommunens krav är inte tillfredsställande. Med ett sådant förfarande kan inte nämndens politiker gå i god för de aktuella verksamheternas kvalitet.
 Personalföreträdaren utsedd av Kommunal framförde denna typ av synpunkter vid behandlingen av ett liknande ärende på nämndens sammanträde 20 september 2007. Svaret var då att man höll på att se över rutinerna. Om nämndens politiker ska kunna känna att de har de kunskaper de behöver för att fullgöra sitt uppdrag bör de påskynda den processen.
 §11 Uppföljning av ramavtal om enstaka platser och stadens vård- och omsorgsboende för äldre – Stora Sköndals vård- och omsorgsboende
 Nämnden uppdrar åt förvaltningen att begära att Stora Sköndals vård- och omsorgsboende lämnar in åtgärdsplaner senast den 29 maj 2009.
 En hel del förändringar har genomförts vid Stora Sköndals vård- och omsorgsboende under det senaste året. Nya enheter har byggts och några gamla enheter har byggts om. Samtliga boende har nu egen lägenhet med toalett och dusch. När det gäller rutiner och dokumentation återstår en del förbättringsåtgärder. Samtliga enheter behöver arbeta med förbättringar inom vissa områden för att verksamheten ska leva upp till de krav som ställs.
 Harry Wikner (s) anmälde jäv och deltog inte i behandlingen av ärendet.
 §12 Uppföljning av ramavtal om enstaka platser och stadens vård- och omsorgsboende för äldre – Vittsjö sjukhem
 Nämnden uppdrar åt förvaltningen att begära att Vittsjö sjukhem lämnar in en åtgärdsplan senast den 29 maj 2009.
 Förvaltningen anser att Vittsjö sjukhem är ett fungerande boende. En lugn och trygg stämning genomsyrar hela boendet och då bör beaktas att de boende har stora omvårdnadsbehov. Samtlig personal har minst fem års erfarenhet inom yrket och/eller adekvat utbildning. Personalgruppen får kontinuerligt handledning. I övrigt krävs förbättringar inom vissa områden för att verksamheten ska leva upp till de krav som ställs.
 Dnr 602-134/2009
 §15 Uppföljning av utförare i kundvalsmodellen för hemtjänst i ordinärt boende
 Nämnden uppdrar åt förvaltningen att begära att Stora Sköndals Hemtjänst lämnar in en åtgärdsplan senast den 29 maj 2009.
 Bedömningen är att Stora Sköndals Hemtjänst är en fungerande verksamhet. Personalen har hög utbildningsnivå. Dock är bara ungefär hälften tillsvidareanställd. Enheten har sedan september 2008 en ny enhetschef som har en gedigen erfarenhet av äldreomsorg. Ett stort utvecklingsarbete krävs för att verksamheten ska leva upp till de krav som ställs.
 §16 Brukarundersökningar inom omsorgen om personer med funktionsnedsättning
 Brukarundersökningar har genomförts vid biståndsenheten för funktionsnedsättning samt inom de verksamheter som vänder sig till personer med funktionsnedsättning vid stadsdelsnämndens egna utförarenheter.
 Sammantaget visar uppföljningarna att brukarna i de olika verksamheterna i hög grad är nöjda med insatserna och hur dessa utförs. Resultatet är sämre när det gäller delaktighet och information om möjligheten att byta utförare. Förvaltningen kommer under 2009 att ta fram en brukarenkät för samtliga verksamheter med fokus på nämndmålet om brukarens inflytande och delaktighet i insatsen. Förvaltningen kommer även att se över sina rutiner så att informationen mellan förvaltning och brukare blir bättre.
 Stadsdelsförvaltningen hade redovisat ärendet i ett tjänsteutlåtande 2009-03-17.
 Dnr 600-168/2009
 §17 Redovisning till länsstyrelsen av verksamheten personligt ombud (PO) inom socialpsykiatrin 2008
 Farsta stadsdelsnämnd inledde verksamheten med personligt ombud (PO) redan 2002 och sedan 2003 har verksamheten organiserats tillsammans med Skarpnäcks, Enskede-Årsta och Vantörs (numera Enskede-Årsta-Vantörs) stadsdelsnämnder. För år 2008 fick Farsta 302 400 kr i statsbidrag för att finansiera verksamheten. En redovisning lämnas varje år till länsstyrelsen.
 Stadsdelsförvaltningen hade redovisat ärendet i ett tjänsteutlåtande 2009-03-10.
 Dnr 600-153/2009
 §18 Tillsynsplan 2009 för enskild verksamhet med inriktning funktions-nedsättning
 Stadsdelsnämnden godkänner tillsynsplanen och överlämnar den till länsstyrelsen.
 Stadsdelsnämnden ansvarar för den löpande tillsynen av enskild verksamhet med inriktning funktionsnedsättning som finns inom stadsdelsområdet. Efter utförd tillsyn redovisas rapporterna till stadsdelsnämnden för godkännande innan de översänds till länsstyrelsen.
 Förvaltningen föreslår att stadsdelsnämnden godkänner förvaltningens förslag till tillsynsplan för 2009 och överlämnar den till länsstyrelsen.
 Stadsdelsförvaltningen hade redovisat ärendet i ett tjänsteutlåtande 2009-02-17.
 Dnr 602-738/2008
 §19 Tillsynsplan 2009 för enskild verksamhet med inriktning barn, ungdom och familj samt vuxna
 Nämnden delegerar till social- och arbetsmarknadsförvaltningen att utföra tillsynen och återkomma till stadsdelsnämnden med rapport för godkännande.
 Stadsdelsnämnden genomför årligen tillsyn av de enskilda hem för vård och boende (HVB) som finns inom Farsta stadsdelsområde. Länsstyrelsen har begärt en tillsynsplan för 2009. Från detta år kommer tillsynen att för stadsdelsnämndens räkning utföras av resursteamen barn och ungdom vid socialtjänst- och arbetsmarknadsförvaltningen. Efter utförd tillsyn avläggs rapport för godkännande i stadsdelsnämnden.
 Stadsdelsförvaltningen hade redovisat ärendet i ett tjänsteutlåtande 2009-02-26.
 Dnr 502-737/2008
 §20 Svar på begäran om upphandling av konsumentvägledningen
 Stadsdelsnämnden lämnar KonsumentCentrums begäran utan åtgärd, med hänvisning till att upphandling av konsumentvägledningen redan pågår.
 Nämnden överlämnar förvaltningens tjänsteutlåtande som svar till KonsumentCentrum.
 KonsumentCentrum har begärt att konsumentvägledningen vid förvaltningen ska upphandlas i konkurrens. Av nämndens verksamhetsplan för 2009 framgår att konsumentvägledningen ska konkurrensutsättas. När KonsumentCentrums begäran gjordes hade en upphandling redan börjat förberedas. Förvaltningens förslag till förfrågningsunderlag godkändes av stadsdelsnämnden den 12 februari 2009.
 KonsumentCentrum har per telefon informerats om att upphandling av konsumentväg-ledningen redan pågår och att förfrågningsunderlaget går att rekvirera genom Allego Document.
 Stadsdelsförvaltningen hade redovisat ärendet i ett tjänsteutlåtande 2009-03-09.
 Dnr 103-87/2009
 §21 Ekonomisk månadsrapport för februari 2009
 Prognosen bygger på avstämning av alla enheters planering för året i samband med upprättande av internbudget samt på bokslut för 2008. Sammantaget förväntas verksamheten rymmas inom budget. Inom individ- och familjeomsorg är kostnaden för insatser inom socialpsykiatrin något högre än planerat vilket dock bedöms justeras under året.
 §22 Bo bra hela livet (SOU 2008:113) – Betänkande av utredningen Äldreboendedelegationen. Yttrande till kommunstyrelsen
 Äldreboendedelegation konstaterar i sitt slutbetänkande ”Bo bra hela livet” (SOU 2008:113) att behovet av bostäder anpassade till den åldrande människan kommer att bli mycket stort under överskådlig tid. Bland annat föreslås att kommunerna genom en särskild lag ska få befogenhet att, utan föregående behovsprövning enligt socialtjänstlagen, tillhandahålla trygghetsbostäder till äldre. Delegationen föreslår att kommunen själv bestämmer vilka kriterier som eventuellt ska gälla för att den enskilde ska få tillgång till en trygghetsbostad och hur de ska förmedlas.
 Förvaltningen instämmer i stort i Äldreboendedelegationens förslag och är positiv till trygghetsboende som boendeform för att tillgodose framtidens behov av bostäder anpassade för äldre.
 Dnr 006-63/2009
 Bra att utredningen föreslår att vi ska bo bra hela livet. Vi delar den uppfattningen. Samtidigt är vi angelägna om att inte öka segregationen genom kategoriboende. Vi vill att alla ska kunna leva gemensamt i samhället och i samma fastigheter oberoende av funktionshinder eller ålder. Detta ställer krav på att byggandet ger förutsättningar för flexibilitet och ger boenden för alla.
 §23 Slutredovisning – Nya strandbad. Yttrande till kommunstyrelsen
 Efter det att ”Handlingsplan Badvatten” avrapporterats i december 2007 fick miljöförvaltningen i uppdrag av miljö- och hälsoskyddsnämnden att fullfölja badvattenprovtagningen vid åtta platser för nya strandbad under 2008. Fagersjö har också tagits med i den aktuella redovisningen eftersom badvattenkvaliteten har undersökts där under 2005-2006. Prover tagna där visar på god badvattenkvalitet men kostnaderna för anläggning och drift av ett bad skulle bli orimligt höga. Området är klassat som ekologiskt särskilt känsligt vilket även innebär en intressekonflikt. Av dessa skäl är det inte aktuellt att anlägga ett bad i Fagersjö.
 Dnr 006-43/2009
 Vi delar förvaltningens uppfattning att en anläggning av strandbad i Fagersjö i nuläget ej är aktuellt, men utifrån att styrelsen för Stockholm Vatten AB fattat beslut om insatser i Fagersjöviken är det inte helt otänkbart att vårt ställningstagande i framtiden kan förändras.
 Styrelsen för Stockholm Vatten AB kommer tillsammans med miljö- och hälsoskydds-nämnden att utforma och inlämna en ansökan om investeringar i Magelungen inklusive Fagersjöviken inom ramen för stadens Vattenprogram. Samtidigt ger miljö- och hälsoskyddsnämnden samma uppdrag till miljöförvaltningen. Anledningen är att förbättra vattenkvaliteten i den idag delvis igenvuxna Fagersjöviken för att öka rekreationsvärdet för fagersjöborna och andra stockholmare.
 Ansökan kommer att innehålla muddringsåtgärder i Fagersjöviken och insatser för ökat tillflöde till Magelungen/Fagersjöviken där behoven är som störst.
 Därefter – och det kan enligt uppgift ta ca 5 år efter muddring – kan eventuell badplats komma i fråga, beroende på vad som händer efter muddring.
 I avvaktan på detta anser den borgerliga majoriteten i Farsta stadsdelsnämnd att befintlig grillplats underhålls. Bänkar och städåtgärder kring det populära solbadsområdet i Fagersjö måste skötas noggrant och omsorgsfullt.
 §24 Motion (v) om utvidgning av Stockholm City Bikes till närförort och förort. Yttrande till kommunstyrelsen
 Vänsterpartiet föreslår i en motion till kommunfullmäktige att systemet med reklamfinansierade lånecyklar, Stockholm City Bikes, utökas till närförort och vissa förorter. Enligt reklamföretaget Clear Channel är närhet mellan stationerna en viktig förutsättning för ett fungerande lånecykelsystem. Det lämpar sig därför inte i ytterstaden. Systemet finansieras dessutom av reklamintäkter och reklamen måste synas i attraktiva lägen, något som kan vara svårt att hitta i ytterstaden.
 Dnr 006-74/2009
 Stockholm City Bikes koncept är att cyklar utplaceras i ett antal cykelställ runt om i Stockholms innerstad. Dessa kan lånas av abonnenter fyllda 18 år i upp till tre timmar per tillfälle. Cyklarna lånas med ett cykelkort/säsongskort och gäller från den 1 april till och med den 31 oktober. Cykelsystemet är öppet för användare dagligen mellan klockan 06.00 och 18.00 och under 2009 kommer företaget att fortsätta bygga ut cykelsystemet med nya stationer i innerstaden.
 Intentionerna i vänsterpartiets motion om utvidgad användning av Stockholm City Bikes till närförort och förort är lovvärd men vi anser att man istället för att ha cykelplacering vid Farsta Strand och Magelungen placerar cyklar längs med tunnelbanelinje alternativt tvärförbindelse mellan Farsta-Skarpnäck-Högdalen eller liknande väg.
 Vi kan dela förvaltningens uppfattning att den i de inre delarna av staden valda lösningen inte går att fullt ut använda i den yttre staden. Däremot har vi också stort intresse för och behov av tillgång till cyklar. Vi föreslår därför att staden fortsätter att utreda hur detta ska kunna ske. Kanske detaljhandeln o/e SL kan intresseras för att medverka i ett system med cykeluthyrning?
 Sammanställning av avvikelser inom hälso- och sjukvård 1 juli – 31 december 2008
 Medicinskt ansvarig sjuksköterska rapporterar hälso- och sjukvårdsavvikelser inom äldreomsorg och omsorg om personer med funktionsnedsättning till stadsdelsnämnden två gånger per år. Arbetet vid Edö och Postiljonens vård- och omsorgsboende att minska antalet avvikelser har givit resultat. Antalet avvikelser har minskat vid flera enheter. Antalet fall med skada har också minskat vid några enheter. Inom avdelningen för funktionsnedsättning har några läkemedelsavvikelser och ett fall rapporterats.
 Dnr 604-150/2009
 Anmälan av gemensam upphandling av vård och behandling för barn, ungdomar och familjer med psykosociala svårigheter
 Socialtjänst- och arbetsmarknadsnämnden har genomfört en upphandling av vård och behandling för barn, ungdomar och familjer med psykosociala svårigheter. Upphand-lingen är gemensam för socialtjänst- och arbetsmarknadsnämnden och samtliga stadsdels-nämnder. Ramavtal har tecknats med 43 leverantörer omfattande 88 kategoriavtal.
 Dnr 103-113/2009
 Jobbtorg Stockholm – Årsrapport 2008
 Jobbtorg Stockholm startade den 1 januari 2008 och redovisar nu resultatet för 2008. Under året har sammanlagt 9771 personer varit inskrivna vid de olika Jobbtorgen. 42 % hade avslutats vid årets slut. Vid Jobbtorget i Farsta har 763 personer hänvisats dit från stadsdelsförvaltningen. 102 återremitterades till förvaltningen och 296 avslutades.
 Dnr 500-187/2009
 Stadsrevisionens ”Revisionsplan 2009 med inriktning 2010-2011”
 Stadsrevisionen har fastställt en revisionsplan för 2009 med inriktning för 2010 och 2011. Stadsrevisionen genomför årligen granskningar av nämndernas styrning, uppföljning och kontroll samt av delårsrapporter och bokslut. I planen redovisas även de större revisionsprojekt och fördjupningar som kommer att genomföras under 2009.
 Dnr 102-166/2009
 Stadsrevisionens rapport ”Anmälningar om barn och unga som riskerar att fara illa”
 Stadsrevisionen har granskat hur tre stadsdelsnämnderna säkerställer sin hantering av anmälningar om missförhållanden som gäller barn. Granskningen har inriktats på anmälningar som inte har resulterat i utredning enligt socialtjänstlagen. Andelen anmälningar som leder till utredning varierar relativt mycket mellan stadsdelsnämnderna. Stadens riktlinjer för handläggning av anmälningar behöver utvecklas, diarieföringen
 följer inte sekretesslagen, dokumentationen och den interna kontrollen måste utvecklas och handläggningstiderna måste bli kortare.
 Dnr 102-59/2009
 Stadsrevisionens rapport ”Barnsäkerhet i förskolan”
 Stadsrevisionen har granskat några förskoleenheter för att bedöma om det bedrivs ett systematiskt barnsäkerhetsarbete inom nämndernas förskoleverksamhet. Även kommunstyrelsens roll och ansvar har granskats för att få en helhetsbild av styrning, uppföljning och kontroll.
 Stadsdelsnämndernas ansvar och gränsdragningen mot andra nämnder är tydlig men förskolorna behöver ges bättre stöd i det konkreta säkerhetsarbetet. Riktlinjer och styrdokument bör samordnas så att arbetet blir mer enhetligt och systematiskt.
 Dnr 102-65/2009
 Stadsrevisionens rapport ”Hantering av skyddade personuppgifter inom stadens individ- och familjeomsorg”
 Stadsrevisionen har granskat hanteringen av skyddade personuppgifter inom några stadsdelsnämnder. Granskningen avser verksamheten individ- och familjeomsorg.
 En stadsövergripande policy bör tas fram, stadsdelsnämnderna bör ha dokumenterade rutiner för hanteringen och nämndernas behörighetsuppföljningar kan bli mer systematiska. Vidare saknas rutiner för insamling av sekretessbelagda handlingar från de ledamöter som inte haft möjlighet att närvara vid nämndsammanträden.
 Dnr 102-66/2009
 Stadsrevisionens rapport ”Styrning och kontroll av ramavtal för missbruksvård”
 Stadsrevisionen har granskat hur socialtjänstnämnden och ett par stadsdelsnämnder följer avtal och följer upp det som har avtalats i stadens ramavtal för missbruksvård. Granskningen avser ramavtalen om heldygnsvård och boenden.
 Styrningen och samordningen av avtalen är tillfredsställande men skriftliga avropsavtal saknas. Ställda krav ska följas upp och uppföljningen av vården behöver förbättras. Ofta saknas dokumentation av klienternas delaktighet i valet av vård.
 Dnr 102-67/2009
 Stadsdelsnämndens protokoll 2009-02-12
 Handikapprådets protokoll 2009-03-16
 Pensionärsrådets protokoll 2009-03-16
 Barnomsorgskön: Barnomsorgsgarantin uppfylls för närvarande.
 Vårdnadsbidrag för barn: Ytterligare 14 ansökningar har lämnats in.
 Avdelningschef Per-Ove Mattsson redogjorde för förvaltningens åtgärder för att kunna tillgodose efterfrågan på kontaktpersoner. En person har anställts på heltid för att arbeta med rekrytering. Dessutom bedriver Stockholms stad en kommunöver-gripande kampanj för att locka fler att engagera sig som kontaktpersoner. Per-Ove berättade även att länsstyrelsen planerar att ansöka hos länsrätten om sanktionsavgift i fem fall där förvaltningen inte inom tre månader har lyckats verkställa ett gynnande beslut om kontaktperson enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). I dessa fall kommer nämnden, genom sociala delegationen, att yttra sig till länsstyrelsen innan myndigheten tar ställning till om ansökan om sanktionsavgift ska göras.
 Ulla Thorslund meddelade att polisen rapporterat att det återigen är problem med ungdomsgäng i Farsta strand, att SL:s personal där har utsatts för hot och att situationen även är besvärlig för lokala näringsidkare. Förvaltningen planerar ett möte med närpolischefen om detta. Nämnden kommer att hållas underrättad.
 Ulla Thorslund påminde om det kommande möte som fastighetsägaren Atrium Ljungberg har inbjudit nämnden till tisdag den 31 mars för att berätta om och diskutera planerna för den fortsatta utvecklingen av Farsta centrumanläggning.
 Ulla Thorslund berättade att maj månads nämndsammanträde kommer att gästas av rektorn för Farsta gymnasium. På förslag från Juan Carlos Cebrian (s) kommer förvaltningen att undersöka om även en representant för eleverna kan medverka.
 Nämnden inbjuds av enhetschef Anneli Martensen till studiebesök vid enheten för personligt stöd måndag den 20 april kl 08.30.
 HBT-frågor i förskolan (bilaga 1 till detta protokoll)
 Muddring i Magelungen (bilaga 2 till detta protokoll)
 Promenadvägar för ökad folkhälsa (bilaga 3 till detta protokoll)
 På fråga från Karin Lekberg (s) om det finns månadsvis brottsstatistik att tillgå svarade Ulla Thorslund att sådan statistik tyvärr inte finns specifikt för Farsta stadsdelsområde. Däremot kommer resultatet av den nyligen genomförda trygghetsmätningen i Fagersjö eventuellt att kunna presenteras vid nästkommande sammanträde. Dessutom nämndes möjligheten att inbjuda närpolischefen att återigen gästa stadsdelsnämnden.
 Gunnar Sandell (s) efterlyste en kommentar från nämndens majoritetspartier på den skrivelse om fritidsklubbsverksamheten som fackförbunden Kommunal, Lärarförbundet och SKTF lämnat till nämnden i samband med dagens sammanträde.
 Malin Larsson (v) föreslog, med instämmande av Gunnar Sandell (s), att en representant för utbildningsnämnden skulle inbjudas till ett kommande sammanträde för en diskussion om hur de båda nämnderna kan stödja och arbeta förebyggande bland unga i Farsta.
 27 bilaga 1.pdf (17 kb) 27 bilaga 2.pdf (18 kb) 27 bilaga 3.pdf (14 kb)


text:
Statsrådets beslut om rening av sådant... 365/1994 - Ursprungliga författningar - FINLEX ®
 Du är här: Finlex › Lagstiftning › Ursprungliga författningar › 1994 › 365/1994
 Utfärdat i Helsingfors den 19 maj 1994
 Statsrådets beslut om rening av sådant avloppsvatten från allmänt avlopp och vissa industrisektorer som leds in i vatten samt rening av sådant avloppsvatten från industri som leds in i allmänt avlopp
 Statsrådet har vid föredragning från miljöministeriet med stöd av vattenlagen av den 19 maj 1961 (264/61), 5 § 3 mom. och 11 a § lagen den 23 december 1977 om allmänna vatten- och avloppsverk (982/77) samt 2 § 1 mom. 8 a punkten och 3 mom. lagen den 17 januari 1986 om vatten- och miljöförvaltningen (24/86), sådana dessa lagrum, 5 § 3 mom. och 11 a § lagen om allmänna vatten- och avloppsverk i lag av den 8 januari 1993 (88/93) och 2 § 1 mom. 8 a punkten och 3 mom. lagen om vatten- och miljöförvaltningen i lag av samma dag (89/93), beslutat:
 Genom detta beslut genomförs EG-rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse, till vilket hänvisas under rubriken II. VATTEN i bilaga XX till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.
 Detta beslut tillämpas när avloppsvatten från tätbebyggelse och från anläggningar inom de industrisektorer som anges i bilaga 2 leds in i vatten, med undantag av grundvatten. Med vatten avses i detta beslut vattendrag enligt 1 kap. vattenlagen samt diken, rännilar, källor och konstgjorda dammar.
 1) tätort ett område där befolkningen eller de ekonomiska aktiviteterna är så koncentrerade att avloppsvatten kan insamlas och ledas till ett avloppsreningsverk eller ett slutligt utsläppsställe,
 2) avloppsvatten från tätbebyggelse avloppsvatten från hushåll eller en blandning av hushållsavloppsvatten och industriavloppsvatten eller dagvatten,
 3) hushållsavloppsvatten avloppsvatten från bostäder och serviceinrättningar, vilket till övervägande del härrör från människans metabolism och hushållsaktiviteter,
 4) industriavloppsvatten allt avloppsvatten som släpps ut från områden som används för kommersiell eller industriell verksamhet och som inte är hushållsavloppsvatten eller dagvatten,
 5) 1 personekvivalent (pe) den belastning per dygn som har en biokemisk syreförbrukning på 70 g löst syre (O2) under sju dygn (BOD7); personekvivalenten räknas ut på grundval av den maximala genomsnittliga veckobelastning som tillförs reningsverket under ett år med undantag av exceptionella förhållanden,
 6) sekundär rening en biologisk reningsprocess med sekundärsedimentering eller någon annan process som uppfyller de krav som anges i tabell 1 i bilaga 1.
 All vattenmiljö i Finland betraktas i detta beslut som känsliga områden enligt det direktiv som avses i 1 §.
 Avloppsvatten från tätbebyggelse
 Utsläpp av avloppsvatten från tätbebyggelse i vatten som avses i 2 § är beroende av tillstånd oavsett följderna, om det avloppsvatten som leds in i ledningsnät motsvarar minst 4 000 personekvivalenter, pe.
 Avloppsvatten från tätbebyggelse som leds in i avloppsnät skall före utsläpp i vatten som avses i 2 § undergå sekundär rening eller motsvarande rening
 1) senast den 31 december 1998 om det avloppsvatten som leds in i avloppsnät härrör från tätorter med mer än 10 000 pe samt
 2) senast den 31 december 2005 i alla tätorter.
 Avloppsvatten och reningsverk för avloppsvatten samt de tillstånd enligt 10 kap. 3 och 24 §§ vattenlagen som gäller dem skall uppfylla kraven i punkt B i bilaga 1.
 Behandlat eller obehandlat slam från reningsverk för avloppsvatten från tätbebyggelse får inte släppas ut i vatten som avses i 2 §.
 Ett anslutningsavtal som gäller utsläpp av industriavloppsvatten i allmänt avlopp skall uppfylla kraven i punkt C i bilaga 1 och avtalet skall ses över på uppmaning av övervakningsmyndigheten.
 Avloppsvatten från vissa industrisektorer
 Sådana industrianläggningar som hör till i bilaga 2 nämnda industrisektorer och som leder avloppsvatten i vatten som avses i 2 § så att belastningen motsvarar minst 4 000 pe skall hos vattendomstolen ansöka om tillstånd enligt vattenlagen för utsläpp av avloppsvatten.
 Utsläpp av industriavloppsvatten i allmänt avlopp, utsläpp från reningsverk för avloppsvatten från tätbebyggelse samt verkningarna av detta på den mottagande vattenmiljön skall övervakas. Övervakningen av utsläpp från reningsverk för avloppsvatten från tätbebyggelse skall åtminstone uppfylla kraven i punkt D i bilaga 1.
 Utsläpp från industrianläggningar enligt 8 § och verkningarna av detta på den mottagande vattenmiljön skall övervakas.
 Beträffande övervakning enligt 1 och 2 mom. gäller i övrigt vad som stadgas om kontroll enligt 10 kap. 24 a § 4 mom. vattenlagen.
 Detta beslut träder i kraft den 1 juni 1994.
 Helsingfors den 19 maj 1994
 Miljövårdsråd
 Krav som gäller avloppsvatten från tätbebyggelse
 A. Avloppssystem
 Vid konstruktion, byggnad och underhåll av avloppsnät skall kraven på vattenrening beaktas samt bästa tillgängliga teknik användas och samtidigt särskilt beaktas
 1) avloppsvattnets volym och sammansättning,
 2) att läckor inte uppkommer, samt
 3) att förorening av vatten till följd av bräddvatten begränsas.
 B. Utsläpp från reningsverk för avloppsvatten från tätbebyggelse till vatten
 1) Avloppsreningsverk skall utformas eller ändras så att representativa prover kan tas på inkommande avloppsvatten och på det renade avloppsvattnet före utsläpp i vatten.
 2) Reningen av avloppsvatten från tätbebyggelse skall uppfylla de krav som anges i tabell 1 och 2.
 3) Strängare krav än de som anges i tabell 1 eller 2 skall tillämpas om det behövs för att stadgandena i vattenlagen skall uppfyllas.
 4) Utsläppsställena för avloppsvatten från tätbebyggelse skall väljas så att påverkan på mottagande vatten begränsas i största möjliga utsträckning.
 C. Industriavloppsvatten
 Innan industriavloppsvatten leds till allmänt avlopp och reningsverk för avloppsvatten från tätbebyggelse skall det undergå sådan rening som krävs för att
 1) skydda hälsan hos personal som arbetar med avloppsnäten och på reningsverken,
 2) säkerställa att avloppsnät, avloppsreningsverk och tillhörande utrustning inte skadas,
 3) säkerställa att driften av avloppsreningsverken och behandlingen av slam inte störs,
 4) säkerställa att utsläppen från reningsverken varken skadar miljön eller förhindrar att de krav på recipienten som gäller enligt andra stadganden kan uppfyllas, samt
 5) säkerställa att slammet kan omhändertas på ett säkert och miljömässigt godtagbartsätt.
 D. Referensmetoder för övervakning och utvärdering
 De övervakningsmetoder som används skall uppfylla de krav som anges nedan.
 Andra än de metoder som nämns i punkt 1-3 får användas, om det kan visas att de ger motsvarande resultat.
 1. Flödesproportionella eller tidsbaserade dygnsprover skall tas i samma, väldefinierade punkt i utflödet från och vid behov i inflödet till reningsverket för att det skall kunna kontrolleras att de krav för utsläppt avloppsvatten som gäller enligt detta beslut efterlevs.
 God internationell laboratoriesed skall iakttas för att motverka att proverna förändras under tiden mellan insamling och analys.
 2. Det minsta antalet årliga prover skall fastställas med hänsyn till reningsverkets storlek och proverna skall insamlas med jämna mellanrum enligt följande:
 - 2 000-9 999 pe 12 prover under det första året, fyra prover under följande år, om det kan visas att provresultaten under det första året överensstämmer med kraven i detta beslut. Om ett av fyra prover inte uppfyller kraven, måste 12 prover tas under det följande året.
 - 10 000-49 999 pe 12 prover
 - 50 000 per eller mer 24 prover.
 3. Det renade avloppsvattnet skall anses uppfylla kraven, om värdena för varje enskild parameter uppfyller de krav som ställs på parametern enligt följande.
 a) För parametrarna i tabell 1 och 2 anges i tabell 3 det största godtagbara antalet prover som inte uppfyller kraven, uttryckta som koncentrationer och/eller procentuell reduktion.
 b) För de parametrar i tabell 1 som uttrycks i koncentrationer får prover som tagits under normala driftförhållanden inte avvika från gränsvärdena med mer än 100 %. För de värden som avser koncentration av suspenderade partiklar kan dock avvikelser på upp till 150 % godtas.
 c) För de parametrar som anges i tabell 2 skall årsmedelvärdet av proverna för varje parameter inte överstiga motsvarande gränsvärden.
 4. Extrema värden för vattenkvaliteten skall inte beaktas, om värdena beror på exceptionella förhållanden, t.ex. kraftig nederbörd.
 Tabell 1. Minimikrav för utsläpp från de reningsverk för avloppsvatten från tätbebyggelse som omfattas av 5 § i detta beslut.
 Parameter Koncentration Minsta reduktion (%) 1) Referensmätmetod 2)
 Biokemisk syreförbrukning (BOD7 vid 20°C) utan nitrifikation 3) 30 mg/l O2 70 Homogeniserat, ofiltrerat, odekanterat prov. Bestämning av förbrukat syre före och efter sju dygns förvaring vid 20°C ± 1°C i fullständigt mörker. Tillsats av en nitrifikation shämmare.
 Kemisk syreförbrukning 125 mg/l O2 75 Homogeniserat, ofiltrerat, odekanterat prov. Kaliumdikromat.
 Suspenderade partiklar totalt 35 mg/l 4) 90 4) Filtrering av ett representativt prov genom ett filtermembran med 0,45 μm porstorlek. Torkning vid 105°C och vägning.
 1) Reduktion i förhållande till inflödets belastning.
 2) Referensmätmetoden kan ersättas med en annan metod om ett förhållande kan fastslås mellan resultaten av den ersättande metoden och den metod som nämns här.
 3) Parametern kan ersättas av parametern totalt organiskt kol (TOC) eller total syreförbrukning, om ett förhållande kan fastslås mellan BOD7 och ersättningsparametern.
 4) Koncentration och reduktion är alternativa parametrar.
 Analyser av utsläpp från dammar skall utföras med filtrerade prover. Den totala koncentrationen suspenderade partiklar i ett ofiltrerat vattenprov får dock inte överstiga 150 mg/l.
 Tabell 2. Minimikrav som gäller näringsämnen i utsläpp från avloppsreningsverk som omfattas av 5 § i detta beslut. Koncentration och reduktion kan vara alternativa parametrar. Den ena eller båda parametrarna kan tillämpas beroende på den lokala situationen.
 Parameter Koncentration mg/l Reduktion 1) % Referensmätmetod 2)
 Totalt fosfor 2 (10 000- 100 000 pe) 1 (mer än 100 000 pe) 80 Molekylär absorptionsspektrofotometri
 Totalt kväve 3) 15 (10 000- 100 000 pe) 10 (mer än 100 000 pe)4 70 Molekylär absorptionsspektrofotometri
 2) Referensmetoden kan ersättas med en annan metod om ett förhållande kan fastslås mellan resultaten av den ersättande metoden och den metod som nämns här.
 3) Totalt kväde innebär summan av totalt Kjeldahlkväve (organiskt N + NH4), nitrat-(NO3) kväve och nitrit-(NO2) kväve.
 4) Koncentrationskraven för kväve gäller resultatet av den biologiska processen vid tidpunkter då processtemperaturen överstiger 12°C. Lindrigare krav för kvävekoncentrationen än de som anges i tabellen kan tillåtas i situationer då det är särskilt svårt att uppfylla kraven på grund av kallt klimat.
 Tabell 3. Största antal underkända prover
 Provserier under ett visst år Största antal underkända prover
 4- 7 1
 8- 16 2
 17- 28 3
 29- 40 4
 41- 53 5
 54- 67 6
 68- 81 7
 82- 95 8
 1. Mejerihantering
 2. Framställning av frukt- och grönsaksprodukter
 3. Framställning och buteljering av läskedrycker
 4. Potatisförädling
 5. Köttindustri
 6. Bryggerier
 7. Framställning av alkohol och alkoholhaltiga drycker
 8. Framställning av djurfoder av vegetabiliska produkter
 9. Framställning av gelatin och lim av hudar, skinn och ben
 10. Maltfabriker
 11. Fiskförädlingsindustri


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 23.7.2005
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 182/23
 Az Európai Közösségek Bizottsága által az Olasz Köztársaság ellen 2005. április 26-án benyújtott kereset
 (C-185/05. sz. ügy)
 (2005/C 182/43)
 Az eljárás nyelve: olasz
 Az Európai Közösségek Bizottsága (képviselik: B. Schima és F. Amato, a Jogi Szolgálat tagjai) 2005. április 26-án keresetet nyújtott be az Európai Közösségek Bíróságához az Olasz Köztársaság ellen.
 A felperes keresetében azt kéri, hogy a Bíróság:
 1)
 állapítsa meg, hogy
 mivel hatályban tartott egy olyan rendelkezést, mint az 1999. évi 344. sz. törvényerejű rendelet 9. cikkének (3) és (4) bekezdésében található rendelkezés, amely szerint egy olyan üzem üzemeltetője, ahol veszélyes anyagok találhatók, anélkül kezdheti meg az üzemeltetést, hogy a biztonsági jelentésről döntést hozó hatóság kifejezetten közölte volna az üzemeltetővel a biztonsági jelentés vizsgálatára vonatkozó következtetéseit,
 mivel hatályban tartott egy olyan rendelkezést, mint az 1999. évi 344. sz. törvényerejű rendelet 21. cikkének (3) bekezdésében található rendelkezés, amely szerint, ha azok az intézkedések, amelyeket az üzemeltető a súlyos balesetek megelőzése és enyhítése érdekében kíván tenni, nyilvánvalóan nem megfelelőek, a hatáskörrel rendelkező hatóság nem köteles megtiltani az üzemeltetés megkezdését,
 mivel nem fogadott el egy olyan, kötelezettséget tartalmazó jogszabályt, amely előírná, hogy a vizsgálatok lehetővé tegyék a szóban forgó üzemben alkalmazott műszaki, szervezeti vagy irányítási rendszerek tervezett és szisztematikus vizsgálatát, annak biztosítása érdekében, hogy az üzemeltető bizonyítani tudja, hogy megfelelő intézkedéseket tett az üzemben végzett különféle tevékenységekkel kapcsolatban a súlyos balesetek megelőzése érdekében, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az üzemeltető bizonyítani tudja, hogy megfelelő eszközöket biztosított a súlyos balesetek következményeinek enyhítésére mind a helyszínen, mind azon kívül,
 és mivel nem fogadott el egy olyan jogszabályt, amely előírná, hogy a biztonsági jelentésben vagy más benyújtott jelentésben foglalt adatok és információk megfelelnek az üzemi körülményeknek,
 az Olasz Köztársaság megszegte a 96/82 irányelv (1) 9. cikkének (4) bekezdéséből, 17. cikkének (1) bekezdéséből és 18. cikke (1) bekezdésének első, második és harmadik franciabekezdéséből eredő kötelezettségeit.
 2)
 kötelezze az Olasz Köztársaság a költségek viselésére.
 Jogalapok és fontosabb érvek:
 A veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló 1996. december 9-i 96/82/EK tanácsi irányelv előírja, hogy valamely olyan üzem üzemeltetőjének, ahol veszélyes anyagok találhatók, biztonsági jelentést kell bemutatnia a hatáskörrel rendelkező hatóság számára. Az Olasz Köztársaság az irányelvet az 1999. augusztus 17-i 334. sz. törvényerejű rendelettel ültette át jogrendjébe.
 A Bizottság elsősorban azt állítja, hogy az üzemeltető az irányelv 9. cikke (4) bekezdése értelmében a hatáskörrel rendelkező hatóság kifejezett engedélye nélkül nem kezdhetné meg az üzemeltetést.
 A törvényerejű rendelet azonban lehetővé teszi, hogy az üzemeltető anélkül kezdhesse meg tevékenységét, hogy a biztonsági jelentésről döntést hozó hatóság kifejezetten közölte volna az üzemeltetővel a biztonsági jelentés vizsgálatára vonatkozó következtetéseit.
 Ahogyan az az irányelv 17. cikkének (1) bekezdéséből következik, a hatáskörrel rendelkező hatóság köteles megtiltani az üzemeltetést, ha azok az intézkedések, amelyeket az üzemeltető a súlyos balesetek megelőzése és enyhítése érdekében kíván tenni, nyilvánvalóan nem megfelelőek.
 Úgy tűnik azonban, hogy a törvényerejű rendelet a hatáskörrel rendelkező hatóságot mentesíti e kötelezettség alól.
 Végül, az irányelv 18. cikke (1) bekezdése értelmében a tagállamoknak olyan, kötelezettséget tartalmazó jogszabályt kell elfogadniuk, amely olyan vizsgálatokat ír elő, amelyek lehetővé teszik a szóban forgó üzemben alkalmazott műszaki, szervezeti vagy irányítási rendszerek tervezett és szisztematikus vizsgálatát, annak biztosítása érdekében, hogy az üzemeltető bizonyítani tudja, hogy megfelelő intézkedéseket tett az üzemben végzett különféle tevékenységekkel kapcsolatban a súlyos balesetek megelőzése érdekében, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az üzemeltető bizonyítani tudja, hogy megfelelő eszközöket biztosított a súlyos balesetek következményeinek enyhítésére mind a helyszínen, mind azon kívül. Továbbá, ugyancsak a 18. cikk (1) bekezdése értelmében, a tagállamoknak olyan jogszabályt kell elfogadniuk, amely előírja, hogy a vizsgálatok biztosítsák azt, hogy a biztonsági jelentésben vagy más benyújtott jelentésben foglalt adatok és információk megfelelnek az üzemi körülményeknek.
 A törvényerejű rendelet azonban nem ülteti át ezeket a rendelkezéseket, hanem csak egy későbbi végrehajtó rendelkezésre utal, amelyet azonban a mai napig nem fogadtak el.
 A fentiek fényében ezért a Bizottság azt állítja, hogy az Olasz Köztársaság megszegte az irányelv 9. cikkének (4) bekezdéséből, 17. cikkének (1) bekezdéséből és 18. cikke (1) bekezdésének első, második és harmadik franciabekezdéséből eredő kötelezettségeit.
 (1) HL L 10., 1997.1.14., 13. o.


type: contracts

text:
 28.11.2013
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 318/8
 ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS
 N:o 107/2013,
 annettu 14 päivänä kesäkuuta 2013,
 ETA-sopimuksen liitteen I (Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasiat) muuttamisesta
 ETA:N SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Neuvoston direktiivien 66/401/ETY ja 66/402/ETY tiettyjen liitteiden muuttamisesta siltä osin kuin kyse on Galega orientalis Lam. -lajin siemeniin sovellettavista edellytyksistä, tiettyjen rehukasvilajien siemenerän enimmäispainosta ja Sorghum spp. -lajin näytekoosta 22 päivänä marraskuuta 2012 annettu komission täytäntöönpanodirektiivi 2012/37/EU (1) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.
 (2)
 Täytäntöönpanotoimenpiteistä neuvoston direktiivien 2002/53/EY ja 2002/55/EY 7 artiklan soveltamiseksi eräiden viljelykasvilajien ja vihanneslajien lajiketarkastuksiin sisältyvien ominaisuuksien vähimmäismäärän sekä tarkastusten vähimmäisedellytysten osalta annettujen direktiivien 2003/90/EY ja 2003/91/EY muuttamisesta 26 päivänä marraskuuta 2012 annettu komission täytäntöönpanodirektiivi 2012/44/EU (2) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.
 (3)
 Tämä päätös koskee kasvinsuojeluun liittyvää lainsäädäntöä. Kasvinsuojelua koskevaa lainsäädäntöä ei sovelleta Liechtensteiniin niin kauan kuin Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen soveltaminen on laajennettu koskemaan Liechtensteinia, kuten ETA-sopimuksen liitteen I alakohtaisissa mukautuksissa määritellään. Tätä päätöstä ei näin ollen sovelleta Liechtensteiniin.
 (4)
 Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitettä I,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Muutetaan ETA-sopimuksen liitteessä I olevan III luvun 1 osa seuraavasti:
 1)
 Lisätään 2 kohtaan (neuvoston direktiivi 66/401/ETY) ja 3 kohtaan (neuvoston direktiivi 66/402/ETY) luetelmakohta seuraavasti:
 ”—
 32012 L 0037: komission täytäntöönpanodirektiivi 2012/37/EU, annettu 22 päivänä marraskuuta 2012 (EUVL L 325, 23.11.2012, s. 13).”
 2)
 Lisätään 14 kohtaan (komission direktiivi 2003/90/EY) ja 15 kohtaan (komission direktiivi 2003/91/EY) luetelmakohta seuraavasti:
 ”—
 32012 L 0044: komission täytäntöönpanodirektiivi 2012/44/EU, annettu 26 päivänä marraskuuta 2012 (EUVL L 327, 27.11.2012, s. 37).”
 2 artikla
 Täytäntöönpanodirektiivien 2012/37/EU ja 2012/44/EU islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan 15 päivänä kesäkuuta 2013, jos kaikki ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty (3).
 4 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
 Tehty Brysselissä 14 päivänä kesäkuuta 2013.
 ETA:n sekakomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 Gianluca GRIPPA
 (1) EUVL L 325, 23.11.2012, s. 13.
 (2) EUVL L 327, 27.11.2012, s. 37.
 (3) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.


text:
10.10.98 DA De Europñiske Fñllesskabers Tidende C 312/9
 Slettelse af sag C-12/96 (1) lin), VR-Leasing GmbH mod Margit Bertram, skal slettes
 (98/C 312/19) af registeret.
 Ved kendelse af 26. juni 1998 har prñsidenten for De (1) EFT C 94 af 28.3.1998.
 Europñiske Fñllesskabers Domstol besluttet, at sag C-12/
 96, Den Portugisiske Republik mod Kommissionen for De
 Europñiske Fñllesskaber, skal slettes af registeret.
 (1) EFT C 95 af 30.3.1996.
 Slettelse af sag C-351/97 (1)
 (98/C 312/23)
 Ved kendelse af 10. juli 1998 har prñsidenten for De
 Europñiske Fñllesskabers Domstol besluttet, at sag
 Slettelse af sag C-39/98 ( )
 1
 C-351/97, Kommissionen for De Europñiske Fñllesskaber
 (98/C 312/20) mod Storhertugdùmmet Luxembourg, skal slettes af regi-
 steret.
 Ved kendelse af 2. juli 1998 har prñsidenten for De Euro-
 pñiske Fñllesskabers Domstol besluttet, at sag C-39/98, (1) EFT C 357 af 22.11.1997.
 Kommissionen for De Europñiske Fñllesskaber mod
 Silena SpA, skal slettes af registeret.
 (1) EFT C 137 af 2.5.1998.
 Slettelse af sag C-250/96 (1)
 (98/C 312/24)
 Slettelse af sag C-327/96 (1) Ved kendelse af 13. juli 1998 har prñsidenten for De
 (98/C 312/21) Europñiske Fñllesskabers Domstol besluttet, at sag
 C-250/96 (anmodning om prñjudiciel afgùrelse fra Pretura
 circondariale di Brescia), straffesag mod Riccardo Picca-
 Ved kendelse af 9. juli 1998 har prñsidenten for De Euro-
 luga, skal slettes af registeret.
 pñiske Fñllesskabers Domstol besluttet, at sag C-327/96
 (anmodning om prñjudiciel afgùrelse fra Tribunale di
 (1) EFT C 294 af 5.10.1996.
 Genova), Ente Autonomo Fiera Internazionale di Genova
 mod Ministero delle Finanze, skal slettes af registeret.
 (1) EFT C 370 af 7.12.1996.
 Slettelse af sag C-297/97 (1)
 (98/C 312/25)
 Slettelse af sag C-30/98 (1) Ved kendelse af 17. juli 1998 har prñsidenten for De
 (98/C 312/22) Europñiske Fñllesskabers Domstol besluttet, at sag
 C-297/97, Kommissionen for De Europñiske Fñllesskaber
 Ved kendelse af 9. juli 1998 har prñsidenten for De Euro- mod Den Italienske Republik, skal slettes af registeret.
 pñiske Fñllesskabers Domstol besluttet, at sag C-30/98
 (anmodning om prñjudiciel afgùrelse fra Landgericht Ber- (1) EFT C 318 af 18.10.1997.


text:
 21.2.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 84/4
 Breithiúnas na Cúirte (Tríú Dlísheomra) an 21 Nollaig 2021 – Aeris Invest Sàrl v an Bhoird Réitigh Aonair (SRB)
 (C-874/19 P)
 (2022/C 84/06)
 Teanga an cháis: an Fhraincis
 Níl san iris oifigiúil seo ach na fógraí maidir le cásanna ar cuireadh clabhsúr leo roimh an 1 Eanáir 2022 agus mar sin níl leagan Gaeilge ar fáil.


text:
 4.7.2009
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 153/1
 2009/C 153/01
 Последна публикация на Съда в Официален вестник на Европейския съюз
 ОВ C 141, 20.6.2009 г.
 Предишни публикации
 ОВ C 129, 6.6.2009 г.
 ОВ C 113, 16.5.2009 г.
 ОВ C 102, 1.5.2009 г.
 ОВ C 90, 18.4.2009 г.
 ОВ C 82, 4.4.2009 г.
 ОВ C 69, 21.3.2009 г.
 Може да намерите тези текстове на:
 EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu


type: wikipedia

text:
Is duine é Coimisinéir na Mionn a bhfuil cead agus aitheantas na n-údarás aige mionnscríbhinní agus ráitis faoi mhionn a dheimhniú. De ghnáth, is dlíodóir é an Coimisinéir seo, agus is é an Príomh-Bhreitheamh a cheapann é. Mar sin féin, is féidir le haon duine a bhfuil dintiúir dhlí agus teastas dlíodóra aige cúis an Choimisinéara a dhéanamh.
 Má chaitheann tú fianaise a chur os comhair na cúirte i bhfoirm mionnscríbhinne, ní mór duit dul i muinín an Choimisinéara seo. Ansin, féachfaidh an Coimisinéir chuige go dtabharfaidh tú an fhianaise chuí - seiceálfaidh sé an t-ábhar i ndréachtleagan na mionnscríbhinne -, agus go dtuigeann tú an rud atá tú a rá sa mhionnscríbhinn. Sa deireadh, tabharfaidh tú na mionna ina fhianaise agus síneoidh tú an ráiteas. An duine a ghlacfaidh dualgaisí na mionn air féin, is gnách dó an leabhar a thabhairt, is é sin, an lámh a chur ar an Tiomna Nua nó, más Giúdach é, ar an Sean-Tiomna le linn na mionn.
 Is é an dóigh cheart leis na mionna a chur i bhfocail ná:
 Dearbhaím faoi Dhia Uilechumhachtach gurb é seo m'ainm agus mo chuid scríbhneoireachta agus go bhfuil na sonraí i mo mhionnscríbhinn fíor.
 Más fearr leis gan tagairt a dhéanamh do Dhia, déarfaidh sé:
 Dearbhaím go sollúnta agus go dílis gurb é seo m'ainm agus...
 Gearrfaidh an Coimisinéir táille ort as a chuid seirbhísí de réir rialacha na gcúirteanna.
 Dlí


text:
 23.6.2005
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 161/52
 ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP
 č. 23/2005
 z 8. februára 2005,
 ktorým sa mení a dopĺňa Protokol 31 k Dohode o EHP o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd
 SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,
 so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, zmenenú a doplnenú protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej články 86 a 98,
 keďže:
 (1)
 Protokol 31 k dohode bol zmenený a doplnený rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 90/2004 z 8. júna 2004 (1).
 (2)
 Je vhodné rozšíriť spoluprácu zmluvných strán dohody s cieľom zahrnúť nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 z 21. apríla 2004 o zriadení Európskeho strediska na prevenciu a kontrolu chorôb (2).
 (3)
 Protokol 31 k dohode by sa preto mal zmeniť a doplniť, aby sa táto rozšírená spolupráca mohla uskutočňovať s účinnosťou od 1. januára 2005,
 ROZHODOL TAKTO:
 Článok 1
 Za odsek 3 článku 16 protokolu 31 k dohode sa vkladá tento odsek:
 „4.
 a)
 Štáty EZVO sa plne zúčastňujú na činnostiach Európskeho strediska na prevenciu a kontrolu chorôb, ďalej len ‚stredisko‘, ako to ustanovuje tento akt Spoločenstva:
 —
 32004 R 0851: Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 z 21. apríla 2004 o zriadení Európskeho strediska na prevenciu a kontrolu chorôb (Ú. v. EÚ L 142, 30.4.2004, s. 1).
 b)
 Štáty EZVO finančne prispievajú na činnosti uvedené v písmene a) v súlade s článkom 82 ods. 1 písm. a) dohody a protokolom 32 k dohode.
 c)
 Štáty EZVO sa plne zúčastňujú na činnostiach správnej rady a majú v nej rovnaké práva a povinnosti ako členské štáty EÚ, s výnimkou práva hlasovať.
 d)
 Štáty EZVO sa plne zúčastňujú na činnostiach poradného fóra a majú v ňom rovnaké práva a povinnosti ako členské štáty EÚ.
 e)
 Štáty EZVO uplatňujú na agentúru a jej zamestnancov Protokol o výsadách a imunitách Európskych spoločenstiev a uplatniteľné pravidlá prijaté podľa tohto protokolu.
 f)
 Odchylne od článku 12 ods. 2 písm. a) Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev, štátni príslušníci štátov EZVO, ktorí požívajú plné občianske práva, môžu byť riaditeľom agentúry zamestnaní na základe zmluvy.
 g)
 Na základe článku 79 ods. 3 dohody sa na tento odsek vzťahuje časť VII dohody (Inštitucionálne ustanovenia).
 h)
 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie sa, na účely uplatňovania tohto nariadenia, uplatňuje aj na všetky dokumenty strediska týkajúce sa štátov EZVO.“
 Článok 2
 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po doručení posledného oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody Spoločnému výboru EHP (3).
 Uplatňuje sa od 1. januára 2005.
 Článok 3
 Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.
 V Bruseli 8. februára 2005
 Za Spoločný výbor EHP
 Predseda
 Richard WRIGHT
 (1) Ú. v. EÚ L 349, 25.11.2004, s. 52.
 (2) Ú. v. EÚ L 142, 30.4.2004, s. 1.
 (3) Ústavné požiadavky sú uvedené.


text:
 21.7.2014
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 235/14
 Rozsudek Tribunálu ze dne 14. června 2014 – Sina Bank v. Rada
 (Věc T-67/12) (1)
 („Společná zahraniční a bezpečnostní politika - Omezující opatření vůči Íránu ve snaze zabránit šíření jaderných zbraní - Zmrazení finančních prostředků - Žaloba na neplatnost - Akty, které nelze napadnout žalobou - Nepřípustnost - Právo na obhajobu“)
 2014/C 235/18
 Jednací jazyk: angličtina
 Účastnice řízení
 Žalobkyně: Sina Bank (Teherán, Írán) (zástupci: B. Mettetal a C. Wucher-North, advokáti)
 Žalovaná: Rada Evropské unie (zástupci: B. Driessen a D. Gicheva, zmocněnci)
 Předmět věci
 Návrh na zrušení rozhodnutí Rady 2011/783/SZBP ze dne 1. prosince 2011, kterým se mění rozhodnutí 2010/413/SZBP o omezujících opatřeních vůči Íránu (Úř. věst. L 319, s. 71) v rozsahu, v němž byl po přezkumu ponechán zápis jména žalobkyně v příloze II rozhodnutí Rady 2010/413/SZBP ze dne 26. července 2010 o omezujících opatřeních vůči Íránu a o zrušení společného postoje 2007/140/SZBP (Úř. věst. L 195, s. 39), ve znění rozhodnutí Rady 2010/644/SZBP ze dne 25. října 2010 (Úř. věst. L 281, s. 81), jakož i prováděcího nařízení Rady (EU) č. 1245/2011 ze dne 1. prosince 2011, kterým se provádí nařízení (EU) č. 961/2010 o omezujících opatřeních vůči Íránu (Úř. věst. L 319, s. 11) v rozsahu, v němž byl po přezkumu ponechán zápis jména žalobkyně v příloze VIII nařízení Rady (EU) č. 961/2010 o omezujících opatřeních vůči Íránu a o zrušení nařízení (ES) č. 423/2007 (Úř. věst. L 281, s. 1), a zadruhé návrh na zrušení čl. 16 odst. 2 nařízení č. 961/2010, jakož i čl. 19 odst. 1 písm. b) a čl. 20 odst. 1 písm. b) rozhodnutí 2010/413, v rozsahu, v němž se tato ustanovení týkají žalobkyně.
 Výrok rozsudku
 1)
 Žaloba se zamítá z důvodu nepříslušnosti soudu k rozhodnutí, pokud jde o zrušení čl. 19 odst. 1 písm. b) a čl. 20 odst. 1 písm. b) rozhodnutí Rady 2010/413/SZBP ze dne 26. července 2010 o omezujících opatřeních vůči Íránu a o zrušení společného postoje 2007/140/SZBP, a z důvodu nepřípustnosti, pokud jde o zrušení čl. 16 odst. 2 nařízení Rady (EU) č. 961/2010 ze dne 25. října 2010 o omezujících opatřeních vůči Íránu a o zrušení nařízení (ES) č. 423/2007.
 2)
 Rozhodnutí Rady 2011/783/SZBP ze dne 1. prosince 2011, kterým se mění rozhodnutí 2010/413/SZBP o omezujících opatřeních vůči Íránu a prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1245/2011 ze dne 1. prosince 2011, kterým se provádí nařízení (EU) č. 961/2010 o omezujících opatřeních vůči Íránu, v rozsahu, v němž tyto akty ponechaly po přezkumu zápis jména Sina Bank v příloze II rozhodnutí 2010/413, ve znění rozhodnutí Rady 2010/644/SZBP ze dne 25. října 2010, kterým se mění rozhodnutí 2010/413, a v příloze VIII nařízení č. 961/2010, se zrušují.
 3)
 Rada Evropské unie ponese čtyři pětiny vlastních nákladů řízení a nákladů vynaložených Sina Bank.
 4)
 Sina Bank ponese jednu pětinu vlastních nákladů řízení a nákladů vynaložených Radou.
 (1) Úř. věst. C 109, 14.4.2012.


text:
Sterbliniai (Marsupialia) – žinduolių (Mammalia) klasės tikrųjų žvėrių (Theria) poklasio infraklasei Metatheria priklausanti gyvūnų grupė. Tai žinduoliai, turintys savotišką lytinių organų sandarą ir veisimosi būdą. Gimdo gyvus jauniklius, kuriuos maitina pienu. Jauniklius gimdo labai ankstyvoje gemalo vystymosi stadijoje. Kai kurie mokslininkai (Johann Illiger) sterblinius išskiria į atskirą infraklasę (Marsupialia).
 Šie gyvūnai atsirado maždaug prieš 40 milijonų metų, tačiau iki dabar beveik visur išnyko. Dauguma šiuolaikinių sterblinių aptinkama Australijoje, į kur jie emigravo iš Pietų Amerikos per Antarktidą, kai čia dar buvo sausumos kelias. Likę (daugiausiai – įvairios oposumų rūšys) gyvena Pietų Amerikoje. Daugiausiai sterblinių fosilijų atrasta Pietų Amerikoje, seniausia fosilija – Kinijoje.
 Sterblinių lytinė sistema
 Patelės turi po du Miulerio latakus, kurie atskirai atsiveria į trumpą urogenitalinį sinusą, vadinamą makšties prieangiu. Priekinės Miulerio latakų dalys funkcionuoja kaip kiaušintakiai, vidurinės – kaip gimdos, o užpakalinės – kaip makštys. Kai kurių sterblinių makštys yra atskiros, kitų – per vidurį išlinkusios į šonus ir priekiniais galais ne tik susiliečia, bet ir susilieja, sudarydamos atgal nukreiptą makšties maišą (sinus vaginalis). Gimdant to maišo galas praplyšta ir naujai susidariusiu kanalu – trečiąja makštimi (pseudovagina) – naujagimiai tiesiog pro urogenitalinį sinusą, aplenkdami šonines makštis, patenka į išorę. Nuo šios pagrindinės schemos būna įvairių nukrypimų. Dėl tokios patelių lytinio aparato sandaros patinų kopuliacijos organo galas būna perskilęs į dvi dalis.
 Sterblinių sistematika
 Pasaulyje gyvena apie 260–280 sterblinių rūšių, iš kurių beveik 200 aptinkama Australijoje ir artimiausiose salose. Priskiriami žemesniųjų žvėrių (Metatheria) infraklasei, kuri apima pačius sterblinius ir jiems giminingiausius gyvūnus bei yra skirstoma į du antbūrius:
 Amerikos sterbliniai (Ameridelphia)
 Australijos sterbliniai (Australidelphia)
 Microbiotheria būrio vieninelė rūšis gyvena Pietų Amerikoje, tačiau manoma, kad ji artimesnė Australijos sterbliniams.
 Antbūris. Amerikos sterbliniai (Ameridelphia)
 Būrys. Oposumai (Didelphimorphia). Pasaulyje 63 rūšys.
 Šeima. Oposuminiai (Didelphidae)
 Būrys. Paucituberculata. Žinomos 6 rūšys.
 Šeima. Žiurkiniai oposumai (Caenolestidae)
 Antbūris. Australijos sterbliniai (Australidelphia)
 Būrys. Microbiotheria. Žinoma 1 rūšis.
 Šeima. Microbiotheriidae
 Būrys. Plėšrieji sterbliniai (Dasyuromorphia). Pasaulyje gyvena 63 rūšys.
 Šeima. Thylacinidae: sterblinis vilkas
 Šeima. Plėšrieji sterbliniai (Dasyuridae): sterblinė pelė, sterblinis velnias, sterblinė kiaunė ir kt.
 Šeima: Sterblinės skruzdėdos (Myrmecobiidae)
 Būrys. Bandikutai (Peramelemorphia). Pasaulyje žinoma 21 rūšis.
 Šema. Naujosios Gvinėjos bandikutai (Peroryctidae)
 Šeima. Bandikutiniai (Peramelidae)
 Būrys. Sterbliniai kurmiai (Notoryctemorphia). Pasaulyje gyvena dvi rūšys.
 Šeima. Sterbliniai kurmiai (Notoryctidae)
 Būrys. Dvikapliai sterbliniai (Diprotodontia). Žinoma 117 rūšių.
 Šeima. Koaliniai (Phascolarctidae): koala
 Šeima. Vombatiniai (Vombatidae)
 Šeima. Laipiojantieji sterbliniai (Phalangeridae)
 Šeima. Nykštukiniai kuskusai (Burramyidae)
 Šeima. Straubliuotieji kuskusai (Tarsipedidae)
 Šeima. Sterbliniai skraiduoliai (Petauridae)
 Šeima. Riestauodegiai posumai (Pseudocheiridae)
 Šeima. Kengūrinės žiurkės (Potoridae)
 Šeima. Sklandantieji kuskusai (Acrobatidae)
 Šeima. Muskusinės kengūros (Hypsiprymnodontidae)
 Šeima. Kengūriniai (Macropodidae)
 Nuorodos
 Sterbliniai


text:
Island (; ) är en europeisk republik som omfattar ön med samma namn samt tillhörande mindre öar. Island ligger i norra Atlanten mellan Grönland och Färöarna, precis söder om norra polcirkeln (förutom ön Grímsey). Trots detta läge har landet ett mildare vinterklimat än norra Sverige eftersom milda vattenströmmar förs förbi ön av nordatlantiska driften. Dock kan somrarna vara ganska kyliga och ha mycket nederbörd. Islands huvudstad, liksom landets största stad är Reykjavik.
 Island hade den 1 januari 2022 en befolkning på och är, med en area på km2, det geografiskt 17:e största landet i Europa, något större än Ungern. Trots att landet har en förhållandevis stor yta, i jämförelse med andra europeiska länder, är Island det europeiska land med lägst befolkningstäthet, med omkring 3 invånare per kvadratkilometer.
 Enligt Landnamnsboken inleddes bosättningen av Island under 800-talet. Under de följande århundradena emigrerade norrmän, och andra skandinaver om än i mindre utsträckning, till Island. De flesta boende härstammar i dag från skandinaviska och gaeliska bosättare. På senare år har dock polacker och andra invandrargrupper etablerat sig, vilket befäst en allt mer internationell prägel.
 Island betraktas allmänt som världens äldsta ännu aktiva demokrati. Det isländska parlamentet Alltinget har sina rötter i det ting som hölls år 930 i Tingvalla.
 Island hade 2006 världens högsta levnadsstandard med ett Human Development Index på 0,968, men har sjunkit i rankningen sedan finanskrisen 2008 och hamnade 2011 på plats 16. År 2018 hamnade Island på sjätte plats. Island är det minsta medlemslandet av militäralliansen Nato.
 Historia
 I isländsk tradition berättas att iriska eremiter, paper, redan på 700-talet hade tillfälliga bosättningar på Island, men det saknas arkeologiska bevis för det. I mitten av 800-talet kom färingen Naddodd och svensken Gardar Svavarsson till Island. Den senare var son till Svavar den svenske som ägde gods på Själland. Gardar uppges ha varit den som först nådde den isländska ostkusten. Han seglade runt ön och övervintrade där. Sommaren därefter, vid ankomsten till Norge, prisade han ön: "härefter blev landet kallat Gardarsholm, och det var på den tiden skogbevuxet mellan fjäll och strand".
 Vikingen Floke Vilgerdarson från Rogaland sägs vara den som namngav Island och den som först odlade upp ett stycke mark, dock utan framgång. Efter honom kom två norska fosterbröder vid namn Ingolf Arnarson och Hjörleif till ön. De var ifrån Fjaler i Sunnfjord och lämnade Norge omkring år 870 med två skepp fullastade med folk, husgeråd och boskap. Vid åsynen av Island vräkte Ingolf sina högsätesstolpar överbord för att låta gudarna anvisa lämpligt boställe. Dessa hittades efter tre år vid platsen där han byggde sin gård, som gavs namnet Reykjavik, Rökviken, efter sina heta, rykande källor. Då var Hjörleif redan död, ihjälslagen av sina trälar. Ingolf var den förste som bosatte sig permanent på Island.
 Ön koloniserades därefter i snabb takt av norska invandrare, främst stormän som emigrerade från Norge, när kung Harald Hårfager enade Norge och gjorde sig till ensam härskare genom det stora sjöslaget vid Hafrsfjord år 872. Norge och Island bildade 1262 en union.
 Efter att Norge ingick union med Sverige efter freden i Kiel förblev Island, med Grönland och Färöarna, danska. 1904 inleddes ett självstyre och år 1918 fick Island självständighet, fortfarande i union med Danmark, såsom konungariket Island (Konungsríkið Ísland). Detta innebar bland annat att Danmark skötte Islands utrikespolitik, medan Island hade självstyre i det mesta och hade gemensam konung (personalunion) med Danmark. Under andra världskriget blev Danmark ockuperat av Tyskland men Island ockuperat av Storbritannien. Den 17 juni 1944 löpte Islands unionsavtal med Danmark ut. Efter en folkomröstning utropade sig landet till republik.
 Från 1952 och framåt har landet utökat sin fiskegräns från 3 till nuvarande 200 nautiska mil; år 1958 (12 nautiska mil), 1972 (50 nautiska mil) och 1975–1976 (200 nautiska mil). Detta ledde till konflikter med Storbritannien, vilka kulminerade med de så kallade torskkrigen.
 Geografi
 Island är en öbildning genom vulkanism och detta präglar landets geologiska karaktär. Naturen på Island anses vara mycket vacker och lockar många turister. Det finns även vulkaner på Island och en av de kända är Hekla med en höjd över havet på 1 491 meter.
 Den södra delen av kusten, från sydöstra spetsen Horn eystra till Ölfusás utlopp, bildar en tämligen reguljär båge, eftersom här har bildats en sandslätt av avlagringarna från floderna från Vatnajökull, som är Islands, och Europas, största glaciär. Här finns bland annat få mera framspringande uddar och utan andra inskärningar än de ofta vid flodmynningarna bildade strandsjöarna (lón), som skils från havet av smala sand- och grusrev.
 På västra kusten är fjordbildningen däremot stor; här ligger de två stora bukterna Faxaflói och Breiðafjörður. De ligger mellan de tre halvöarna Reykjanes, Snæfellsnes och den stora triangelformiga halvön i nordväst, kallad Västlandet (på isländska Vestfirðir, alltså västfjordarna), vars västpunkt är Bjargtangar. Den sistnämnda halvön består av en mängd vikar, varav den största är Jökulfirðir.
 Från norra kusten går fjordarna Húnaflói, Skagafjörður och Eyjafjörður inåt land liksom de öppna vikarna Skjálfandi, Axarfjörður och Þistilfjörður, varemellan halvön Melrakkaslétta med Islands nordligaste udde Hraunhafnartangi skjuter fram. Þistilfjörður begränsas i öster av den smala halvön Langanes, som bildar Islands nordostliga, långt utlöpande näs (se även Islands ytterpunkter).
 Östra kustens fjordar är många, men mindre än vid den västra kusten. Med undantag av sydkusten, som till största delen är jämn och sandig, är Islands stränder i allmänhet branta, med en mängd höga brådstupande uddar och långa, vågräta och i terrasser uppstigande fjällmurar.
 Flera jämförelsevis små öar samt en mängd holmar och skär omger kusterna. Bland öarna finner man Västmannaöarna vid sydkusten (isländska Vestmannaeyjar), varav endast en ö, Hemön, är bebodd. Vidare finns Viðey i Faxaflói, de många öarna i Breiðafjörður (bland dem Flatey), Drangey och Málmey i Skagafjörður, Hrísey i Eyjafjörður samt, utanför Skjálfandi, norr om polcirkeln, Grímsey.
 Klimat
 Islands klimat påverkas i stor utsträckning av de havsströmmar som omger ön. Havets temperatur omkring landet påverkas av en gren av Golfströmmen, Irmingerströmmen från sydväst, som värmer upp vattnet. Den längs Grönland löpande polarströmmen tillför ön däremot stundom stora ismassor, som kan ligga kvar på norra kusten långt fram på sommaren. Ostkusten berörs av en annan, nordostlig polarström. De olika strömmarna i förening med ebb och flod åstadkommer våldsamma strömvirvlar (raustir, plural av raust, "röst") utanför de mera framspringande uddarna, som jämte isdriften och fruktansvärda stormar kan göra seglatsen kring Island farlig.
 Klimatet varierar mellan olika delar av Island, generellt är sydkusten varmare, blötare och blåsigare än den nordliga delen av landet. Det centrala höglandet är den kallaste delen av Island. Lågliggande inlandsområden i norr är de torraste regionerna. Snöfall på vintern är vanligare i norr än i söder.
 Islands värmerekord är 30,5 °C, och uppmättes den 22 juni 1939 i Teigarhorn på sydöstkusten. Islands köldrekord är -38 °C och uppmättes den 22 januari 1918 i Grímsstaðir och Möðrudalur på nordöstra Island. Värmerekordet för Reykjavik är 26,2 °C, och uppmättes den 30 juli 2008. Köldrekordet för Reykjavik är -24,5 °C, och uppmättes den 21 januari 1918.
 Biologisk mångfald
 Det finns omkring 1 300 kända insektsarter på Island, vilket är ett ganska lågt tal jämfört med andra länder (över en miljon arter har upptäckts världen över). När det gäller däggdjur är emellertid artfattigdomen påfallande. De flesta ordningar saknas mer eller mindre helt, som insektsätare, fladdermöss, hardjur och partåiga hovdjur (som svin och hjortdjur; dock med undantag för ren som inplanterades 1771–1787). Det enda inhemska däggdjuret som fanns när människorna kom var fjällräven, som vid den senaste istiden invandrat till Island över det frusna havet. Vid sällsynta tillfällen har fladdermöss färdats till ön på grund av vindarna, men de är inte kapabla att fortplanta sig där. Bland övriga däggdjur märks minken, som är inplanterad. Isbjörnar, drivande med isflak, har tillfälligt iakttagits utanför kusten. Även gnagarna är dåligt representerade, med brunråtta, mindre skogsmus och husmus som enda representanter. Sälar och valar är däremot vanliga; totalt har Island 17 olika valarter. Det finns inga inhemska eller frilevande groddjur eller kräldjur på Island.
 Tamdjuren på Island inkluderar islandsfåret, kycklingar, getter, boskap, islandshästar och isländsk fårhund. Island har mycket får, men antalet har minskat. År 2021 var antalet människor större än antalet får.
 Många olika fiskarter lever i de havsvatten som omgärdar Island, fiskeindustrin är en stor del av Islands ekonomi och omfattar nästan hälften av landets export.
 Lunnefåglar är vanligt förekommande och Island har ett rikt fågelliv med åtminstone 300 arter. Förutom lunnefåglar bygger även labbar och tretåiga måsar bo på havsklipporna.
 När ön först befolkades blev den snudd på skövlad. I boken Íslendingabók från sent 1100-tal beskrevs skogen som "nedhuggen från berg till kust". Den permanenta bosättningen av människor störde det isolerade ekosystemet bestående av tunn, vulkanisk jord och begränsade artrikedomen. Skogarna var under århundraden kraftigt exploaterade för att kunna producera timmer och ved. Avverkningar, klimatförändringar under lilla istiden och överbetning på grund av fåren skapade erosion och en förlust av viktig matjord. I dag har många gårdar övergetts och tre fjärdedelar av Islands hundratusen kvadratkilometer stora landyta har påverkats av markerosion, av dessa är så pass skadade att de anses vara obrukbara. Endast ett fåtal björkar existerar nu i skyddade områden. Plantering av ny skog har ökat mängden träd, men det går inte att jämföra med de ursprungliga skogarna.
 Styre och politik
 Island är en republik enligt författningen av år 1944: Stjórnarskrá lýðveldisins Íslands, ungefär på svenska "republiken Islands regeringsform". I konstitutionell praxis har parlamentarism utvecklats, även om det inte framgår av författningens bokstav.
 Presidenten och regeringen
 Presidenten (isländska: forseti), som är landets statschef, väljs enligt författningens § 3 och § 5 genom direkta allmänna val vart fjärde år i juni eller juli genom majoritetsval. I detta val blir den vald som får de flesta rösterna, så kallad relativ majoritet (alltså är inte absolut majoritet nödvändig som i till exempel Frankrikes presidentval) (§ 3 och § 5). Valbara är isländska medborgare över 35 år som har minst 1500 andra röstberättigade (myndiga) islänningar bakom sig som kandidat (§ 5). Det händer att en sittande president blir omvald eftersom inga motkandidater har kunnat eller velat ställa upp före ett visst datum, varvid presidentval inte behöver hållas det året (§ 5). Sittande presidenter brukar dessutom väljas om med mer eller mindre stor majoritet och det finns heller ingen begränsning av antalet gånger en president kan väljas om som i till exempel USA, Frankrike och Finland.
 Presidentens mandatperiod börjar sedan den 1 augusti och slutar den 31 juli fyra år därefter (§ 6). Avgår eller dör presidenten innan mandatperioden är slut, skall enligt författningens § 7 en ny president utses, vars mandatperiod tar slut 31 juli det fjärde året efter detta val. Innan presidenten är utsedd tillsätts enligt § 8 ett interimsråd med tre personer: 1. Alltingets talman, 2. statsministern och 3. Högsta domstolens ordförande. Rådet utövar presidentens befogenheter till dess presidenten tillträder. Talmannen leder och är ordförande i detta råd. Detsamma gäller om presidenten är förhindrad, sjuk eller dylikt. På tillträdesdagen avlägger presidenten ed eller försäkran på att hålla författningen (§ 10). Presidenten skall enligt § 12 bo "i Reykjavik eller dess närhet" í Reykjavík eða nágrenni, och presidentens officiella residens är Bessastaðir, en anrik och stor gård som ligger strax utanför Reykjavik.
 Presidenten har formellt sett relativt starka maktbefogenheter. Han/hon stadfäster den lagstiftande församlingen Alltingets lagförslag, vilka senast två veckor efter beslutet i alltinget skall läggas fram för presidenten (§ 26 och § 2). Däremot har presidenten inte vetorätt, men kan när han/hon inte samtycker till ett lagförslag besluta om folkomröstning om förslaget (§ 26), vilket inte i praktiken har skett så ofta. Presidenten utser och avskedar formellt också regeringen och bestämmer om ministrarnas antal (§ 15), sammankallar alltinget och öppnar årligen det lagtima alltinget (§ 22), ajournerar (högst en gång årligen) samt upplöser alltinget och utlyser nyval (§ 23 och § 24). Vidare utnämner presidenten vissa i lag omnämnda ämbetsmän och sändebud (§ 20) och beslutar i en del andra viktiga regeringsärenden, till exempel när det gäller överenskommelser med andra stater med flera i utrikespolitiken, vilka skall godkännas av alltinget om överenskommelserna berör viktiga nationella intressen (§ 21), benådning, dispenser med mera.
 I praktiken har presidenten, delvis på grund av medvetna författningsregler som inskränker hans/hennes makt, mest representativa funktioner, och flera isländska statschefer har varit verksamma inom kulturområdet före ämbetsmannautövningen, till exempel var president Vigdís Finnbogadóttir tidigare teaterchef. Inskränkningar av presidentens makt är att statsministern och ministrarna bereder och kontrasignerar presidentens beslut, att alltingets lagar endast kan avvisas genom folkomröstning, liksom i viss mån också att presidenten kan avsättas genom en folkomröstning, beslutad av en kvalificerad majoritet i alltinget.
 Alltinget
 Det isländska parlamentet Alltinget (Alþing eller Alþingi) har sina rötter i det vikingatida tinget som bildades år 930 och hölls i Tingvalla (Þingvellir). Tinget har 63 ledamöter som väljs genom allmänna proportionella val vart fjärde år (§ 31) och presidenten kan utlysa nyval dessförinnan (se ovan). Valet sker för närvarande, sedan 2003, i sex (tidigare åtta) valkretsar (se Islands valkretsar) och uddatalsmetoden tillämpas vid fördelningen av platserna. Minst åtta platser ska vara utjämningsmandat (§ 31). Rösträttsåldern är 18 år (§ 33).
 Partipolitik
 Under efterkrigstiden har liberalkonservativa Sjálfstæðisflokkurinn (Självständighetspartiet) dominerat den isländska politiken. Övriga partier är bland annat socialdemokratiska Samfylkingin (Enhetsfronten), liberala Framsóknarflokkurinn (Framstegspartiet), socialistiska Vinstrihreyfingin - grænt framboð (Vänsterpartiet - de gröna) och socialliberala Frjálslyndi flokkurinn (Liberala partiet).
 24 november 2012 startade partiet Píratar (Piratpartiet). I mars 2015 fick partiet 23,9 procent av väljarsympatierna i den månatliga opinionsundersökning av Islands opinionsinstitut MMR, vilket är högre än något annat parti.
 Relationen med Europeiska unionen
 Island är, jämte främst Norge och Schweiz, ett av få västeuropeiska länder som inte ingår i EU. Politikerna har varit skeptiska mot medlemskap, i synnerhet eftersom de har velat behålla en självständig fiskepolitik. I stället har Island ingått i frihandelsorganisationen EFTA och senare även i den inre marknaden, Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).
 I samband med finanskrisen som påbörjades under andra halvan av 2008 ändrades inställningen till ett isländskt EU-medlemskap markant, både hos folket och politikerna. Den isländska kronan förlorade kraftigt i värde, vilket ökade stödet för att införa euron på ön. Finanskrisen medförde också att den dåvarande regeringen, ledd av Självständighetspartiet, tvingades att avgå. Efter ett nyval i april 2009 tillträdde en ny regering, ledd av Enhetsfronten och Vänsterpartiet – de gröna under statsminister Jóhanna Sigurðardóttir. Sigurðardóttir hade under valrörelsen lovat att leda Island in i EU och införa euron så snart som möjligt. Regeringen lade fram ett förslag om att ansöka om EU-medlemskap. Detta godkändes efter en fem dagar lång debatt av det isländska parlamentet, alltinget, med röstsiffrorna 33 för, 28 emot och 2 nedlagda röster. Islands regering ansökte om EU-medlemskap den 17 juli 2009.
 Försvar
 Island har ingen egen försvarsmakt. Landets strategiskt viktiga läge gav det dock en nyckelposition under det kalla kriget. Island var ett av de länder som var med och bildade Nato 1949. Rättigheten att ha en militärbas förlagd på Island var då den viktigaste förhandlingsfrågan. Den löstes genom ett bilateralt avtal mellan Island och USA 1951, där USA mot rättigheten till en militärbas i Keflavík lovade att bekosta militärbasen, bygga en internationell flygplats i anslutning därtill och samtidigt ansvara för Islands militära säkerhet. Försvarsavtalet har förnyats vart femte år och kan inte sägas upp unilateralt.
 Den 8 september 2006 lades United States Naval Air Station Keflavik (NASKEF) ned och anläggningarna började överföras till de isländska myndigheternas kontroll. I oktober 2006 drog USA tillbaka all militär personal från Island, men Islands försvar i krigstid är fortfarande ett Nato-åtagande. I april 2007 undertecknade Island och Norge ett avtal som innebär att Norge ska sörja för övervakning och försvar av Islands luftrum.
 USA:s tillbakadragande har lett till att Island i allt högre grad bygger upp egna försvarsresurser. Island har sedan 1920-talet en kustbevakning (Landhelgisgæslan) och den kompletteras sedan 1987 med en luftbevakning (Íslenska Loftvarnarkerfið). Det finns också en välbeväpnad och välutbildad nationell insatsstyrka inom polisen (Sérsveit Ríkislögreglustjóra) vanligen kallad Víkingasveitin, som också har deltagit i internationella operationer i Kosovo och Afghanistan.
 Island deltar även med beväpnad och uniformerad personal i internationella fredsbevarande och fredsupprättande operationer genom den isländska fredsstyrkan (Íslenska Friðargæslan). Styrkan utbildas och utrustas av den norska armén och personalen rekryteras bland poliser, kustbevakare och civila specialister. Den högsta tjänstegraden är överste. Styrkan har verkat i Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Makedonien, Afghanistan och Sri Lanka. Personalen är enligt folkrätten och Nato att betrakta som soldater, men kallas inte så i Island. Oppositionen har anklagat regeringen för att i smyg skapa en isländsk armé.
 Administrativ indelning
 Island är indelat i 98 kommuner, 23 sýslur (län) och 8 regioner. För närvarande finns sedan 2003 sex olika valkretsar.
 Ekonomi
 Ekonomisk utveckling sedan 1990-talet
 Island var under många år världens främsta välfärdsland.
 Men på 1990-talet genomförde regeringen, med Självständighetspartiet i ledningen, omfattande privatiseringar av isländska företag och banker. Bankerna satsade därefter internationellt och öppnade upp i andra länder och köpte även upp företag i bland annat Storbritannien och Skandinavien. Den ekonomiska tillväxten blomstrade och bankerna fick ihop en omsättning tolv gånger så stor som hela Islands BNP, men dock fick de ihop en lika stor utlandskuld. När finanskrisen slog till hösten 2008 sjönk värdet på den isländska kronan, i och med den stigande inflationen. Ekonomin kraschade och tre banker gick i konkurs, med en ökande arbetslöshet som följd. Staten tog över bankerna Kaupthing, Landsbanki och Glitnir i ett försök att stabilisera ekonomin. Staten garanterade besparingarna för kunder på Island men inte i utlandet. Men statens resurser räckte inte för räddningsaktionen, och Island tvingades att förhandla om krislån från internationella valutafonden (IMF). De tog ett lån på 2,1 miljarder dollar, vilket gör Island till det första nordiska land att ta ett lån i det omfånget. Men för att få ett lån tvingades Island ge efter för krav från Storbritannien och Nederländerna om kompensation för de sparare som förlorat sina pengar när internetbanken Icesave gick i konkurs, vilket ansträngde den isländska ekonomin ytterligare, och arbetslösheten steg ännu mer.
 I nyvalet i april 2009 gjorde det företagsvänliga Självständighetspartiet, som hade haft makten i 20 år sitt sämsta val någonsin. De hölls ansvariga för krisen och straffades för det. Alliansen och Vänstern-De gröna fick tillsammans majoritet i alltinget. Socialdemokraten Jóhanna Sigurðardóttir blev statsminister och vänsterns ledare Steingrimur Sigfusson utsågs till finansminister.
 Under 2010 stabiliserades ekonomin igen, och efter det har det varit ekonomisk tillväxt. Krisen påverkade EU-opinionen i landet och var en orsak till att Island ansökte om ett medlemskap i Europeiska unionen.
 Island var tidigare inte för något EU-medlemskap på grund av sin protektionistiska hållning till sin fiskeindustri. Fiskeindustrin bestod fram till år 2000 för 75 procent av exportinkomsten, och de hade kämpat hårt mot andra stater för att få behålla sitt fisketerritorium för sig själva. EU tillåter nämligen alla medlemsländer att fiska i varandras havsterritorier. Men på senare år har fiskeindustrins export sjunkit till 35 procent, i stället har aluminiumproduktionen ökat och blivit allt viktigare. Islands billiga tillgång på energi, i form av geotermisk energi och vattenkraft, har gynnat aluminiumproduktionen, och gjort Island till Europas center för aluminiumtillverkning.
 Under de senaste decennierna har utveckling även skett inom den isländska bioteknikindustrin, liksom inom den finansiella sektorn. Även turismen på ön ökar, i och med det stigande intresset för ekoturism och sportfiske i Islands älvar.
 Efter finanskrisen 2007 införde Islands regering den 28 november 2008 kapitalkontroller, som hindrade fri rörlighet av kapital in och ut ur landet. Den 14 mars 2017 lyftes kapitalkontrollerna igen.
 Infrastruktur
 Vägar
 Island har ett förhållandevis väl utbyggt vägnät, särskilt med tanke på den låga folktätheten, och det innebär att man kan åka till alla delar av landet. Den viktigaste vägen är väg nr 1, ringvägen som går runt ön längs med kusten och är cirka 130 mil lång.
 Det finns officiellt sett inga motorvägar på Island. Landet har helt enkelt inte infört regeln om motorvägar i sina lagar. Det finns dock några sträckor med fyra eller sex filer, med mittremsa och planskilda korsningar, som ser ut som motorvägar. Dessa vägar finns i och i närheten av Reykjavik; inte minst till Keflavíks internationella flygplats.
 Järnvägar
 Island har aldrig haft någon reguljär järnväg; dock har det funnits planer på att bygga en mellan Reykjavik och Keflavik. Lok har endast använts två gånger på Island. Dels under byggandet av Reykjaviks hamn, då ångloket Minør användes (loket finns i dag utställt i hamnen) och dels när det nya kraftverket Kárahnjúkavirkjun på Islands östkust byggdes.
 Båttrafik
 Båtpassagerartrafiken har ganska liten betydelse beroende på väl fungerande vägar. Det finns bilfärjor till vissa öar, och så finns det en färjelinje från Seyðisfjörður på östkusten till Färöarna, Shetlandsöarna, Norge och Danmark (se även Smyril Line). Däremot har båtgodstransporterna stor betydelse, särskilt för export och import.
 Flygtrafik
 Flygtrafiken har stor betydelse. För utrikes passagerartrafik är det nästan det enda sättet att resa. Keflavíks internationella flygplats cirka 50 kilometer väster om Reykjavik är flygplatsen för det. Islands största flygbolag är Icelandair som trafikerar både Europa och USA. Island är en stor knutpunkt för transatlantflyg. Även inrikesflyget har stor betydelse.
 Telekommunikation
 Island har ett väl fungerande telenät. Mobiltelenätet har dock begränsad täckning på landsbygden.
 Demografi
 Den senaste folkräkningen hölls den 31 december 2011 och då utgjorde antalet invånare 315 556, varav antalet män var 158 151 och kvinnor 157 405. Folkräkningen avsåg den folkbokförda befolkningen i landet.
 Religion
 63,5 procent av befolkningen tillhör Isländska kyrkan, den evangelisk-lutherska statskyrkan.
 Dessutom tillhör omkring 5 procent av befolkningen fristående lutherska församlingar i Reykjavik och Hafnarfjörður.
 2,5 procent tillhör det isländska stiftet av den romersk-katolska kyrkan
 Ungefär 3 procent av befolkningen tillhör något av ett tjugotal andra kristna trossamfund, som pingströrelsen, trosrörelsen, Frälsningsarmén eller Plymouthbröderna.
 Mindre än 1 procent av islänningarna tillhör en icke-kristen rörelse.
 Den största av dessa är de asatroende i Íslenska Ásatrúarfélagið, som fått status som registrerat trossamfund med vigsel- och begravningsrätt, men det finns till exempel även Bahá'í-troende i landet. Jehovas vittnen och Mormonkyrkan finns också på Island.
 Kultur
 En annan del av kulturarvet är namnsystemet i vilket förnamnen har störst vikt. En isländsk telefonkatalog är följaktligen sorterad efter förnamn. Efternamnen är vanligen patronymikon eller metronymikon och växlar därmed mellan olika generationer i samma familj. Heterosexuella makar kan enligt detta system inte bära samma efternamn. Släktnamn förekommer dock, men sparsamt.
 Av de företag som har ett inflytande på kulturen kan nämnas CCP Games som bland annat gör spelet EVE online och som gör animerad film.
 Islands största dagstidning är Morgonbladet (Morgunblaðið), som är nära knuten till Självständighetspartiet. Andra dagstidningar är Fréttablaðið, Blaðið och DV.
 Majoritetsspråket är isländska.
 Musik
 Isländsk musik är relaterad till nordisk folkmusik och inkluderar bland annat livfulla folk- och pop-traditioner, den medeltida musikgruppen Voces Thules, de alternativa indierock-banden The Sugarcubes och Of Monsters And Men, jazzfusion-bandet Mezzoforte, sångerskorna Björk och Emilíana Torrini sam postrock-bandet Sigur Rós. Islands nationalsång är Lofsöngur, skriven av Matthías Jochumsson, med musik av Sveinbjörn Sveinbjörnsson.
 Traditionell isländsk musik är starkt religiös. Hymner, både religiösa och sekulära, är en särskilt välutvecklad form av musik på grund av knappheten av musikinstrument under stora delar av Islands historia. Isländsk musik moderniserades på 1800-talet då piporgeln togs till ön, följt av tramporgeln. Andra vitala traditioner i isländsk musik är alittererande och rimmande ballader kallade rímur: episka berättelser som oftast framförs a cappella. Den mest kände rímur-poeten under 1800-talet var Sigurður Breiðfjörð och i modern tid anses Steindór Andersen vara den viktigaste rímur-sångaren; han har vid flera tillfällen arbetat med Sigur Rós.
 Litteratur
 Islands mest kända litterära verk de isländska sagorna, nationalepos utspelade under tiden då Island befolkades. De mest kända sagorna av dessa är Njals saga, om en episk blodsfejd, och Grænlendinga saga samt Eiríks saga, som beskriver upptäckandet och bosättningen av Grönland och Vinland (nutida Newfoundland).
 En översättning av Bibeln publicerades på 1500-talet. Viktiga verk från 1500-talet till 1900-talet inkluderar mestadels heliga skrifter; mest känd är Passíusálmar av Hallgrímur Pétursson som består av 50 poetiska texter som utforskar Kristus sista dagar i livet. Rimmande epik blev populärt på 1800-talet när utvecklingen av nya litterära grepp och former framkallades av den inflytelserike och nationalromantiske författaren Jónas Hallgrímsson. Island har i modern tid frambringat många stora författare, av vilka den mest välkände utan tvekan är Halldór Laxness som mottog nobelpriset i litteratur 1955. Steinn Steinarr var en inflytelserik modern poet under 1900-talet som fortfarande är populär. En annan känd författare från Island är kriminalförfattaren Arnaldur Indriðason som blev utsedd till Nordens bästa kriminalförfattare 2007.
 Mat
 Det isländska köket präglas starkt av Islands geografiska läge. Fisk och skaldjur är den överlägset viktigaste delen, följt av får, lammkött och den isländska yoghurten skyr.
 Internationella rankningar
 Se även
 Språk på Island
 Referenser
 Noter
 Externa länkar
 Norden
 Europas länder
 Östater
 Tidigare danska besittningar