text:
 ET
 ET ET
 ---pagebreak--- EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
 Brüssel, 24.6.2009
 KOM(2009) 293 lõplik
 2009/0089 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega asutatakse amet õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-
 süsteemide operatiivjuhtimiseks
 {KOM(2009) 292 lõplik}
 {KOM(2009) 294 lõplik}
 ET ET
 ---pagebreak--- SELETUSKIRI
 1. Ettepaneku taust
 1.1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Käesoleva määruse ettepaneku eesmärk on asutada amet, kes vastutab õiguse, vabaduse ja
 turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise eest.
 Amet vastutab teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja
 EURODACi pikaajalise operatiivjuhtimise eest. Samuti soovitakse käesoleva ettepanekuga
 kehtestada raamistik, mille alusel amet vastutaks EÜ asutamislepingu IV jaotise kohaselt ka
 muude suuremahuliste IT-süsteemide ning võimalik, et ka muude õiguse, vabaduse ja
 turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamise ja operatiivjuhtimise eest.
 Uute süsteemide integreerimiseks on siiski vaja seadusandja konkreetset volitust, mida
 käesoleva ettepanekuga ei anta.
 Käesolev õigusaktide pakett koosneb kahest ettepanekust: käesolevast määruse ettepanekust
 ning nõukogu otsuse ettepanekust, millega antakse käesoleva määrusega asutatud ametile ELi
 lepingu VI jaotise alusel SIS II ja VISi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded. Määruse
 ettepanek hõlmab SIS II, VISi ja EURODACi esimese samba reguleerimisala ning otsuse
 ettepanek SIS II ja VISi kolmanda samba reguleerimisala.
 Selleks et leida parim lahendus SIS II, VISi ja ka EURODACi pikaajaliseks
 operatiivjuhtimiseks, on komisjon koostanud mõjuhinnangu1. SIS II ja VISi õigusaktidele2
 lisatud ühisavaldustes palusid nõukogu ja Euroopa Parlament komisjonil pärast
 mõjuhinnangut, mis sisaldab põhjalikku finants-, tegevus- ja korralduslikust aspektist
 teostatud alternatiivide analüüsi, esitada vajalikud õigusakti ettepanekud SIS II ja VISi
 pikaajalise operatiivjuhtimisega seotud ülesannete üleandmiseks kõnealusele ametile.
 Võimaluste analüüsimisel jõuti järeldusele, et kõige teostatavam lahendus korraldusasutusele
 antud, nimetatud süsteemidega seotud ülesannete täitmiseks pikaajalises plaanis on asutada
 uus reguleerimisamet.
 1
 Komisjoni talituste töödokument, mis on lisatud ettepanekule Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse
 kohta (millega asutatakse amet õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide
 operatiivjuhtimiseks) ning ettepanekule nõukogu otsuse kohta (millega antakse ELi lepingu VI jaotise
 alusel määrusega (EÜ) nr XX asutatud ametile SIS II ja VISi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded)
 KOM(2009) 293(lõplik).
 2
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1987/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb teise
 põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk
 4);
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb
 liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna
 Schengeni infosüsteemile (SIS II) (ELT L 381, 28.12.2006, lk 1);
 nõukogu otsus 2007/533/JSK, 12. juuni 2007, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS
 II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 205, 7.8.2007, lk 63);
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008, 9. juuli 2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi
 (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (ELT L 218,
 13.8.2008, lk 60);
 nõukogu otsus 2008/633/JSK, 23. juuni 2008, mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja
 Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise,
 avastamise ja uurimise eesmärkidel (ELT L 218, 13.8.2008, lk 129).
 ET 2 ET
 ---pagebreak--- Ameti peamine ülesanne on täita SIS II, VISi ja EURODACi operatiivjuhtimisega seotud
 ülesandeid, hoides süsteeme toimimas seitse päeva nädalas ööpäev läbi ja tagades selle kaudu
 pideva katkematu teabevahetuse. Lisaks nimetatud operatiivülesannetele on ametil ka
 vastavad kohustused julgeolekumeetmete vastuvõtmises, aruandluses, avaldamise, järelevalve
 ja teavitamisega seotud küsimustes, SIS II ja VISiga seotud erikoolituste korraldamises,
 komisjoni konkreetse taotluse korral katsekavade rakendamises ning uuringute jälgimises.
 Süsteemide koondamine ühte ametisse võimaldab luua koostoime ning jagada ruume ja
 töötajaid. Ameti juhtimisstruktuur vastab kehtivale muutuvale geomeetriale, mis kajastab
 kõnealustes süsteemides osalevate riikide heterogeenset rühma (ELi liikmesriigid, kelle
 infosüsteemides osalemise tase on erinev, ning ühinenud riigid).
 Käesolev ettepanek ei mõjuta 2007.–2013. aasta finantsraamistikku. Käesolevale ettepanekule
 lisatud finantsselgitus põhineb peamiselt 2007. aastal koostatud mõjuhinnangus antud
 hinnangutel ja selles esitatud arvnäitajatel. Finantsselgitus põhineb ka eeldusel, et käesolev
 ettepanek võetakse vastu 2010. aastal, et ameti saaks õiguslikult registreerida 2011. aastal ja
 see muutuks täielikult iseseisvaks ametiks, kes suudab 2012. aastal üle võtta kõik SIS II, VISi
 ja EURODACi ning muude suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimisega seotud
 ülesanded. SIS II ja VISi õigusaktidele lisatud ühisavaldustes on Euroopa Parlament ja
 nõukogu võtnud kohustuse tegeleda SIS II ja VISi pikaajalist operatiivjuhtimist käsitlevate
 ettepanekutega võimalikult kiiresti ning võtta need vastu õigeaegselt, et amet saaks oma
 tegevusega täies ulatuses alustada enne SIS II ja VISi õigusaktide jõustumisele järgneva
 viieaastase ajavahemiku lõppemist.
 Nõukogu peaks silmas pidama ameti asukoha valikust tulenevat mõju.
 1.2. Üldine taust
 EÜ asutamislepingu artiklis 61 nõutakse meetmete võtmist isikute vaba liikumise tagamiseks
 vastavalt sama lepingu artiklile 14 koos nendega otseselt seotud kõrvalmeetmetega
 välispiirikontrolli, varjupaiga ja sisserände suhtes ning meetmete võtmist kuritegevuse
 ärahoidmiseks ja tõkestamiseks.
 Schengeni konventsiooni3 alusel loodi Schengeni infosüsteem (SIS), et säilitada avalik kord ja
 turvalisus, sealhulgas riigi julgeolek. Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) loodi
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1987/2006 ning
 nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna
 Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist4. SIS II eesmärk on tagada
 kõrgetasemeline turvalisus Euroopa Liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal,
 sealhulgas säilitada avalik turvalisus ja avalik kord ning kindlustada turvalisus liikmesriikide
 territooriumidel, ning kohaldada EÜ asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise sätteid isikute
 liikumise kohta liikmesriikide territooriumidel, kasutades kõnealuse süsteemi kaudu
 edastatavat teavet.
 Viisainfosüsteem (VIS) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusega
 (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust
 3
 Konventsioon, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu
 riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli
 järkjärgulise kaotamise kohta (EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19).
 4
 ELT L 381, 28.12.2006, lk 4 ja ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.
 ET 3 ET
 ---pagebreak--- lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus)5. VIS võimaldab liikmesriikide konsulaatidel ja
 muudel pädevatel ametiasutustel vahetada viisaandmeid, et lihtsustada viisa taotlemise korda,
 takistada viisadega äritsemist, aidata kaasa pettusevastasele võitlusele, hõlbustada kontrolli
 välispiiril asuvates piiripunktides ja liikmesriikides, aidata tuvastada kolmanda riigi
 kodanikke, hõlbustada Dublini määruse kohaldamist ning aidata ära hoida mis tahes
 liikmesriigi sisejulgeolekut ähvardavaid ohte.
 SIS II ja VISi loomist ja haldamist käsitlevates õigusaktides on sätestatud, et kesksüsteemid ja
 nende varusüsteemid asuvad vastavalt Prantsusmaal Strasbourgis (CS-SIS ja keskne VIS)
 ning Austrias Sankt Johann im Pongaus (CS-SISi varusüsteem ja keskse VISi varusüsteem).
 EURODAC on kogu ühendust hõlmav infotehnoloogia süsteem, mis loodi selleks, et
 lihtsustada Dublini konventsiooni6 kohaldamist. Konventsiooni eesmärk oli kehtestada
 mehhanism selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes ELi liikmesriigis esitatud
 varjupaigataotluse läbivaatamise eest. Konventsioon asendati ühenduse õigusaktiga, nimelt
 nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse
 kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis
 kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest7 (st Dublini määrus).
 SIS II, VISi ja EURODACi õiguslikku raamistikku iseloomustab muutuv geomeetria. Näiteks
 Iirimaa ja Ühendkuningriik osalevad küll EURODACis, kuid ainult osaliselt SIS II-s ning
 üldsegi mitte VISis, samas kui Taani osalemine kõigis nimetatud süsteemides tugineb
 erinevatele õiguslikele alustele. Samal ajal mitmed ELi mitte kuuluvad riigid (Island, Norra,
 Šveits ja Liechtenstein) on ühinenud või ühinevad Schengeni acquis’ rakendamise,
 kohaldamise ja edasiarendamisega ning seega osalevad nii SIS II-s kui ka VISis.
 1.3. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
 Kuna SIS II hõlmab eri sambaid, moodustavad praegu SIS II õigusliku raamistiku esimese
 samba määrused ja otsused ning kolmanda samba otsused:
 • nõukogu määrus (EÜ) nr 2424/2001, 6. detsember 2001, teise põlvkonna
 Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta8;
 • nõukogu otsus 2001/886/JSK, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni
 infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta9;
 • Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1987/2006, 20. detsember 2006,
 mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja
 kasutamist10;
 • Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006, 20. detsember 2006,
 mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate
 teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II)11;
 5
 ELT L 218, 13.8.2008, lk 60.
 6
 EÜT L 254, 19.8.1997, lk 1.
 7
 ELT L 50, 25.2.2003, lk 1.
 8
 EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4.
 9
 EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1.
 10
 ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.
 ET 4 ET
 ---pagebreak--- • nõukogu otsus 2007/533/JSK, 12. juuni 2007, mis käsitleb teise põlvkonna
 Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist12;
 • komisjoni otsused 2007/170/EÜ ja 2007/171/EÜ, 16. märts 2007, millega nähakse
 ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule13;
 • nõukogu määrus (EÜ) nr 189/2008, 18. veebruar 2008, teise põlvkonna Schengeni
 infosüsteemi (SIS II) testimise kohta14;
 • nõukogu otsus 2008/173/EÜ, 18. veebruar 2008, teise põlvkonna Schengeni
 infosüsteemi (SIS II) testimise kohta15;
 • komisjoni otsused 2008/333/EÜ ja 334/2008/JSK, 4. märts 2008, millega võetakse
 vastu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) SIRENE käsiraamat ja
 muud rakendusmeetmed16;
 • nõukogu määrus (EÜ) nr 1104/2008, 24. oktoober 2008, mis käsitleb migratsiooni
 Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS
 II)17;
 • nõukogu otsus 2008/839/JSK, 24. oktoober 2008, mis käsitleb migratsiooni
 Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS
 II)18.
 Erinevalt SIS II-st on VIS loodud esimese samba raames. Siiski võeti selleks, et määratud
 õiguskaitseasutustel oleks teatavate toimepandud kuritegudega seotud teabega tutvumiseks
 juurdepääs süsteemile, vastu VISi kolmanda samba õigusakt. VISi reguleerivad asjakohased
 õigusaktid on järgmised:
 • nõukogu otsus 2004/512/EÜ, 8. juuni 2004, viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise
 kohta19 on õiguslik alus, millega lubatakse lisada Euroopa Liidu üldeelarvesse
 VISi väljatöötamiseks vajalikke assigneeringuid;
 • komisjoni otsus 2006/752/EÜ, 3. november 2006, millega määratakse kindlaks
 viisainfosüsteemi asukohad väljatöötamisetapil20;
 • komisjoni otsus 2006/648/EÜ, 22. september 2006, millega nähakse ette
 viisainfosüsteemi väljatöötamisega seotud biomeetriliste tunnuste standardeid
 käsitlevad tehnilised kirjeldused21;
 11
 ELT L 381, 28.12.2006, lk 1.
 12
 ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.
 13
 ELT L 79, 20.3.2007, lk 20.
 14
 ELT L 57, 1.3.2008, lk 1.
 15
 ELT L 57, 1.3.2008, lk 14.
 16
 ELT L 123, 8.5.2008, lk 1.
 17
 ELT L 299, 8.11.2008, lk 1.
 18
 ELT L 299, 8.11.2008, lk 43.
 19
 ELT L 213, 15.6.2004, lk 5.
 20
 ELT L 305, 4.11.2006, lk 13.
 21
 ELT L 267, 27.9.2006, lk 41.
 ET 5 ET
 ---pagebreak--- • komisjoni otsus 2008/602/EÜ, 17. juuni 2008, millega määratakse
 väljatöötamisetapiks kindlaks VISi riikide liideste ning keskinfosüsteemi ja riikide
 liideste vahelise sideinfrastruktuuri füüsiline ülesehitus ning neile esitatavad
 nõuded22;
 • Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008, 9. juuli 2008, mis
 käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust
 lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus)23;
 • nõukogu otsus 2008/633/JSK, 23. juuni 2008, mis käsitleb liikmesriikide
 määratud ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS)
 terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise
 eesmärkidel24.
 EURODAC on loodud esimese samba raames:
 • nõukogu määrus (EÜ) nr 2725/2000, 11. detsember 2000, mis käsitleb
 sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni
 tõhusa kohaldamise eesmärgil25;
 • nõukogu määrus (EÜ) nr 407/2002, 28. veebruar 2002, millega nähakse ette
 sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni
 tõhusa kohaldamise eesmärgil käsitleva määruse (EÜ) nr 2725/2000 teatavad
 rakenduseeskirjad26.
 1.4. Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega
 Ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu kehtivate tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega,
 eelkõige eesmärgiga luua vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala.
 2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine
 2.1. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine, konsulteerimine huvitatud
 isikutega
 Mõju hindamise aruanne27 põhineb ettevalmistaval uuringul, mille korraldas välistöövõtja.
 Uuringu raames tehti 27 intervjuud, sealhulgas ELi liikmesriikide, Norra, Euroopa
 Parlamendi ja komisjoni esindajatega, Euroopa andmekaitseinspektori, Schengeni ühise
 järelevalveasutuse, Euroopa keskkonnaagentuuri, välispiiril tehtava operatiivkoostöö
 juhtimise Euroopa agentuuri (FRONTEX), Europoli, SIS 1+ operatiivjuhtimise eest vastutava
 Strasbourgi C.SIS üksuse esindajate ning tööstussektori ekspertidega. Lisaks loodi mõju
 22
 ELT L 194, 23.7.2008, lk 3.
 23
 ELT L 218, 13.8.2008, lk 60.
 24
 ELT L 218, 13.8.2008, lk 129.
 25
 EÜT L 316, 15.12.2000, lk 1. Euroopa Parlamendile ja nõukogule on esitatud uuesti sõnastatud
 versioon (KOM(2008) 825 (lõplik)).
 26
 EÜT L 62, 5.3.2002, lk 1.
 27
 Teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja EURODACi ning muude
 õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide pikaajalise haldamise
 võimaluste hindamine, lõpparuanne, 15.10.2007, RAND Europe.
 ET 6 ET
 ---pagebreak--- hindamise protsessi toetamiseks ka komisjoni asjaomaste peadirektoraatide esindajatest
 koosnev talitustevaheline juhtrühm.
 2.2. Mõju hindamine
 Eeluuringus valiti SIS II, VISi ja EURODACi pikaajalise operatiivjuhtimise üle
 otsustamiseks välja viis valikuvõimalust, millele keskenduti edasises analüüsis.
 – valikuvõimalus – lähtestsenaarium: üleminekuperioodiks väljatöötatud SIS II ja VISi
 operatiivjuhtimise kord (komisjon annab operatiivjuhtimisega seotud ülesanded
 liikmesriikide ametiasutustele) jääks kehtima alalise lahendusena. EURODACi
 haldab praegu komisjon ja ka see lahendus jääks kehtima;
 – valikuvõimalus – lähtestsenaarium+, mille kohaselt annaks komisjon SIS II, VISi ja
 EURODACi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded liikmesriikide ametiasutustele;
 – valikuvõimalus – SIS II, VISi ja EURODACi pikaajalise operatiivjuhtimise eest
 hakkaks vastutama uus reguleerimisamet;
 – valikuvõimalus – kolme süsteemi haldaks FRONTEX, kuid sel juhul tuleks muuta nii
 FRONTEXi põhiõigusakti kui ka selle juhtimisstruktuuri;
 – valikuvõimalus – SIS II haldaks Europol ning VISi ja EURODACi komisjon. Seda
 võimalust arutati siis, kui läbirääkimised kehtiva Europoli konventsiooni muutmise
 üle ühenduse õigusaktiks olid veel käimas.
 Võrdleva analüüsi tulemusena sai kõrgeimad punktid uue reguleerimisameti loomist hõlmav
 võimalus, mille kohaselt luuakse SIS II-le, VISile ja EURODACile ühine operatiivjuhtimise
 struktuur.
 3. Ettepaneku õiguslik külg
 3.1. Kavandatud meetme kokkuvõte
 Käesoleva ettepanekuga kavatsetakse asutada EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel amet, kes
 vastutab SIS II, VISi ja EURODACi ning muude suuremahuliste IT-süsteemide ning
 võimalik, et ka muude õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna IT-süsteemide
 operatiivjuhtimise eest, tuginedes selleks asjaomasele õigusaktile.
 Asjaolu, et ametile usaldatakse õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna IT-süsteemide
 operatiivjuhtimisega seotud ülesanded, ei mõjuta nende süsteemide suhtes kohaldatavaid
 erieeskirju, mis reguleerivad süsteemide kasutamise eesmärki, juurdepääsuõigusi,
 turvameetmeid ja täiendavaid andmekaitsenõudeid.
 Reguleerimisamet asutatakse ühenduse asutusena, kellel on juriidilise isiku staatus. Selleks et
 tagada infosüsteemide üldine haldamine ja süsteemide toimimine, antakse ametile esmalt
 operatiivülesanded. Seega muutub amet tippkeskuseks, kus tegutsevad spetsialiseerunud
 operatiivtöötajad. Sihtotstarbeline eriorganisatsioon tagaks maksimaalse tõhususe ja
 reageerimisvõime, sealhulgas muude uute õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna
 süsteemide väljaarendamise ja operatiivjuhtimise puhul.
 ET 7 ET
 ---pagebreak--- Amet vastutab sideinfrastruktuuriga seotud ülesannete eest, millele on osutatud SIS II
 määruse ja otsuse artikli 15 lõikes 2, VISi määruse artikli 26 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr
 XX/2009 (mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse
 (EÜ) nr [.../...] tõhusa kohaldamise eesmärgil)28 artikli 4 lõikes 2. Lisaks täidab amet
 ülesandeid, mis on seotud ekspertide koolitamisega VISi ja SIS II küsimustes, sealhulgas
 täiendava teabe vahetamisega seotud koolitused, jälgib uuringuid ja rakendab katsekavasid
 komisjoni konkreetse taotluse korral.
 Amet võib hakata vastutama ka muude õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna
 suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamise ja haldamise eest. Seda küsimust reguleeritakse
 asjaomaste süsteemide loomist käsitlevate õigusaktidega, millega antakse ametile vastav
 pädevus.
 Ameti peamine juhtorgan on haldusnõukogu, kus liikmesriikidel ja komisjonil on piisav
 esindatus. Liikmesriikide esindatus peaks vastama iga liikmesriigi suhtes asutamislepingus
 sätestatud õigustele ja kohustustele. Ameti töös osalevad Schengeni acquis’ rakendamise,
 kohaldamise ja edasiarendamise ning EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riigid.
 3.2. Õiguslik alus
 Käesoleva määruse ettepaneku õiguslik alus on SIS II määruse (määrus (EÜ) nr 1986/2006),
 VISi määruse (määrus (EÜ) nr 767/2008) ja EURODACi määruse (määrus (EÜ) nr
 2725/2000) õiguslik alus ning seega põhineb see EÜ asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punktil
 a, artikli 62 lõike 2 punkti b alapunktil ii, artikli 63 lõike 1 punktil a, artikli 63 lõike 3 punktil
 b ja artiklil 66.
 EÜ asutamislepingu artiklis 66 on ette nähtud asjakohaste meetmete võtmine, et edendada ja
 tugevdada halduskoostööd viisa-, varjupaiga- ja sisserändeküsimustes ning muudes isikute
 vaba liikumisega seotud poliitikavaldkondades nii liikmesriikide asjaomaste valitsusasutuste
 vahel kui ka selliste asutuste ja komisjoni vahel. Nimetatud artikkel on asjakohane õiguslik
 alus, sest amet lihtsustab liikmesriikide asjaomaste valitsusasutuste suhtlemist ja koostööd
 eespool nimetatud valdkondades.
 Ametile antavad operatiivjuhtimisega seotud ülesanded toetavad SIS II ja VISi määruse
 aluseks olevat poliitikat. Kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punktiga a ja artikli
 63 lõike 3 punktiga b, mis on SIS II määruse asjakohane õiguslik alus, hõlmab ameti tegevus
 tehnilisi küsimusi, mis on seotud vastavalt isikute kontrollimisega välispiiril ning
 ebaseadusliku sisserände ja ebaseadusliku riigis elamise valdkonna meetmetega. VISiga
 seotud küsimustes toetab amet tehniliselt liikmesriikide viisade väljaandmise korda, tuginedes
 EÜ asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punkti b alapunktile ii.
 EURODACiga seotud küsimustes toetab amet talle antavate operatiivjuhtimisega seotud
 ülesannete raames tehniliselt selle liikmesriigi määramist, kes vastutab mõnes liikmesriigis
 kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (EÜ asutamislepingu
 artikli 63 lõike 1 punkt a).
 Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 67, mida tuleb tõlgendada koostoimes nõukogu otsuse
 2004/927/EÜ (mis näeb ette Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 251 osutatud
 28
 Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepanek (KOM(2009) 825 (lõplik), uuesti
 sõnastatud).
 ET 8 ET
 ---pagebreak--- menetluse kohaldamist kõnealuse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotisega hõlmatud
 teatud valdkondade suhtes29) artikliga 1, võetakse EÜ asutamislepingu artikli 62 lõike 2
 punktis a, artikli 62 lõike 2 punkti b alapunktis ii, artikli 63 lõike 1 punktis a ja artikli 63 lõike
 3 punktis b osutatud meetmed vastavalt EÜ asutamislepingu artiklis 251 osutatud
 kaasotsustamismenetlusele. Kuna EÜ asutamislepingu artikli 66 suhtes kohaldatakse
 kvalifitseeritud häälteenamust,30 sobivad erinevad õiguslikud alused kokku ja neid võib
 ühendada. Seepärast kohaldatakse määruse kui ühtse terviku vastuvõtmisel
 kaasotsustamismenetlust.
 3.3. Muutuv geomeetria
 Kuna käesoleva ettepaneku õiguslik alus on EÜ asutamislepingu IV jaotis, mõjutab seda
 Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani seisukohta käsitlevatest protokollidest tulenev muutuv
 geomeetria. Käesoleva ettepanekuga arendatakse edasi Schengeni acquis’d ja EURODACiga
 seotud meetmeid käsitlevaid sätteid. Seepärast tuleb arvesse võtta järgmisi eri protokollidega
 ja ühinemislepingutega seotud tagajärgi.
 Taani
 ELi lepingule ja EÜ asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt
 ei osale Taani nõukogus EÜ asutamislepingu IV jaotise kohaste meetmete võtmisel, välja
 arvatud „meetmed, mis määravad kindlaks kolmandad riigid, kelle kodanikel peab olema viisa
 liikmesriikide välispiiride ületamiseks, või ühtse viisavormiga seotud meetmed”. Käesoleva
 ettepanekuga arendatakse edasi Schengeni acquis’d ja seega kohaldatakse protokolli artiklit 5.
 Nimetatud protokolli artikli 5 kohaselt on Taani otsustanud määrusi (EÜ) nr 1987/2006 ja
 (EÜ) nr 767/2008 oma riiklikus õiguses rakendada.
 Aluslepingutele lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale
 Taani EURODACi osas käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv
 ega kohaldatav. Ometi kohaldab Taani kehtivat EURODACi määrust pärast rahvusvahelise
 lepingu31 sõlmimist Euroopa Ühendusega 2006. aastal.
 Ühendkuningriik ja Iirimaa
 Käesoleva ettepanekuga arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, milles Ühendkuningriik
 ja Iirimaa vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja
 Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) ja
 nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda
 teatavates Schengeni acquis’ sätetes) ei osale. Seepärast ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa
 käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.
 EURODACi määrus (EÜ) nr 2725/2000 on Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes olnud siduv
 alates sellest, kui nad teatasid aluslepingutele lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta
 käsitleva protokolli alusel oma soovist osaleda kõnealuse määruse vastuvõtmisel ja
 29
 ELT L 396, 31.12.2004, lk 45.
 30
 Nice'i lepingule lisatud protokoll artikli 67 kohta.
 31
 Leping Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahel, mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide
 kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis
 esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi
 kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil (ELT L 66, 8.3.2006, lk 38).
 ET 9 ET
 ---pagebreak--- kohaldamisel. Nimetatud liikmesriikide seisukoht EURODACi määruse suhtes ei mõjuta
 nende võimalikku osalemist käesolevas ettepanekus.
 Norra ja Island
 Norra ja Islandi puhul arendatakse käesoleva ettepanekuga edasi Schengeni acquis’ sätteid
 Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu
 tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis’ sätete
 rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega32.
 Paralleelselt mitme ELi mittekuuluva riigi ühinemisega Schengeni acquis’ga on ühendus
 sõlminud või sõlmimas kõnealuste riikidega ka mitu EURODACiga seotud meetmetega
 ühinemise lepingut. Islandi ja Norra ühinemisleping33 sõlmiti 2001. aastal.
 Šveits
 Šveitsi puhul arendatakse käesoleva ettepanekuga edasi Schengeni acquis’ sätteid Euroopa
 Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu (Šveitsi
 Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja
 edasiarendamisega34 ) tähenduses.
 Leping Šveitsi ühinemiseks EURODACiga seotud meetmetega35 sõlmiti 28. veebruaril 2008
 ja seda kohaldatakse alates 12. detsembrist 2008.
 Liechtenstein
 Liechtensteini puhul arendatakse käesoleva ettepanekuga edasi Schengeni acquis’ sätteid, mis
 kuuluvad Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini
 Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa
 Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi
 Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja
 edasiarendamisega) tähenduses nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A, B ja G
 osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes
 nõukogu otsuse 2008/261/EÜ36 artikliga 3.
 Leping Liechtensteini ühinemiseks EURODACiga seotud meetmetega37 kirjutati alla 28.
 veebruaril 2008 ja sõlmitakse hiljem.
 Üldsätted EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riikidele:
 32
 EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.
 33
 Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vaheline leping, mis käsitleb
 liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi
 määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (EÜT L 93, 3.4.2001, lk 40–47).
 34
 ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.
 35
 Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi
 Konföderatsiooni vaheline leping liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise
 eest vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta (ELT L 53, 27.2.2008, lk 3).
 36
 ELT L 83, 26.3.2008, lk 3.
 37
 Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi protokoll Liechtensteini
 Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga
 liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise
 kriteeriumide ja mehhanismide kohta (ELT ...).
 ET 10 ET
 ---pagebreak--- Kooskõlas kolme eespool osutatud lepinguga nõustuvad ühinenud riigid tingimusteta
 EURODACiga seotud meetmete ja nende edasiarendamisega. Nad ei osale selliste õigusaktide
 vastuvõtmisel, millega muudetakse EURODACiga seotud meetmeid või millega arendatakse
 edasi selliseid meetmeid (sealhulgas käesolev ettepanek), kuid nad peavad pärast õigusakti
 nõukogus ja Euroopa Parlamendis heakskiitmist teatama komisjonile teatava ajavahemiku
 jooksul oma otsusest, kas nad nõustuvad õigusakti sisuga. Juhul kui Norra, Island, Šveits või
 Liechtenstein ei nõustu õigusaktiga, millega muudetakse EURODACiga seotud meetmeid või
 arendatakse selliseid meetmeid edasi, lõpetatakse vastavad lepingud, välja arvatud juhul, kui
 lepingute alusel loodud ühis-/segakomitee otsustab ühehäälselt teisiti.
 Õiguste ja kohustuste loomiseks Taani (kes, nagu eespool selgitatud, on ühinenud
 EURODACiga seotud meetmetega rahvusvahelise lepingu alusel) ja eespool nimetatud
 ühinenud riikide vahel on ühendus ja ühinenud riigid sõlminud veel kaks protokolli38.
 3.4. Subsidiaarsuse põhimõte
 Ettepanekus peetakse kinni subsidiaarsuse põhimõttest, sest kavandatava meetme eesmärki,
 nimelt keskse SIS II, keskse VISi ja riiklike liideste, EURODACi kesküksuse ning nende
 sideinfrastruktuuri teatavate aspektide operatiivjuhtimise seotud ülesannete andmist ametile,
 ei saa liikmesriigid üksinda saavutada.
 3.5. Proportsionaalsuse põhimõte
 ELi eelarvest rahastatavale ametile antakse pädevus hallata ainult keskset SIS II, keskset VISi
 ja riiklikke liideseid, EURODACi kesküksust ning sideinfrastruktuuri teatavaid aspekte ning
 ta ei vastuta andmete süsteemidesse sisestamise eest. Liikmesriigid vastutavad oma riikliku
 süsteemi eest. Seega piirdub ameti pädevus minimaalselt vajalikuga, et toetada tõhusat,
 turvalist ja pidevat teabevahetust liikmesriikide vahel. Sihtotstarbelise struktuuri loomist
 peetakse kasutajate õigustatud huvisid ning süsteemide turvalisuse ja kättesaadavuse kõrget
 taset ning eluliselt tähtsat iseloomu arvestades proportsionaalseks.
 3.6. Vahendi valik
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis tugineb EÜ asutamislepingu artikli 62 lõike 2
 punktile a, artikli 62 lõike 2 punkti b alapunktile ii, artikli 63 lõike 1 punktile a, artikli 63
 lõike 3 punktile b ja artiklile 66, on EÜ asutamislepingu IV jaotise kohase asutuse
 asutamiseks kõige asjakohasem vahend.
 4. Mõju eelarvele
 Ametit rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest. Vajalikud assigneeringud ameti
 tegevuskuludeks on ette nähtud 2011.–2013. aasta rahastamisprogrammide eelarveridadel 18
 02 04 Schengeni infosüsteem (SIS II), 18 02 05 viisainfosüsteem (VIS) ja 18 03 11
 EURODAC. Käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgitus hõlmab ka nõukogu otsuse
 38
 Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (liikmesriigis või Šveitsis esitatud
 varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriumide ja mehhanismide
 kohta) Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi protokoll (ELT ...)
 ning Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (mis käsitleb
 liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi
 määratlemise kriteeriume ja mehhanisme) protokoll (ELT L 57, 28.2.2006).
 ET 11 ET
 ---pagebreak--- ettepanekut, millega antakse ELi lepingu VI jaotise alusel määrusega (EÜ) nr XX asutatud
 ametile SIS II ja VISi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded.
 5. Täiendav teave
 5.1. Lihtsustamine
 Ettepanekuga lihtsustatakse õigusakte, sest mitme õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna
 IT-süsteemi jaoks luuakse ühtne operatiivjuhtimise struktuur.
 5.2. Hindamine
 Kavandatud määruse artikkel 27 sisaldab hindamisklauslit.
 ET 12 ET
 ---pagebreak--- 2009/0089 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega asutatakse amet õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-
 süsteemide operatiivjuhtimiseks
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a,
 artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti ii, artikli 63 lõike 1 punkti a, artikli 63 lõike 3 punkti b ja
 artiklit 66,
 võttes arvesse komisjoni ettepanekut39,
 toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras40
 ning arvestades järgmist:
 (1) Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) loodi Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise
 põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II loomist, toimimist ja kasutamist),41 ning
 nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna
 Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist42. Vastavalt
 määrusele (EÜ) nr 1987/2006 ja otsusele 2007/533/JSK vastutab üleminekuperioodil
 keskse SIS II operatiivjuhtimise eest komisjon. Pärast üleminekuperioodi vastutab
 keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri teatavate aspektide operatiivjuhtimise eest
 korraldusasutus.
 (2) Viisainfosüsteem (VIS) loodi nõukogu 8. juuni 2004. aasta otsusega 2004/512/EÜ
 viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta43. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu määrusele (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja
 liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus),44 vastutab
 üleminekuperioodil VISi operatiivjuhtimise eest komisjon. Pärast üleminekuperioodi
 vastutab keskse VISi, riiklike liideste ja sideinfrastruktuuri teatavate aspektide
 operatiivjuhtimise eest korraldusasutus.
 39
 ELT ...
 40
 Euroopa Parlamendi xxx arvamus ja nõukogu xxx otsus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
 41
 ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.
 42
 ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.
 43
 ELT L 213, 15.6.2004, lk 5.
 44
 ELT L 218, 13.8.2008, lk 60.
 ET 13 ET
 ---pagebreak--- (3) EURODAC loodi nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2725/2000,
 mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini
 konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil45. Vastavalt määrusele (EÜ) nr XX/2009,
 mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr
 [.../...] tõhusa kohaldamise eesmärgil, vastutab üleminekuperioodil EURODACi
 operatiivjuhtimise eest komisjon. Pärast üleminekuperioodi vastutab kesküksuse ja
 sideinfrastruktuuri teatavate aspektide operatiivjuhtimise eest korraldusasutus.
 (4) Selleks et tagada SIS II, VISi ja EURODACi ning võimalik, et ka muude õiguse,
 vabaduse ja turvalisuse valdkonna IT-süsteemide operatiivjuhtimine pärast
 üleminekuperioodi, on vaja asutada korraldusasutus.
 (5) Selleks et saavutada koostoime, on vaja nimetatud süsteemide operatiivjuhtimine anda
 ühele üksusele, saades sel viisil kasu mastaabisäästust, luues kriitilise massi ning
 tagades kapitali ja inimressursi võimalikult kõrge kasutusmäära.
 (6) Kuna korraldusasutus peaks olema õiguslikult, halduslikult ja majanduslikult
 autonoomne, tuleks see luua reguleerimisametina, kellel on juriidilise isiku staatus.
 (7) Seepärast peaks määrustes (EÜ) nr 1987/2006, (EÜ) nr 767/2008 ja (EÜ) nr XX/2000
 (mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse
 (EÜ) nr [.../...] tõhusa kohaldamise eesmärgil) sätestatud korraldusasutuse ülesandeid
 täitma amet. Osutatud ülesanded hõlmavad tehnilist edasiarendamist.
 (8) Lisaks peaks amet korraldama VISi ja SIS II-ga seotud erikoolitusi.
 (9) Käesolevat määrust tuleks täiendada Euroopa Liidu lepingu VI jaotise alusel vastu
 võetud eraldi õigusaktiga, millega antakse ELi lepingu VI jaotise alusel ametile SIS II
 ja VISi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded.
 (10) Lisaks peaks amet EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel asjaomasele õigusaktile
 tuginedes vastutama ka uute suuremahuliste IT-süsteemide ettevalmistamise,
 väljatöötamise ja operatiivjuhtimise eest. Ta võib määrata EÜ asutamislepingu või ELi
 lepingu VI jaotise alusel vastutavaks ka muude õiguse, vabaduse ja turvalisuse
 valdkonna IT-süsteemide ettevalmistamise, väljatöötamise ja operatiivjuhtimise eest.
 Lisaks peaks amet EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel vastutama uuringute jälgimise
 ja suuremahuliste IT-süsteemide katsekavade eest, kui komisjon seda konkreetselt
 taotleb.
 (11) Asjaolu, et ametile usaldatakse õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna
 suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimine, ei mõjuta nende süsteemide suhtes
 kehtivaid erieeskirju. Eelkõige kohaldatakse täies ulatuses neid erieeskirju, mis
 reguleerivad iga sellise operatiivjuhtimise süsteemi eesmärki, juurdepääsuõigusi,
 turvameetmeid ja täiendavaid andmekaitsenõudeid, mis kuuluvad ameti
 pädevusvaldkonda.
 (12) Liikmesriigid ja komisjon peaksid olema esindatud haldusnõukogus, et tõhusalt
 kontrollida ameti toimimist. Haldusnõukogule tuleks anda vajalikud volitused eelkõige
 iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmiseks, ameti eelarvega seotud ülesannete
 45
 EÜT L 316, 15.12.2000, lk 1.
 ET 14 ET
 ---pagebreak--- täitmiseks, ameti suhtes kohaldatavate finantseeskirjade vastuvõtmiseks,
 tegevdirektori ametisse nimetamiseks ja sellise korra kehtestamiseks, mille alusel
 tegevdirektor võtab vastu ameti operatiivülesannetega seotud otsused.
 (13) Täieliku autonoomia ja sõltumatuse tagamiseks tuleks ametile anda autonoomne
 eelarve, mille tulud tulevad Euroopa Liidu üldeelarvest. Ühenduse eelarvemenetlust
 tuleks kohaldada selles osas, mis hõlmab ühenduse osamaksu ja muid Euroopa Liidu
 üldeelarvest makstavaid toetusi. Raamatupidamisdokumentide auditit peaks teostama
 kontrollikoda.
 (14) Oma pädevuse raames peaks amet tegema koostööd teiste Euroopa Liidu ametitega,
 eelkõige õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas asutatud ametitega.
 (15) IT-süsteemide operatiivjuhtimist tagades peaks amet järgima Euroopa ja
 rahvusvahelisi standardeid, võttes arvesse kõrgeimaid kutsenõudeid.
 (16) Isikuandmete töötlemise suhtes, mida teostab amet, kohaldatakse Euroopa Parlamendi
 ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse
 kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste
 andmete vaba liikumise kohta46. Selle määrusega on Euroopa andmekaitseinspektorile
 antud muu hulgas õigus saada ametilt juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik tema
 poolt teostatavaks uurimiseks.
 (17) Ameti läbipaistva toimimise tagamiseks tuleks ameti suhtes kohaldada Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse
 juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele47.
 (18) Ameti suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta
 määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta48
 ning ta peaks ühinema Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa
 Ühenduste Komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega
 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta49.
 (19) Selleks et tagada tööhõivetingimuste avatus ja läbipaistvus ning töötajate võrdne
 kohtlemine, tuleks ameti töötajate ja tegevdirektori suhtes kohaldada Euroopa
 ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate
 teenistustingimusi (edaspidi „personalieeskirjad”), sealhulgas ametisaladuse hoidmise
 eeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi.
 (20) Amet on nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis
 käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)50 artikli
 185 lõike 1 tähenduses ühenduste asutatud asutus ja peaks sellest tulenevalt vastu
 võtma oma finantseeskirjad.
 (21) Ameti suhtes tuleks kohaldada komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ,
 Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse
 46
 EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.
 47
 EÜT 145, 31.5.2001, lk 43.
 48
 EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.
 49
 EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.
 50
 EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
 ET 15 ET
 ---pagebreak--- Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu
 määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 18551.
 (22) Kuna kavandatava meetme eesmärke, nimelt õiguse, vabaduse ja turvalisuse
 valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise eest vastutava ameti
 loomist Euroopa Liidu tasandil, ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada ning
 meetme ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib
 ühendus võtta meetmeid kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud
 subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse
 põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mida on vaja nimetatud
 eesmärkide saavutamiseks.
 (23) Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida
 tunnustatakse Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2 ja mis on esitatud Euroopa
 Liidu põhiõiguste hartas.
 (24) Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud
 Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklitega 1 ja 2 ei osale Taani SIS II ja VISi
 osas käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega
 kohaldatav. Arvestades, et käesoleva määrusega arendatakse vastavalt Euroopa
 Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotisele edasi Schengeni acquis’d, peaks
 Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul alates käesoleva
 määruse vastuvõtmisest otsustama, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.
 Nimetatud protokolli artikli 5 kohaselt on Taani otsustanud määrusi (EÜ) nr
 1987/2006 ja (EÜ) nr 767/2008 oma riiklikus õiguses rakendada. Vastavalt Euroopa
 Ühenduse ja Taani Kuningriigi lepingule (mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide
 kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa
 Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede
 võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise
 eesmärgil)52 rakendab Taani nõukogu määrust (EÜ) nr 2725/2000 oma riiklikus
 õiguses.
 (25) Käesoleva määrusega arendatakse SIS II ja VISi osas edasi Schengeni acquis’ sätteid,
 milles Ühendkuningriik vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ
 (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates
 Schengeni acquis’ sätetes)53 ei osale. Seepärast ei osale Ühendkuningriik määruse
 vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav selles osas, millega
 arendatakse edasi SIS II ja VISiga seotud Schengeni acquis’ sätteid. Euroopa Liidu
 lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa
 seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ning ilma et see piiraks
 kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva
 määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav selles osas,
 millega ei arendata edasi SIS II ja VISiga seotud Schengeni acquis’ sätteid.
 (26) Käesoleva määrusega arendatakse SIS II ja VISi osas edasi Schengeni acquis’ sätteid,
 milles Iirimaa vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ
 51
 EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.
 52
 ELT L 218, 8.3.2006, lk 38.
 53
 EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.
 ET 16 ET
 ---pagebreak--- (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes)54 ei osale.
 Seepärast ei osale Iirimaa määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega
 kohaldatav selles osas, millega arendatakse edasi SIS II ja VISiga seotud Schengeni
 acquis’ sätteid. Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule
 lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2
 kohaselt ning ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale
 Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega
 kohaldatav selles osas, millega ei arendata edasi SIS II ja VISiga seotud Schengeni
 acquis’ sätteid.
 (27) Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast SIS II ja VISi osas nende
 Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi
 Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks
 Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises)55
 tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva
 nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (nimetatud lepingu teatavate
 rakenduseeskirjade kohta)56 artikli 1 punktides A, B ja G osutatud valdkonda. Seoses
 EURODACiga on käesolev määrus Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra
 Kuningriigi vahelise lepingu (mis käsitleb liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud
 varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja
 mehhanisme) tähenduses uus EURODACiga seotud meede. Seega peaksid Islandi
 Vabariigi ja Norra Kuningriigi delegatsioon vastavalt oma otsusele käesoleva määruse
 rakendamise kohta oma riiklikus õiguskorras osalema ameti haldusnõukogus, kuid
 hääleõiguseta. Selleks et määrata kindlaks edasine kord, mis võimaldab Islandi
 Vabariigi ja Norra Kuningriigi osalemist ameti tegevuses, tuleks ühendusel ja
 nimetatud riikidel sõlmida täiendav kokkulepe.
 (28) Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus SIS II ja VISi osas nende Schengeni acquis’
 sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni
 vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete
 rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)57 tähenduses, mis kuuluvad otsuse
 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A, B ja G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud
 otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ
 (sõlmida Euroopa Ühenduse nimel nimetatud leping) artikliga 3. Seoses
 EURODACiga on käesolev määrus Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni
 vahelise lepingu (liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise
 eest vastutava riigi määratlemise kriteeriumide ja mehhanismide kohta) tähenduses
 uus EURODACiga seotud meede. Seega peaks Šveitsi Konföderatsiooni delegatsioon
 vastavalt oma otsusele käesoleva määruse rakendamise kohta oma riiklikus
 õiguskorras osalema ameti haldusnõukogus, kuid hääleõiguseta. Selleks et määrata
 kindlaks edasine kord, mis võimaldab Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ameti
 tegevuses, tuleks ühendusel ja Šveitsi Konföderatsioonil sõlmida täiendav kokkulepe.
 (29) Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus SIS II ja VISi osas nende Schengeni
 acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi
 Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis
 54
 EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.
 55
 EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.
 56
 EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.
 57
 ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.
 ET 17 ET
 ---pagebreak--- käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja
 Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta
 Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)tähenduses, mis
 kuuluvad nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A, B ja
 G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse
 koostoimes nõukogu otsuse 2008/261/EÜ58 artikliga 3. Seoses EURODACiga on
 käesolev määrus Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini
 Vürstiriigi protokolli (Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja
 Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga liikmesriigis või Šveitsis esitatud
 varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriumide ja
 mehhanismide kohta)59 tähenduses uus EURODACiga seotud meede. Seega peaks
 Liechtensteini Vürstiriigi delegatsioon osalema ameti haldusnõukogus, kuid
 hääleõiguseta. Selleks et määrata kindlaks edasine kord, mis võimaldab Liechtensteini
 Vürstiriigi osalemist ameti tegevuses, tuleks ühendusel ja Liechtensteini Vürstiriigil
 sõlmida täiendav kokkulepe,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 I PEATÜKK
 SISU
 Artikkel 1
 Ameti asutamine
 Käesoleva määrusega asutatakse EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel Euroopa amet
 (edaspidi „amet”) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja
 EURODACi operatiivjuhtimiseks ning muude suuremahuliste infotehnoloogiasüsteemide
 (edaspidi „IT-süsteemid”) väljatöötamiseks ja haldamiseks.
 II PEATÜKK
 ÜLESANDED
 Artikkel 2
 SIS II-ga seotud ülesanded
 Amet täidab korraldusasutusele määrusega (EÜ) nr 1987/2006 antud ülesandeid, korraldab
 SIRENE käsiraamatu kohase täiendava teabe vahetamisega seotud töötajatele ühise koolituse
 ning täidab ülesandeid, mis on seotud ekspertide koolitamisega SIS II küsimustes ja millele
 on osutatud nõukogu määruses (EÜ) nr XX, millega kehtestatakse hindamismehhanism
 Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks60.
 58
 ELT L 83, 26.3.2008, lk 3.
 59
 ELT ...
 60
 ELT ...
 ET 18 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 3
 VISiga seotud ülesanded
 Amet täidab korraldusasutusele määrusega (EÜ) nr 767/2008 antud ning VISi kasutamise
 alase koolitusega seotud ülesandeid.
 Artikkel 4
 EURODACiga seotud ülesanded
 Amet täidab korraldusasutusele määrusega (EÜ) nr XX/2000 (mis käsitleb sõrmejälgede
 võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr [.../...] tõhusa kohaldamise
 eesmärgil) antud ülesandeid.
 Artikkel 5
 Uuringute jälgimine
 1. Amet jälgib EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel SIS II, VISi ja EURODACi ning
 muude suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise seisukohalt oluliste
 uuringute arengut.
 2. Amet teavitab komisjoni regulaarselt lõikes 1 osutatud arengust.
 Artikkel 6
 Katsekavad
 1. Amet rakendab komisjoni konkreetse taotluse korral EÜ asutamislepingu IV jaotise
 alusel katsekavasid suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamiseks ja/või
 operatiivjuhtimiseks.
 2. Komisjoni konkreetse taotluse korral võib ameti määrata vastutavaks ka muude
 õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemidega seotud
 katsekavade rakendamise eest.
 3. Komisjoni taotletud katsekavade jaoks kantakse assigneeringud eelarvesse mitte
 rohkem kui kaheks järjestikuseks eelarveaastaks.
 III PEATÜKK
 STRUKTUUR JA TÖÖKORRALDUS
 Artikkel 7
 Õiguslik seisund
 1. Amet on ühenduse asutus ja juriidiline isik.
 ET 19 ET
 ---pagebreak--- 2. Ametil on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigusvõime, mis vastavalt selle riigi
 õigusaktidele antakse juriidilisele isikule. Eelkõige võib amet omandada ja
 võõrandada vallas- ja kinnisasju ning olla kohtumenetluse osaliseks. Ametil on ka
 õigus sõlmida peakorterit käsitlev leping oma asukohaliikmesriigiga.
 3. Ametit esindab ameti tegevdirektor.
 4. Ameti asukoht on [...].
 Artikkel 8
 Struktuur
 Ameti juhtimis- ja haldusstruktuur koosneb järgmistest osadest:
 (a) haldusnõukogu;
 (b) tegevdirektor;
 (c) nõuanderühmad.
 Artikkel 9
 Haldusnõukogu volitused
 1. Tagamaks, et amet täidab oma ülesandeid, on haldusnõukogul eelkõige järgmised
 volitused:
 (a) nimetada vastavalt artiklile 15 ametisse tegevdirektor ja vajaduse
 korral vabastada ta ametist;
 (b) teostada distsiplinaarjärelevalvet tegevdirektori suhtes;
 (c) kehtestada ameti organisatsiooniline struktuur, olles eelnevalt
 konsulteerinud komisjoniga;
 (d) kehtestada ameti kodukord, olles eelnevalt konsulteerinud
 komisjoniga;
 (e) kehtestada eeskirjad ameti töökeelte kohta vastavalt käesoleva
 määruse artiklile 22;
 (f) kiita tegevdirektori ettepaneku alusel heaks peakorterit käsitlev leping,
 millele kirjutavad alla tegevdirektor ja asukohaliikmesriik;
 (g) võtta komisjoni nõusolekul personalieeskirjade artiklis 110 osutatud
 vajalikud rakendusmeetmed;
 (h) võtta vastu mitmeaastane personalipoliitika kava ning esitada see igal
 aastal hiljemalt 31. märtsiks komisjonile ja eelarvepädevatele
 institutsioonidele;
 ET 20 ET
 ---pagebreak--- (i) võtta pärast komisjonilt arvamuse saamist iga aasta 30. septembriks
 oma hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega
 vastu ameti järgmise aasta tööprogramm, mis on kooskõlas ühenduse
 iga-aastase eelarvemenetluse ja EÜ asutamislepingu IV jaotise
 valdkondi hõlmava ühenduse õigusloomekavaga, ning tagada, et
 vastuvõetud tööprogramm edastatakse Euroopa Parlamendile,
 nõukogule ja komisjonile ning avaldatakse;
 (j) võtta igal aastal 31. märtsiks vastu ameti eelmise aasta tegevusaruanne
 ning edastada see hiljemalt 15. juuniks Euroopa Parlamendile,
 nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning
 kontrollikojale; iga-aastane tegevusaruanne avaldatakse;
 (k) täita vastavalt käesoleva määruse artiklile 28, artikli 29 lõikele 6 ja
 artiklile 30 ameti eelarvega seotud ülesandeid;
 (l) võtta vastavalt käesoleva määruse artiklile 30 vastu ameti suhtes
 kohaldatavad finantseeskirjad;
 (m) nimetada ametisse ameti peaarvepidaja, kes on oma ülesannete
 täitmisel sõltumatu;
 (n) võtta vajalikud turvameetmed, sealhulgas turvalisuse tagamise kava;
 (o) nimetada kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001 ametisse ameti
 andmekaitseinspektor;
 (p) võtta kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse kohaldamise
 alguskuupäeva vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise
 praktiline kord;
 (q) võtta vastu määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 50 lõike 4 ja otsuse
 2007/533/JSK artikli 66 lõike 4 kohased SIS II tehnilist toimimist
 käsitlevad aruanded, määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 50 lõike 3 ja
 otsuse 2008/633/JSK artikli 17 lõike 3 kohased VISi tehnilist
 toimimist käsitlevad aruanded ning määruse (EÜ) nr XX/2009 (mis
 käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist
 määruse (EÜ) nr [.../...] tõhusa kohaldamise eesmärgil) artikli [28]
 kohased EURODACi tehnilist toimimist käsitlevad aruanded;
 (r) esitada märkused aruande kohta, mille Euroopa andmekaitseinspektor
 on auditi tulemusel määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 45 ja määruse
 (EÜ) nr 767/2008 artikli 42 lõike 2 kohaselt koostanud, ning teha
 otsus auditi järelmeetmete üle;
 (s) avaldada määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 50 lõike 3 ja otsuse
 2007/533/JSK artikli 66 lõike 3 kohased SIS II-ga seotud statistilised
 andmed;
 (t) tagada määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 31 lõike 8 ja otsuse
 2007/533/JSK artikli 46 lõike 8 kohase SIS II sisestatud andmete
 vahetu otsimise loaga pädevate asutuste nimekirja avaldamine igal
 ET 21 ET
 ---pagebreak--- aastal koos määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 7 lõikes 3 osutatud
 N.SIS.II asutuste nimekirja ja otsuse 2007/533/JSK artikli 7 lõikes 3
 osutatud SIRENE büroode nimekirjaga;
 (u) täita muid talle käesoleva määruse kohaselt antud ülesandeid.
 2. Haldusnõukogu võib nõustada tegevdirektorit kõigis rangelt IT-süsteemide
 väljatöötamise ja operatiivjuhtimisega seotud küsimustes.
 Artikkel 10
 Haldusnõukogu koosseis
 1. Haldusnõukogusse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja kaks komisjoni
 esindajat.
 2. Iga liikmesriik nimetab haldusnõukogu liikme ja asendaja. Komisjon nimetab kaks
 liiget ja nende asendajad. Asendaja esindab liiget tema puudumise korral. Tal on
 hääleõigus.
 3. Haldusnõukogu liikmete nimetamisel lähtutakse nende õiguse, vabaduse ja
 turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide alastest asjakohastest
 laiaulatuslikest kogemustest ja teadmistest.
 4. Liikmete volituste kestus on neli aastat. Volitusi võib pikendada ühe korra. Volituste
 tähtaja möödumisel või ametist lahkumisel jäävad liikmed haldusnõukogu koosseisu,
 kuni nende volitusi pikendatakse või nad asendatakse.
 5. Ameti töös osalevad Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja
 edasiarendamise ning EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riigid. Iga selline
 riik nimetab haldusnõukogusse ühe esindaja ja asendaja, kes on hääleõiguseta
 liikmed.
 Artikkel 11
 Haldusnõukogu esimees
 1. Haldusnõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe.
 2. Esimehe volituste kestus on neli aastat ja volitusi võib pikendada ühe korra. Esimehe
 volitused lõpevad enne tähtaega, kui tema haldusnõukogu liikmesus lõpeb.
 3. Esimehe võib nimetada ainult selliste liikmete hulgast, kelle on nimetanud
 liikmesriigid, kes osalevad täielikult kõiki ameti hallatavaid süsteeme reguleerivate
 õigusaktide vastuvõtmisel.
 Artikkel 12
 Haldusnõukogu koosolekud
 ET 22 ET
 ---pagebreak--- 1. Haldusnõukogu koosolek kutsutakse kokku kas esimehe algatusel või vähemalt
 kolmandiku liikmete või komisjoni taotlusel. Haldusnõukogu tuleb korralisteks
 koosolekuteks kokku vähemalt kaks korda aastas.
 2. Koosolekutel osaleb ameti tegevdirektor.
 3. Haldusnõukogu liikmeid võivad abistada eksperdid, kes on nõuanderühmade
 liikmed.
 4. Haldusnõukogu võib oma koosolekutele vaatlejaks kutsuda iga isiku, kelle seisukoht
 võib talle huvi pakkuda.
 5. Amet tagab haldusnõukogule sekretariaaditeenused.
 Artikkel 13
 Hääletus
 1. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 4 ning artikli 9 lõike 1 punkti i
 kohaldamist, võetakse haldusnõukogu otsused vastu haldusnõukogu hääleõiguslike
 liikmete lihthäälteenamusega.
 2. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 3 kohaldamist, on igal haldusnõukogu
 liikmel üks hääl.
 3. Kõik liikmed, kelle on nimetanud liikmesriik, kes osaleb teatavat ameti hallatavat IT-
 süsteemi reguleerivate õigusaktide vastuvõtmisel, võivad hääletada asjaomast IT-
 süsteemi käsitlevate küsimuste puhul.
 4. Kui liikmed on lahkarvamusel küsimuses, kas hääletus mõjutab konkreetset IT-
 süsteemi, teevad nad asjaomase otsuse kahekolmandikulise häälteenamusega.
 5. Ameti tegevdirektor ei hääleta.
 6. Üksikasjalikum hääletamiskord, eelkõige tingimused, mille korral üks liige võib
 tegutseda teise liikme nimel, ning vajaduse korral kvooruminõuded kehtestatakse
 ameti kodukorraga.
 Artikkel 14
 Tegevdirektori ülesanded ja volitused
 1. Ametit juhib ja esindab ameti tegevdirektor.
 2. Tegevdirektor on oma ülesannete täitmisel sõltumatu. Olenemata komisjoni ja
 haldusnõukogu vastavast pädevusest ei taotle tegevdirektor juhiseid riiklikelt ega
 muudelt organitelt ning ei allu sellistele juhistele.
 3. Ilma et see piiraks artikli 9 kohaldamist, kannab tegevdirektor täielikku vastutust
 ametile antud ülesannete eest ja Euroopa Parlament kohaldab tema suhtes iga-aastast
 eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust.
 ET 23 ET
 ---pagebreak--- 4. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad kutsuda ameti tegevdirektori oma ülesannete
 täitmisest aru andma.
 5. Tegevdirektoril on eelkõige järgmised ülesanded:
 (a) tagada ameti igapäevane juhtimine;
 (b) võtta vajalikke meetmeid, et tagada ameti toimimine kooskõlas käesoleva
 määrusega;
 (c) valmistada ette käesolevas määruses, selle rakenduseeskirjades ja
 kohaldatavates õigusaktides täpsustatud piirides haldusnõukogu poolt
 vastuvõetavad menetlused, otsused, strateegiad, programmid ja tegevus ning
 rakendada neid;
 (d) kehtestada tõhus süsteem korrapäraseks järelevalveks IT-süsteemide
 (sealhulgas statistiliste andmete) ja ameti üle ja nende hindamiseks ning
 rakendada seda süsteemi;
 (e) osaleda haldusnõukogu koosolekutel ilma hääleõiguseta;
 (f) kasutada ameti töötajate suhtes artikli 17 lõikes 2 sätestatud volitusi ja
 lahendada personaliküsimusi;
 (g) ilma et see piiraks personalieeskirjade artikli 17 kohaldamist, kehtestada
 konfidentsiaalsusnõuded määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 17, otsuse
 2007/533/JSK artikli 17, määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 26 lõike 9 ja
 määruse (EÜ) nr XX/2009 (mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-
 süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr [.../...] tõhusa kohaldamise eesmärgil)
 artikli [4 lõike 6] täitmiseks;
 (h) pidada asukohaliikmesriigi valitsusega läbirääkimisi peakorterit käsitleva
 lepingu üle ning pärast selle heakskiitmist haldusnõukogus kirjutada sellele
 alla.
 6. Tegevdirektor esitab haldusnõukogule vastuvõtmiseks järgmiste dokumentide
 kavandid:
 (a) ameti iga-aastane tööprogramm ja iga-aastane tegevusaruanne, olles eelnevalt
 konsulteerinud nõuanderühmadega;
 (b) ameti suhtes kohaldatavad finantseeskirjad;
 (c) järgmise aasta eelarve;
 (d) mitmeaastane personalipoliitika kava;
 (e) volitused artiklis 27 osutatud hindamise korraldamiseks;
 (f) määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktiline kord;
 (g) vajalikud turvameetmed, sealhulgas turvalisuse tagamise kava;
 ET 24 ET
 ---pagebreak--- (h) järelevalve ja hindamise tulemuste alusel iga käesoleva määruse artikli 9 lõike
 1 punktis q osutatud IT-süsteemi tehnilist toimimist käsitlevad aruanded;
 (i) käesoleva määruse artikli 9 lõike 1 punktis t osutatud SIS II sisestatud andmete
 vahetu otsimise loaga pädevate asutuste nimekiri, sealhulgas N.SIS.II asutuste
 nimekiri ja SIRENE büroode nimekiri, mis avaldatakse igal aastal.
 7. Tegevdirektor täidab muid talle käesoleva määruse kohaselt antud ülesandeid.
 Artikkel 15
 Tegevdirektori ametisse nimetamine
 1. Haldusnõukogu nimetab ameti tegevdirektori ametisse komisjoni esitatud
 kandidaatide nimekirjast viieks aastaks.
 2. Enne ametisse nimetamist võidakse haldusnõukogu valitud kandidaat kutsuda
 esinema Euroopa Parlamendi pädeva(te) komitee(de) ette ja vastama selle/nende
 liikmete küsimustele.
 3. Üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu korraldab komisjon hindamise.
 Hindamisel hindab komisjon eelkõige järgmist:
 (a) esimesel ametiajal saavutatud tulemused ja nende saavutamise viis;
 (b) ameti järgmistel aastatel täidetavad ülesanded ja talle esitatavad nõuded.
 4. Haldusnõukogu võib komisjoni ettepaneku alusel ja hindamisaruannet arvesse võttes
 pikendada tegevdirektori ametiaega üks kord kuni kolmeks aastaks üksnes juhtudel,
 kui see on õigustatud ameti ülesannete ja talle esitatavate nõuetega.
 5. Haldusnõukogu teatab Euroopa Parlamendile oma kavatsusest pikendada
 tegevdirektori ametiaega. Kuu aja jooksul enne tegevdirektori ametiaja pikendamist
 võidakse tegevdirektor kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva(te)
 komisjoni(de) ette ja vastama selle/nende liikmete küsimustele.
 6. Tegevdirektor annab oma tegevusest aru haldusnõukogule.
 7. Tegevdirektori võib ametist vabastada haldusnõukogu.
 Artikkel 16
 Nõuanderühmad
 1. Haldusnõukogule jagavad eksperditeadmisi vastavate IT-süsteemide kohta ning
 eelkõige iga-aastase tööprogrammi ja tegevusaruande ettevalmistamise kontekstis
 järgmised nõuanderühmad:
 (a) SIS II nõuanderühm;
 (b) VISi nõuanderühm;
 ET 25 ET
 ---pagebreak--- (c) EURODACi nõuanderühm;
 (d) muu nõuanderühm, kes on seotud ameti väljatöötatava või hallatava
 suuremahulise IT-süsteemiga.
 2. Nii iga liikmesriik, iga Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja
 edasiarendamise ning EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riik kui ka
 komisjon nimetavad igasse nõuanderühma ühe liikme kolmeaastaseks tähtajaks,
 mida võib pikendada.
 3. Haldusnõukogu liikmed ei tohi olla nõuanderühmade liikmed. Ameti tegevdirektoril
 või tema esindajal on õigus osaleda vaatlejana kõigil nõuanderühmade koosolekutel.
 4. Nõuanderühmade töö- ja koostöökord sätestatakse ameti kodukorras.
 5. Arvamusi koostades teeb iga nõuanderühm kõik endast sõltuva konsensuse
 saavutamiseks. Lahkarvamuste korral koostatakse liikmete enamuse seisukohta
 kajastav arvamus koos asjakohaste põhjendustega. Samuti lisatakse vähemuse
 seisukoht/seisukohad koos põhjendustega. Sel eesmärgil kohaldatakse artikli 13
 lõiget 3. Liikmed, kes esindavad Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja
 edasiarendamise ning EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riike, võivad
 avaldada arvamust, mida ei võeta vajaliku häälteenamuse arvutamisel arvesse.
 6. Iga liikmesriik ning iga Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja
 edasiarendamise ning EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riik aitab kaasa
 nõuanderühmade tegevusele.
 7. Nõuanderühmade esimeeste ülesannete suhtes kohaldatakse artiklit 11 mutatis
 mutandis.
 IV PEATÜKK
 AMETI TOIMIMINE
 Artikkel 17
 Personal
 1. Ameti personali ja tegevdirektori suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike
 personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning
 eeskirju, mille Euroopa Ühenduse institutsioonid on nimetatud personalieeskirjade ja
 teenistustingimuste rakendamiseks ühiselt vastu võtnud.
 2. Amet kasutab oma töötajate suhtes ametisse määravale asutusele
 personalieeskirjadega ja lepinguid sõlmivale asutusele muude teenistujate
 teenistustingimustega antud volitusi.
 3. Ilma et see piiraks personalieeskirjade artikli 17 kohaldamist, kohaldab amet
 asjakohaseid ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväärseid
 konfidentsiaalsuskohustusi.
 ET 26 ET
 ---pagebreak--- 4. Haldusnõukogu võtab komisjoni nõusolekul personalieeskirjade artiklis 110 osutatud
 vajalikud rakendusmeetmed.
 Artikkel 18
 Avalik huvi
 Haldusnõukogu liikmed, tegevdirektor ja nõuanderühmade liikmed kohustuvad toimima
 avalikes huvides. Selleks esitavad nad igal aastal kirjaliku kinnituse nimetatud kohustuse
 võtmise kohta.
 Artikkel 19
 Peakorterit käsitlev leping
 Vajalikud kokkulepped, milles käsitletakse ametile asukohaliikmesriigis antavaid ruume ja
 selle riigi pakutavaid vahendeid ning ameti asukohaliikmesriigis tegevdirektori,
 haldusnõukogu liikmete, ameti töötajate ja nende perekonnaliikmete suhtes kohaldatavaid
 erieeskirju, sätestatakse ameti ja asukohaliikmesriigi vahelises peakorterit käsitlevas lepingus,
 mis sõlmitakse pärast haldusnõukogu heakskiidu saamist. Ameti asukohaliikmesriik tagab
 võimalikult head tingimused ameti tõrgeteta toimimiseks, sealhulgas mitmekeelse ja
 Euroopale orienteeritud koolihariduse ning asjakohase transpordiühenduse.
 Artikkel 20
 Privileegid ja immuniteedid
 Ameti suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.
 Artikkel 21
 Vastutus
 1. Ameti lepingulist vastutust reguleeritakse asjaomase lepingu suhtes kohaldatava
 õigusega.
 2. Otsuste tegemine kuulub Euroopa Ühenduste Kohtu pädevusse vastavalt ameti
 sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile.
 3. Lepinguvälise vastutuse korral heastab amet vastavalt liikmesriikide õiguse ühistele
 üldpõhimõtetele kõik kahjud, mida ta osakonnad või teenistujad on ülesannete
 täitmisel tekitanud.
 4. Lõikes 3 osutatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa
 Kohtu pädevusse.
 5. Ameti teenistujate isiklikku vastutust ameti ees reguleeritakse personalieeskirjadega.
 ET 27 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 22
 Keelekasutuse kord
 1. Ameti suhtes kohaldatakse 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1, millega määratakse
 kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled61.
 2. Ilma et see piiraks EÜ asutamislepingu artikli 290 kohaselt vastuvõetud otsuste
 kohaldamist, koostatakse artikli 9 lõike 1 punktides i ja j osutatud iga-aastane
 tööprogramm ja tegevusaruanne ühenduse kõigis ametlikes keeltes.
 3. Ameti tegevuseks vajalikke tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu Asutuste
 Tõlkekeskus.
 4. Haldusnõukogu kehtestab keelekasutuse praktilise korra.
 Artikkel 23
 Juurdepääs dokumentidele
 1. Ameti käsutuses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta
 Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele62.
 2. Haldusnõukogu võtab kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse kohaldamise
 alguskuupäeva vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktilise korra.
 3. Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaste ameti otsuste kohta võib EÜ
 asutamislepingu artiklites 195 ja 230 sätestatud tingimustel esitada vastavalt kaebuse
 ombudsmanile või hagi Euroopa Ühenduste Kohtule.
 Artikkel 24
 Teave ja selle edastamine
 1. Amet võib oma tegevusvaldkonda kuuluvates küsimustes omal algatusel teavet
 edastada. Eelkõige tagab ta, et lisaks artikli 9 lõike 1 punktides i, j, s ja t, artikli 27
 lõikes 3 ja artikli 29 lõikes 8 osutatud teabe avaldamisele antakse avalikkusele ja
 kõigile huvitatud isikutele kiiresti objektiivset, usaldusväärset ja hõlpsasti
 arusaadavat teavet ameti tegevuse kohta.
 2. Haldusnõukogu kehtestab lõike 1 kohaldamise praktilise korra.
 Artikkel 25
 Andmekaitse
 61
 EÜT 17, 6.10.1958, lk 385.
 62
 EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.
 ET 28 ET
 ---pagebreak--- 1. Ameti poolt käesoleva määruse kohaselt töödeldava teabe suhtes kohaldatakse
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001
 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja
 asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta63.
 2. Haldusnõukogu kehtestab meetmed, mida amet võtab määruse (EÜ) nr 45/2001
 kohaldamiseks, sealhulgas ameti andmekaitseinspektorit käsitlevad meetmed.
 Artikkel 26
 Turvaeeskirjad salastatud teabe ja salastamata delikaatse teabe kaitse kohta
 1. Amet järgib komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsuses 2001/844/EÜ, ESTÜ,
 Euratom (millega muudetakse komisjoni kodukorda)64 sisalduvaid turvapõhimõtteid.
 Turvapõhimõtted hõlmavad muu hulgas salastatud teabe vahetamist, töötlemist ja
 säilitamist käsitlevaid sätteid.
 2. Amet järgib ka Euroopa Komisjoni vastuvõetud ja järgitavaid salastamata delikaatse
 teabe töötlemist käsitlevaid turvapõhimõtteid.
 Artikkel 27
 Hindamine
 1. Haldusnõukogu tellib kolme aasta jooksul pärast ameti tegevuse alguskuupäeva ja
 edaspidi iga viie aasta järel käesoleva määruse rakendamist käsitleva sõltumatu
 välishinnangu, millega seotud tingimused määrab haldusnõukogu pärast komisjoniga
 konsulteerimist.
 2. Hindamise raames hinnatakse ameti ja tema töömeetodite kasulikkust, asjakohasust
 ja tõhusust. Hinnangu andmisel võetakse arvesse sidusrühmade seisukohti nii
 Euroopa kui ka riigi tasandil.
 3. Haldusnõukogu saab hindamisaruande ning esitab soovitused käesoleva määruse,
 ameti ja tema töömeetodite muutmise kohta komisjonile, kes edastab need koos oma
 arvamuse ja asjakohaste ettepanekutega nõukogule ja Euroopa Parlamendile.
 Vajaduse korral lisatakse tegevuskava koos ajakavaga. Hindamisaruanne ja
 soovitused avalikustatakse.
 V PEATÜKK
 FINANTSSÄTTED
 Artikkel 28
 Eelarve
 63
 EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.
 64
 EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.
 ET 29 ET
 ---pagebreak--- 1. Ilma et see piiraks muud liiki sissetulekuid, on ameti tuludeks:
 (a) ühenduse toetus, mis kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse (komisjoni jaotis);
 (b) Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning
 EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riikide osamaks;
 (c) liikmesriikide osamaks.
 2. Ameti kulud hõlmavad muu hulgas töötajate töötasusid, haldus- ja
 infrastruktuurikulusid, tegevuskulusid ning ameti sõlmitud lepingutest või
 kokkulepetest tulenevaid kulusid. Igal aastal koostab tegevdirektor ameti järgmise
 eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse projekti koos ametikohtade loeteluga ning
 edastab selle haldusnõukogule.
 3. Ameti tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.
 4. Haldusnõukogu võtab tegevdirektori koostatud projekti põhjal vastu ameti järgmise
 eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse projekti.
 5. Haldusnõukogu edastab ameti tulude ja kulude eelarvestuse projekti ning selle
 aluseks olevad üldsuunised komisjonile ning Schengeni acquis’ rakendamise,
 kohaldamise ja edasiarendamise ning EURODACiga seotud meetmetega ühinenud
 riikidele iga aasta 10. veebruariks ning lõpliku eelarvestuse 31. märtsiks.
 6. Haldusnõukogu esitab komisjonile ja eelarvepädevatele institutsioonidele hiljemalt
 iga aasta 31. märtsiks:
 (a) oma tööprogrammi eelnõu;
 (b) oma ajakohastatud mitmeaastase personalipoliitika kava, mis on koostatud
 vastavalt komisjoni kehtestatud suunistele;
 (c) teabe personalieeskirjades kindlaksmääratud ametnike, ajutiste ja lepinguliste
 töötajate arvu kohta aastatel n–1 ja n ning prognoosi aastaks n+1;
 (d) teabe asukohaliikmesriigi poolt ametile antud mitterahaliste toetuste kohta;
 (e) prognoosi eelarve täitumise ülevaate saldo kohta aastal n-1.
 7. Komisjon edastab eelarvestuse Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi
 „eelarvepädevad institutsioonid”) koos Euroopa Liidu üldeelarve esialgse projektiga.
 8. Eelarvestuse alusel kannab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti
 arvestuslikud summad, mida ta peab ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ja
 üldeelarvest makstavate toetuste suuruse ning esitab need vastavalt EÜ
 asutamislepingu artiklile 272 eelarvepädevatele institutsioonidele.
 9. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad ameti toetuseks kasutatavad
 assigneeringud. Eelarvepädevad institutsioonid võtavad vastu ameti ametikohtade
 loetelu.
 ET 30 ET
 ---pagebreak--- 10. Ameti eelarve võtab vastu haldusnõukogu. Eelarve muutub lõplikuks pärast Euroopa
 Liidu üldeelarve lõplikku vastuvõtmist. Vajaduse korral kohandatakse eelarvet
 vastavalt.
 11. Iga muudatuse tegemisel eelarves, sealhulgas ametikohtade loetelus, järgitakse sama
 korda.
 12. Haldusnõukogu teatab võimalikult vara eelarvepädevatele institutsioonidele oma
 kavatsusest rakendada projekti, millel võib olla oluline rahaline mõju tema eelarve
 rahastamisele, eriti kõikide kinnisvaraga seotud projektide, nagu hoonete rentimise
 või ostmise puhul. Haldusnõukogu teatab sellest komisjonile ning Schengeni acquis’
 rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning EURODACiga seotud
 meetmetega ühinenud riikidele. Kui üks eelarvepädev institutsioon kavatseb esitada
 arvamuse, teatab ta kahe nädala jooksul pärast projekti kohta teate saamist
 haldusnõukogule sellise arvamuse esitamise kavatsusest. Kui vastust ei tule, võib
 amet jätkata kavandatud tegevust.
 Artikkel 29
 Eelarve täitmine
 1. Ameti eelarvet täidab ameti tegevdirektor.
 2. Tegevdirektor edastab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele kogu
 hindamismenetluste tulemuste seisukohast olulise teabe.
 3. Ameti peaarvepidaja saadab esialgse raamatupidamisaruande koos asjakohase aasta
 eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruandega hiljemalt järgmise aasta 1.
 märtsiks komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale. Komisjoni peaarvepidaja
 konsolideerib institutsioonide ja detsentraliseeritud asutuste esialgsed
 65
 raamatupidamisaruanded vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklile
 128.
 4. Ameti peaarvepidaja saadab eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruande
 hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 5. Pärast kontrollikojalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 129 kohaste
 tähelepanekute saamist ameti esialgse raamatupidamisaruande kohta koostab
 tegevdirektor omal vastutusel ameti lõpliku raamatupidamisaruande ja esitab selle
 haldusnõukogule arvamuse saamiseks.
 6. Haldusnõukogu esitab oma arvamuse ameti lõpliku raamatupidamisaruande kohta.
 7. Tegevdirektor saadab lõpliku raamatupidamisaruande koos haldusnõukogu
 arvamusega hiljemalt järgmise aasta 1. juuliks komisjoni peaarvepidajale,
 kontrollikojale, Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning Schengeni acquis’
 rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning EURODACiga seotud
 meetmetega ühinenud riikidele.
 65
 EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
 ET 31 ET
 ---pagebreak--- 8. Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse.
 9. Tegevdirektor saadab kontrollikojale vastuse tema tähelepanekute kohta hiljemalt 30.
 septembriks. Tegevdirektor saadab kõnealuse vastuse ka haldusnõukogule.
 10. Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor talle määruse (EÜ, Euratom)
 nr 1605/2002 artikli 146 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjaomase
 eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta
 rakendamiseks.
 11. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa
 Parlament heakskiidu tegevdirektori tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 15.
 maid aastal n + 2.
 Artikkel 30
 Finantseeskirjad
 Ameti suhtes kohaldatavad finantseeskirjad võtab vastu haldusnõukogu, olles eelnevalt
 konsulteerinud komisjoniga. Finantseeskirjad ei või kõrvale kalduda komisjoni 19. novembri
 2002. aasta määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002,66 välja arvatud juhul, kui selline
 kõrvalekaldumine on vajalik ameti toimimiseks ja komisjon on andnud selleks eelneva
 nõusoleku.
 Artikkel 31
 Pettusevastane võitlus
 1. Pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemisel kohaldatakse
 määrust (EÜ) nr 1073/199967.
 2. Amet ühineb institutsioonidevahelise kokkuleppega, milles käsitletakse Euroopa
 Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlusi, ja kehtestab viivitamata kõigi ameti
 töötajate suhtes kohaldatavad asjakohased sätted.
 3. Rahastamisotsustes ning neist tulenevates lepingutes ja rakendusaktides sätestatakse
 selgesõnaliselt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral teostada ameti
 rahaliste vahendite saajate ja rahaliste vahendite eraldamise eest vastutavate isikute
 juures kohapealseid kontrolle.
 VI PEATÜKK
 LÕPPSÄTTED
 66
 EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.
 67
 EÜT C 136, 31.5.1999, lk 1.
 ET 32 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 32
 Ettevalmistavad meetmed
 1. Komisjon vastutab ameti asutamise ja esialgse toimimise eest, kuni amet on
 saavutanud eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse.
 2. Kuni tegevdirektor asub pärast haldusnõukogu poolt vastavalt käesoleva määruse
 artiklile 15 ametisse nimetamist täitma oma ülesandeid, võib komisjon sel eesmärgil
 määrata ajutiselt ametisse piiratud arvu ametnikke, sealhulgas ametniku, kes täidab
 tegevdirektori ülesandeid.
 3. Ajutine tegevdirektor võib lubada kõigi ameti eelarves ette nähtud krediidiga kaetud
 maksete tegemist, kui haldusnõukogu on need heaks kiitnud, ning võib sõlmida
 lepinguid, sealhulgas töölepinguid, pärast ameti ametikohtade loetelu vastuvõtmist.
 Artikkel 33
 Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning EURODACiga
 seotud meetmetega ühinenud riikide osalus
 Ühinemislepingute asjaomaste sätete alusel töötatakse välja kord, millega muu hulgas nähakse
 ette Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning EURODACiga
 seotud meetmetega ühinenud riikide ameti töös osalemise laad ja ulatus ning üksikasjalikud
 eeskirjad, sealhulgas sätted osamaksu ja töötajate kohta.
 Artikkel 34
 Jõustumine ja kohaldamine
 1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa
 Liidu Teatajas.
 2. Amet alustab artiklites 2–6 sätestatud ülesannete täitmist 1. jaanuaril 2012.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides kooskõlas
 Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.
 Brüssel, [...]
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel
 president eesistuja
 [ ...]
 ET 33 ET
 ---pagebreak--- FINANTSSELGITUS
 1. ETTEPANEKU NIMETUS
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek, millega asutatakse amet õiguse,
 vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide
 operatiivjuhtimiseks.
 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK
 Poliitikavaldkond: vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (jaotis 18)
 Meetmed:
 solidaarsus – välispiirid, viisapoliitika ja isikute vaba liikumine (peatükk 18.02)
 3. EELARVEREAD
 3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja
 haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised rubriigid:
 Finantsraamistik 2007–2013: alamrubriik 3A
 Peatükki 18.02 (solidaarsus – välispiirid, viisapoliitika ja isikute vaba liikumine)
 luuakse ameti jaoks vajalik struktuur vabaduse ja turvalisuse valdkonna
 suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks, st
 – luuakse artikkel 18 02 XX nimetusega „õiguse, vabaduse ja turvalisuse
 valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks asutatud
 amet”;
 – luuakse punkt 18 02 XX XX nimetusega „õiguse, vabaduse ja turvalisuse
 valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks asutatud
 amet” – toetus jaotistele 1 ja 2;
 – luuakse punkt 18 02 XX XX nimetusega „õiguse, vabaduse ja turvalisuse
 valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks asutatud
 amet” – toetus jaotisele 3.
 Artikli ning punktide valik peatüki 18 02 raames määratakse kindlaks 2011. aasta
 eelarvemenetluses.
 3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:
 Kava kohaselt toimub ameti õiguslik registreerimine 2011. aastal ja sellest saaks
 täielikult iseseisev amet, kes suudab 2012. aastal üle võtta kõik SIS II, VISi ja
 EURODACi ning muude suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimisega seotud
 ülesanded. Ettevalmistustöö selleks algab 2010. aastal ning seda rahastatakse
 ET 34 ET
 ---pagebreak--- kehtivate õiguslike aluste alusel, milleks on SIS II puhul määrus (EÜ) nr
 1987/2006,68 VISi puhul määrus (EÜ) nr 767/200869 ja EURODACi puhul määrus
 (EÜ) nr XX/2009, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi
 kehtestamist määruse (EÜ) nr [.../...] tõhusa kohaldamise eesmärgil.
 3.3. Eelarve tunnusjooned:
 Finantspersp
 Eelarveri EFTA Taotlejariikide
 Kulu liik Uus ektiivi
 da osamaks osamaksud
 rubriik
 Vt punkt Liigend
 3.1. Mitte- atud70
 kohus- JAH EI EI 3A
 tuslik
 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST
 4.1. Rahalised vahendid
 4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest
 miljonites eurodes (üks koht pärast koma)
 Jao nr
 Aast 2011 2012 2013 n+4 n+5 Kokku
 Kulu liik
 a jj
 2010
 Tegevuskulud71
 Kulukohustuste 0.000 13,7 54,5 39,4 107,6
 assigneeringud
 8.1. a
 Maksete assigneeringud b 0.000 13,7 54,5 39,4 107,6
 Võrdlussummas sisalduvad halduskulud72
 68
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1987/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb teise
 põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk
 4);
 69
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008, 9. juuli 2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi
 (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (ELT L 218,
 13.8.2008, lk 60);
 70
 Liigendatud assigneeringud.
 71
 Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.
 72
 Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.
 ET 35 ET
 ---pagebreak--- Tehniline ja haldusabi 0.000 0.000 0.000 0.000 0.000
 (liigendamata 8.2.4. c
 assigneeringud)
 VÕRDLUSSUMMA KOKKU
 Kulukohustuste a+ 0,000 13,7 54,5 39,4 107,6
 assigneeringud c
 Maksete assigneeringud b+ 0,000 13,7 54,5 39,4 107,6
 c
 Võrdlussummast välja jäävad halduskulud73
 Personalikulud ja nendega 1,2 1,5 0,9 0,6 4,2
 seonduvad kulud
 (liigendamata
 8.2.5. d
 assigneeringud)
 Võrdlussummast välja 0,3 0,3 0,3 0,3 1,2
 jäävad halduskulud, v.a
 personalikulud ja nendega
 seonduvad kulud
 8.2.6. e
 (liigendamata
 assigneeringud)
 Meetme soovituslik finantskulu kokku
 Kulukohustuste a+c 1,5 15,5 55,7 40,3 113
 assigneeringud (sh +d
 personalikulud) kokku
 +e
 Maksete assigneeringud b+c 1,5 15,5 55,7 40,3 113
 (sh personalikulud) kokku +d
 +e
 Kaasrahastamise andmed
 Lisaks ühenduse eelarverealt saadavatele vahenditele saab amet käesoleva määruse
 artikli 28.1 lõike 1 punkti b kohaselt kaasrahastamise raames vahendeid ka
 Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning
 EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riikidelt.
 4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga
 X Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. Vajalikud assigneeringud
 ameti tegevuskuludeks on ette nähtud 2011.–2013. aasta
 rahastamisprogrammide eelarveridadel 18 02 04 Schengeni infosüsteem (SIS
 II), 18 02 05 viisainfosüsteem (VIS) ja 18 03 11 EURODAC.
 Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi
 ümberplaneerimine
 73
 Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.
 ET 36 ET
 ---pagebreak--- Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe74
 sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi
 läbivaatamine)
 4.1.3. Finantsmõju tuludele
 X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele
 Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:
 miljonites eurodes (üks koht pärast koma)
 Enne Olukord pärast meetme rakendamist
 meetme
 rakenda
 Eelarverida Tulud mist [Aas- [n+1] [n+2] [n+3 [n+4] [n+5]
 75
 [Aas- ta n] ]
 ta n]
 a) Tulud absoluutväärtuses
 b) Tulude muutus ∆
 4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja
 koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.
 Aastane vajadus Aasta 2011 2012 2013 n+4
 2010
 Personal kokku 10 12 7 5
 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID
 5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus
 Selleks et amet muutuks täiesti toimivaks on lühiajalises perspektiivis vaja korraldada mitu
 ettevalmistavat ja käivitavat tegevust. Sellised tegevused võivad hõlmata teostatavusuuringute
 teostamist võimalikes asukohtades, uute asukohtade omandamist süsteemide majutamiseks,
 ehitus- või kohandustöid, süsteemide ümberpaigutamist, töötajate värbamist ja koolitamist
 ning kõigi vajalike seadmete, vahendite ja menetluste tagamist ametile.
 Pikaajalises perspektiivis on amet tõhus lahendus SIS II, VISi ja EURODACi ning muude
 õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahulistele IT-süsteemide haldamiseks.
 Vaja on asutada amet, mis vastaks järgmistele olulistele nõuetele:
 74
 Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
 75
 Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.
 ET 37 ET
 ---pagebreak--- – süsteemide tõhus ja turvaline toimimine ja haldamine, millega on
 nimetatud süsteemide kasutajatele tagatud nõuetekohase kvaliteediga
 teenus, pidev ja katkematu teenus, andmete turvalisus ja terviklikkus ning
 vastavus andmekaitseeeskirjadele;
 – nõuetekohane juhtimisstruktuur, milles pööratakse tähelepanu ELi
 institutsioonide, osalevate liikmesriikide ja muude sidusrühmade
 nõuetele. Struktuur peaks kajastama kõnealuste süsteemide õiguslikesse
 alustesse hõlmatud eri sambaid;
 – kõnealuste IT-süsteemide usaldusväärne, pidev, tõhus ja vastutustundlik
 finantshaldus, millega optimeeritakse võimalikku koostoimet ja
 mastaabisäästu, luuakse kriitiline mass, tagatakse kapitali ja inimressursi
 võimalikult kõrge kasutusmäär ning suurendatakse töötajate tööviljakust;
 – tõhus töökorraldus, millega optimeeritakse inimressursside kasutamist ja
 tööviljakust.
 5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude
 finantsmeetmetega ning võimalik koostoime
 Käesoleva ettepanekuga luuakse pikaajaline lahendus SIS II, VISi ja EURODACi ning muude
 õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide haldamiseks, millega
 optimeeritakse koostoimet ja tagatakse mastaabisääst.
 5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad
 tegevuspõhise juhtimise raames
 Käesoleva ettepaneku esmane eesmärk on asutada amet, kes vastutab SIS II, VISi ja
 EURODACi pikaajalise operatiivjuhtimise eest.
 Lisaks peaks amet hakkama vastutama ka muude õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna
 suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise eest.
 Näitajateks on erinevate hoiatusteadete suhtes registreeritud kokkulangevuste statistilised
 andmed (süsteemide lõikes).
 5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)
 X Tsentraliseeritud haldamine
 otse, haldajaks on komisjon
 kaudselt, haldamine on delegeeritud:
 täitevasutustele
 X ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse
 artiklis 185
 riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
 osutavatele asutustele
 ET 38 ET
 ---pagebreak--- Haldamine detsentraliseeritult või koostöös
 liikmesriikidega
 kolmandate riikidega
 6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE
 6.1. Järelevalvekord
 Tõhusa järelevalve- ja hindamissüsteemi loomise ja rakendamise eest ameti tegevuse suhtes
 vastutab tegevdirektor. Tegevdirektor koostab ameti iga-aastase tegevusaruande, milles
 eelkõige võrreldakse saavutatud tulemusi iga-aastase tööprogrammi eesmärkidega.
 Tegevusaruanne edastatakse pärast konsultatsioone nõuanderühmadega ja selle vastuvõtmist
 haldusnõukogus hiljemalt järgmise aasta 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule,
 komisjonile, Euroopa Sotsiaal- ja Majanduskomiteele ning kontrollikojale. Esimene aruanne
 esitatakse 2013. aastal ja see avaldatakse.
 Amet avaldab igal aastal statistilised andmed, millest nähtub nii terviksüsteemi kui iga
 liikmesriigi lõikes kirjete arv hoiatusteate kategooria kohta, kokkulangevuste arv hoiatusteate
 kategooria kohta ja see, kui mitu korda SIS II kasutati.
 Amet esitab kahe aasta jooksul pärast ameti tegevuse alguskuupäeva ja edaspidi iga kahe
 aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles käsitletakse keskse SIS II ja
 sideinfrastruktuuri tehnilist toimimist, sealhulgas viimase turvalisust, ning täiendava teabe
 kahe- ja mitmepoolset vahetamist liikmesriikide vahel.
 Amet esitab kahe aasta jooksul pärast ameti tegevuse alguskuupäeva ja edaspidi iga kahe
 aasta järel Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande VISi tehnilise toimimise,
 sealhulgas selle turvalisuse kohta.
 Seoses EURODACiga peaks amet iga kahe aasta järel esitama Euroopa Parlamendile,
 nõukogule ja komisjonile aruande kesküksuse tehnilise toimimise, sealhulgas selle turvalisuse
 kohta, ning igal aastal kesküksuse tegevuse aruande.
 Haldusnõukogu tellib kolme aasta jooksul pärast ameti tegevuse alguskuupäeva ja edaspidi
 iga viie aasta järel sõltumatu välishinnangu käesoleva määruse rakendamise kohta. Hindamise
 raames uuritakse, kui tõhusalt amet oma ülesannet täidab. Hinnang antakse ka ameti ja tema
 töömeetodite mõjule. Hinnangu andmisel võetakse arvesse sidusrühmade seisukohti nii
 Euroopa kui ka riigi tasandil. Hindamisaruanne esitatakse haldusnõukogule, kes esitab
 soovitused käesoleva määruse, ameti ja tema töömeetodite muutmise kohta komisjonile.
 Komisjon edastab kõnealused soovitused koos oma arvamuse ja asjakohaste ettepanekutega
 nõukogule ja Euroopa Parlamendile. Vajaduse korral lisatakse tegevuskava koos ajakavaga.
 Hindamisaruanne ja soovitused avalikustatakse.
 6.2. Hindamine
 6.2.1. Eelhindamine
 Eelhinnang on lisatud mõjuhinnangule.
 ET 39 ET
 ---pagebreak--- 6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest
 kogemustest saadud õppetunnid)
 Reguleerimisameti loomine SIS II, VISi ja EURODACi haldamiseks on uus ja uuenduslik
 lähenemisviis teabevahetusele. Seepärast ei ole varasemaid samaväärseid kogemusi, mis
 pakuksid asjakohaseid õppetunde.
 Samas on nõuetekohaselt arvesse võetud muude ühenduse ametite asutamise parimaid tavasid.
 6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus
 Haldusnõukogu tellib kolme aasta jooksul pärast ameti tegevuse alguskuupäeva ja edaspidi
 iga viie aasta järel sõltumatu välishinnangu käesoleva määruse rakendamise kohta.
 7. PETTUSEVASTASED MEETMED
 Pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemisel kohaldatakse
 kõnealuse ameti suhtes ilma piiranguteta määrust (EÜ) nr 1073/1999.
 Amet ühineb 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega, milles käsitletakse
 OLAFi sisejuurdlusi, ja kehtestab viivitamata kõigi ameti töötajate suhtes kohaldatavad
 asjakohased sätted.
 Rahastamisotsustes ning neist tulenevates lepingutes ja rakendusaktides sätestatakse
 selgesõnaliselt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral teostada ameti rahaliste
 vahendite saajate ja rahaliste vahendite eraldamise eest vastutavate isikute juures
 kohapealseid kontrolle.
 ET 40 ET
 ---pagebreak--- 8. ANDMED VAHENDITE KOHTA76
 8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi
 Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (üks kohta pärast koma)
 (Esitada Väljundi Keskm Aasta 2010 Aasta 2011 Aasta 2012 Aasta Aasta n+4 Aasta n+5 KOKKU
 eesmärkide, liik ine
 meetmete ja kulu 2013 jj
 väljundite
 nimetused) Väljundit Kulu Väljundit Kulud Väljundit Kulud Väljun Kulu Väljund Kulud Väljund Kulud Väljund Kulud
 e arv d e arv kokku e arv kokku dite arv d ite arv kokku ite arv kokku ite arv kokku
 kokk kokk
 u u
 TEGEVUSEESM
 ÄRK NR 1
 Tagada SIS II,
 VISi ja
 EURODACi tõhus
 operatiivjuhtimine
 Meede 1:
 toimimise algus
 Esmane koolitus- 0,0 0,4 0,3 0,0 0,7
 (seadmed,
 koolitajad,
 vahendid) – 1.
 väljund
 Ameti töötajad – 0,0 9,2 14,0 14,6 37,8
 2. väljund
 76
 Arvnäitajad tuginevad peamiselt mõjuhinnangule.
 ET 41 ET
 ---pagebreak--- Asukoha 0,0 1,3 11,3 0,0 12,6
 omandamine – 3.
 väljund
 Süsteemide 0,0 0,0 0,8 0,0 0,8
 kolimine –- 4.
 väljund
 Meede 2:
 süsteemide
 operatiiv-
 juhtimine
 Süsteemide iga- 0,0 0,0 3,2 3,2 6,4
 päevase toimimise
 tagamine77 – 1.
 väljund
 Tark- ja riistvara 0,0 0,0 4,4 4,4 8,8
 uuendamine ning
 süsteemide
 funktsioonide
 arendamine – 2.
 väljund
 Biomeetriliste 0,0 0,0 5,0 5,0 10,0
 tunnuste
 väljatöötamine ja
 kasutamine78 – 3.
 väljund
 Välisabi IT- 0,0 0,0 2,0 2,0 4,0
 projektide
 juhtimisele – 4.
 77
 Kulud sisaldavad jooksvaid kulusid, energiakulusid, turvalisuse kontrolliga seotud kulusid ja kindlustuskulusid.
 78
 Hinnangulised andmed, mida on vaja kohandada.
 ET 42 ET
 ---pagebreak--- väljund
 1. eesmärk kokku 0,0 10,9 41,0 29,2 81,1
 TEGEVUSEESM
 ÄRK NR 2
 Tagada tõhus
 haldamine
 Meede 1:
 haldusnõukogu ja
 nõuanderühmade
 koosolekud79
 Koosolekute 0,0 0,2 0,5 0,5 1,2
 korraldamine – 1.
 väljund
 Meede 2:
 tõlkimine
 Uuringute, aru- 0,0 0,1 0,1 0,1 0,3
 annete, töödoku-
 mentide,
 teabelehtede tõlki-
 80
 mine – 1.
 väljund
 Meede 3:
 reisimine
 79
 Assigneering on ette nähtud tegevuskuludeks, sealhulgas reisi- ja elamiskulud ning suulise tõlke kulud (aastas kaks haldusnõukogu koosolekut ja kuus nõuanderühmade
 koosolekut).
 80
 Olulise osa tõlgetest teeb Luxembourgis asuv ELi Asutuste Tõlkekeskus.
 ET 43 ET
 ---pagebreak--- Lähetused, 0,0 0,1 0,2 0,2 0,5
 esindamine – 1.
 väljund
 Meede 4: koolitus
 Seadmed, 0,0 0,2 0,3 0,3 0,8
 koolitajad,
 vahendid – 1.
 väljund Koolitus:
 SIS II, SIRENE, 0,0 0,1 0,2 0,2 0,5
 VIS – 2. väljund
 Meede 5:
 järelevalve ja
 hindamine
 Statistilised 0,0 0,3 0,3 0,2 0,8
 andmed, uuringud,
 hindamised
 (asukohad jms) –
 1. väljund
 Meede 6:
 teavitus-
 kampaania
 Trükised, 0,0 0,0 0,6 0,0 0,6
 teabelehed,
 veebilehed,
 koostöö riiklike
 järelevalveasutuste
 ja Euroopa
 Andmekaitse-
 inspektoriga – 1.
 väljund
 2. eesmärk kokku 0,0 1,0 2,2 1,5 4,7
 TEGEVUSEESM
 ÄRK NR 3 Uute
 süsteemide
 ET 44 ET
 ---pagebreak--- väljatöötamine
 Meede 1:
 teostatavusuurin
 81
 gud
 Uuringud ja 0,0 0,0 4,2 3,6 7,8
 katsekavad – 1.
 väljund
 3. eesmärk kokku 0,0 0,0 4,2 3,6 7,8
 Kokku ilma 0,0 93,6
 üldkuludeta
 11,9 47,4 34,3
 Üldkulud (15 %) 0,0 1,8 7,1 5,1 14
 KULUD 0,0 13,7 54,5 39,4 107,6
 KOKKU
 81
 Summa sisaldab teostatavusuuringuid ja katsekavasid, mida tehakse vastavalt käesoleva määruse artiklitele 5 ja 6.
 ET 45 ET
 ---pagebreak--- 8.2. Halduskulud
 Halduskulusid on kahte liiki: ühed on ette nähtud komisjonile, teised ametile.
 Komisjonile ettenähtud halduskulud on seotud nõukogu määruse ettepanekuga, millega
 asutatakse amet õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide
 operatiivjuhtimiseks, ning ettepanekuga otsuse kohta, millega antakse ELi lepingu VI jaotise
 alusel määrusega (EÜ) nr XXX asutatud ametile SIS II ja VISi operatiivjuhtimisega seotud
 ülesanded.
 Need ei sisalda halduskulu, mis on juba kaetud seletuskirja punktis 1.3 loetletud kehtivate
 õigusaktidega, mis on seotud komisjoni poolt SIS II, VISi ja EURODACi väljatöötamise ja
 operatiivjuhtimisega.
 EURODACi operatiivjuhtimise tagab praegu komisjon. Kui 2012. aastal võtab amet
 EURODACi operatiivjuhtimise üle, vabaneb neli ametnikku ja ajutist töötajat ning üks
 välisettevõtja, kes tegelevad praegu Brüsselis EURODACi kaugoperatiivjuhtimisega ja kes
 paigutatakse ümber komisjoni muudesse prioriteetsetesse valdkondadesse.
 Praegu tegelevad SIS II ja VISi väljatöötamise ja toimimise ettevalmistamisega ligikaudu 20
 ametnikku ja 25 koosseisuvälist töötajat (lepingulised töötajad ja riikide lähetatud eksperdid).
 Kui nimetatud süsteemide väljatöötamine on viidud lõpule, paigutatakse need ressursid
 vastavalt komisjoni iga-aastasele poliitilisele strateegiale ja haldusmenetlustele ümber, võttes
 seejuures arvesse vajalikku järkjärgulise lõpetamise ajavahemikku.
 Lisaks ei sisalda halduskulud kulusid, mis tekivad seoses ameti poolt muude IT-süsteemide
 kui SIS II, VISi ja EURODACi väljatöötamise ja operatiivjuhtimisega, mille aluseks on
 tulevikus kavandatavad või vastuvõetavad asjakohased õigusaktid.
 8.2.1. Ametikohtade arv ja liigid
 Ametikoha Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal
 liik (täistööajale taandatud ametikohtade arv)
 Aasta Aasta Aasta Aasta Aasta
 Aasta n+4
 2010 2011 2012 2013 n+5
 Ametnikud A*/AD 6 7 4,5 3,5
 või ajutine
 personal82 B*, 4 5 2,5 1,5
 (XX 01 01) C*/AST
 Art XX 01 02 kohaselt
 rahastatav personal83
 Art XX 01 04/05
 kohaselt rahastatav muu
 82
 Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.
 83
 Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.
 ET 46 ET
 ---pagebreak--- personal84
 KOKKU 10 12 7 5
 8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus
 Ettevalmistav tegevus, mis on seotud ametile SIS II, VISi ja EURODACi pikaajalise
 operatiivjuhtimise andmisega ning seejärel komisjoni poolt ameti koordineerimise ja
 tema üle tehtava järelevalvega.
 8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)
 Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks
 praegu ette nähtud
 Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise
 raames eelnevalt aastaks n ette nähtud
 X Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse
 eelarveprojekti menetlemise käigus
 X Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases
 haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)
 Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise
 strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud
 Personali- ja haldusressursside vajadus kaetakse eraldise piires, mis võidakse anda
 vastutavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise raames, võttes
 arvesse eelarvepiiranguid.
 Personali arv ametis (käivitamise ja toimimise etapil)
 Allpool olev teave on esialgne. Seda täpsustakse hiljem, kui ameti lõplikud
 ülesanded ja vajadused seoses personali- ja halduskuludega on selgunud.
 Aasta Järkjärguliselt värvatav personal
 2011. aasta esimene poolaasta 15
 2011. aasta teine poolaasta 60
 2012 40
 2013 5
 KOKKU 120
 84
 Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.
 ET 47 ET
 ---pagebreak--- Koosseisuväliste töötajate värbamist juhib amet.
 Ameti personal koosneb nii operatiiv- kui ka haldustöötajatest, keda on kokku 120
 inimest. See on vajalike ametikohtade kalkulatsioon, mis tugineb mõjuhinnangu
 ajakohastatud arvulistele näitajatele.
 Hinnanguliselt 75 töötajat on vaja SIS II ja VISi operatiivjuhtimiseks (sealhulgas töö
 biomeetriliste tunnustega). Ülejäänud 45 töötajat tegeleksid EURODACi operatiivjuhtimise ja
 ameti kõigi haldusülesannete täitmisega. Selles näitajas on arvesse võetud ametile antud
 ülesandeid, mis on seotud uuringute jälgimise, komisjoni konkreetse taotluse korral
 katsekavade rakendamise ning nõuanderühmade abistamisega.
 Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus (käivitamise ja toimimise etapil)
 Tagada SIS II, VISi ja EURODACi operatiivjuhtimine ning VISi ja SIS II alane
 koolitus, sealhulgas täiendava teabe vahetusega seotud koolitus, uuringute jälgimine
 ja komisjoni konkreetse taotluse korral katsekavade rakendamine.
 8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 –
 Halduskorralduskulud)
 miljonites eurodes (üks koht pärast koma)
 Eelarverida Aast
 Aast Aast Aast Aast a
 (number ja nimetus) Aast KOKK
 a a a a n+5 U
 an
 n+1 n+2 n+3 n+4
 jj
 1 Tehniline ja haldusabi (sh sellega
 seonduvad personalikulud)
 Ei Ei Ei Ei
 Täitevasutused85
 kohal kohal kohal kohal
 data data data data
 Ei Ei Ei Ei
 Ei kohaldata Muu tehniline ja haldusabi kohal kohal kohal kohal
 data data data data
 Ei Ei Ei Ei
 - sise- kohal kohal kohal kohal
 data data data data
 Ei Ei Ei Ei
 - välis- kohal kohal kohal kohal
 data data data data
 Ei kohaldata Tehniline ja haldusabi
 kokku
 85
 Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.
 ET 48 ET
 ---pagebreak--- 8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud
 miljonites eurodes (üks koht pärast koma)
 Aasta Aasta
 Aasta Aasta Aasta Aasta n+4 n+5
 Ametikoha liik
 2010 2011 2012 2013
 jj
 Ametnikud ja ajutine personal 1,2 1,5 0,9 0,6
 (18 01 01)
 Art XX 01 02 kohaselt
 rahastatav personal86
 (abiteenistujad, riikide
 lähetatud eksperdid,
 lepinguline personal jne)
 (täpsustada eelarverida)
 (Võrdlussummast VÄLJA 1,2 1,5 0,9 0,6
 jäävad) personalikulud ja
 nendega seonduvad kulud
 kokku
 See on ameti ettevalmistamise, hindamise, kontrollimise ja koordineerimisega seotud
 komisjoni personali kulu.
 Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal – keskmine kulu aastas: 122 000 eurot töötaja kohta
 8.2.6. Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud
 miljonites eurodes (üks koht pärast koma)
 Aast
 Aast Aast Aast Aast a
 Aasta KOKK
 a a 2012 a a n+6 U
 2010 2011 2013 n+5
 jj
 18 01 02 11 01 – Lähetused 0,3 0,3 0,3 0,3 1,2
 XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid
 XX 01 02 11 03 – Komiteed87
 XX 01 02 11 04 – Uuringud ja
 konsultatsioonid
 XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid
 86
 Praeguses etapis ei ole tuvastatud vajadust koosseisuväliste töötajate (abiteenistujad, riikide lähetatud
 eksperdid, lepinguline personal jne) järele.
 87
 Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.
 ET 49 ET
 ---pagebreak--- 2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02
 11)
 3 Muud haldusliku iseloomuga kulud
 (täpsustage, lisades viite
 eelarvereale)
 Halduskulud kokku, v.a
 personalikulud ja nendega seonduvad
 1,2
 kulud (jäävad võrdlussummast 0,3 0,3 0,3 0,3
 VÄLJA)
 Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud
 Lähetused hõlmavad visiite süsteeme majutavatesse liikmesriikidesse ja ameti
 peakorterisse, sealhulgas osalemist haldusnõukogu ja nõuanderühmade koosolekutel.
 Personali- ja haldusressursside vajadus kaetakse eraldise piires, mis võidakse anda
 vastutavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise raames, võttes arvesse
 eelarvepiiranguid.
 ET 50 ET