text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2017 05 02
 COM(2017) 256 final
 2017/0086(COD)
 Atitikties dokumentų rinkinys
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
 dėl bendrųjų skaitmeninių vartų sukūrimo informacijai teikti, procedūroms atlikti ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugoms teikti, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012
 (Tekstas svarbus EEE)
 {SWD(2017) 211 final}{SWD(2017) 212 final}{SWD(2017) 213 final}{SWD(2017) 214 final}
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai
 Bendroji rinka yra vienas didžiausių Europos laimėjimų ir jos vaidmuo plėtojant Europos Sąjungos ekonomiką didžiausias. Bendrojoje rinkoje užtikrinama laisvo asmenų, prekių, paslaugų ir kapitalo judėjimo galimybė ir taip padedama sukurti naujų galimybių piliečiams, darbuotojams, vartotojams ir įmonėms – atitinkamai atsiranda naujų darbo vietų ir skatinamas tvarus Europos ekonomikos augimas. Europos Vadovų Taryba ne kartą patvirtino, kad reikia baigti kurti bendrąją rinką
 1
 .
 Tvirtesnė ir teisingesnė vidaus rinka – vienas iš 10 pagrindinių J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos prioritetinių tikslų, kaip ir tikslas sukurti bendrąją skaitmeninę rinką. Šiame dokumente aptariama iniciatyva įgyvendinami svarbiausi Komisijos 2016 m. lapkričio mėn. patvirtintoje bendrosios rinkos strategijoje nustatyti veiksmai; šia iniciatyva sujungiamos visos šios prioritetinės sritys. Iniciatyvos tikslas – išnaudoti visus naujų skaitmeninių priemonių teikiamus pranašumus, kad įmonės galėtų lengviau naudotis 500 mln. piliečių vienijančios rinkos teikiamomis galimybėmis keliauti, dirbti ir studijuoti bet kurioje ES šalyje.
 Piliečiams ir įmonėms, siekiantiems persikelti į kitą ES šalį arba kitoje ES šalyje pardavinėti gaminius ar teikti paslaugas, kyla didelių kliūčių. Labai svarbu, kad subjektai, norintys naudotis bendrosios rinkos teikiamais pranašumais, galėtų internete rasti aktualią, tikslią ir suprantamą informaciją, kad jiems internete būtų prieinamos administracinės procedūros ir jie galėtų jas atlikti, tačiau dažnai tai vis dar yra sudėtinga (jei apskritai įmanoma), tam reikia skirti daug laiko ir išlaidų.
 Užsienyje keliaujantys, dirbantys, gyvenantys arba vykdantys verslą piliečiai ir įmonės turi laikytis nacionalinių taisyklių. Todėl svarbu užtikrinti, kad jiems būtų suteikiama informacija apie taikomas taisykles, kad jie galėtų rasti tinkamas pagalbos paslaugas ir kad jiems nekiltų papildomų kliūčių tvarkant reikalus su nacionalinėmis administracijomis, taip užtikrinant, kad jie laikytųsi taikomų taisyklių.
 Net jei piliečiams internetinės procedūros savo šalyje yra prieinamos, dažnai šios procedūros neparengtos taip, kad jomis galėtų naudotis kitų valstybių narių ES piliečiai.
 Apskritai visiems Europos piliečiams būtų labai naudinga, jei viešasis administravimas būtų atviras, veiksmingas, įtraukus ir orientuotas į ryžtingus e. valdymo metodus ir į universalių, individualius poreikius atitinkančių, naudotojams lengvai prieinamų, galutiniams naudotojams skirtų skaitmeninių viešųjų paslaugų teikimą. Tai daro didelį poveikį piliečių gyvenimui ir įmonių veiklai tiek savo šalyje, tiek užsienyje. Tačiau piliečiai ir įmonės dar nevisapusiškai naudojasi skaitmeninėmis paslaugomis, kurios turėtų būti be kliūčių prieinamos visoje ES. Skaitmeninės technologijos, kaip neatsiejama viešojo administravimo modernizavimo proceso dalis, Europos piliečiams ir visai visuomenei gali būti labai naudingos ekonominiu ir socialiniu požiūriais.
 Valdžios skaitmeninės permainos yra vienas iš svarbiausių bendrosios rinkos sėkmę lemiančių veiksnių.
 Šiuos poreikius patenkinti padės bendrieji skaitmeniniai vartai. Šia iniciatyva užtikrinama, kad ES piliečiai ir įmonės per centralizuotą priemonę galėtų gauti visą informaciją, reikalingą naudojantis teise į judumą ES. Taip pat šia iniciatyva, laikantis nediskriminavimo principo, užtikrinama visiška prieiga prie internetinių procedūrų (jei tam tikra procedūra yra prieinama konkrečios valstybės narės piliečiui, ji taip pat turėtų būti prieinama kitų valstybių narių naudotojams). Be to, šia iniciatyva valstybėms narėms nustatoma prievolė užtikrinti visišką internetinę prieigą prie svarbiausių ir dažniausiai naudojamų procedūrų. Šia iniciatyva valstybės narės tvirtai skatinamos rengti plataus užmojo tarpvalstybines ir nacionalines e. valdymo strategijas, kad ES piliečiai ir įmonės galėtų visapusiškai naudotis esama technologine plėtra.
 Iš tiesų, vykstant skaitmeninimui, atsirado iš esmės daugiau galimybių sutrumpinti informacijos gavimo ir administracinių procedūrų atlikimo laiką ir sumažinti šio proceso kainą. Šiandien piliečiai ir įmonės nori, kad viešojo administravimo subjektai pateiktų naudotojams lengvai prieinamų momentinių internetinių sprendimų – panašių į tuos, kurie taikomi vykdant sandorius su privačiojo sektoriaus subjektais.
 Teikiant greitesnes, pigesnes, labiau į naudotoją orientuotas skaitmenines viešąsias paslaugas, didėja konkurencingumas ir ES tampa patrauklesnė gyventi, dirbti ir investuoti. Labai svarbu, kad pavieniai piliečiai ir įmonės galėtų internete rasti aktualią, tikslią ir suprantamą informaciją, kad jiems internete būtų prieinamos administracinės procedūros ir jie galėtų jas atlikti.
 Paprastai įmonės skiria nemažą dalį žmogiškųjų išteklių siekdamos surasti informaciją apie taikomas taisykles ir procedūras, kurias reikia atlikti, kad būtų galima vykdyti veiklą. Didelės įmonės gali samdyti specialių darbuotojų, kad šie surinktų informaciją ir atliktų reikiamas procedūras. MVĮ ir pradedančiosioms įmonėms tai gali būti didelė kliūtis. Neseniai atlikus tyrimą, nustatyta, kad įmonės kasmet sutaupytų 170 mln. EUR, jei būtų galima (taip pat ir tarpvalstybiniams naudotojams) aštuonias pagrindines procedūras iki galo atlikti internete. Vieno iš naujausių tyrimų
 2
 duomenimis, jei internete būtų pateikiama kokybiška, lengvai prieinama informacija, įmonės, kurios, prieš pradėdamos tarpvalstybinę veiklą, ieško informacijos devyniais su verslu susijusiais klausimais, galėtų kasmet sutaupyti 11–55 mlrd. EUR. 28 valstybes nares jungiančioje bendrojoje rinkoje informacijos rinkimo sąnaudos sparčiai auga, o mažesnėms įmonėms tenka neproporcingai didelė jų dalis – dažnai dėl to jos nenori ieškoti galimybių kitų šalių rinkose.
 Panašiai ir piliečiams, ketinantiems užsiimti tarpvalstybine veikla, kyla daugiau sunkumų gauti tikslią savalaikę informaciją pagrindiniais praktiniais klausimais, pavyzdžiui, kaip suteikiamas gyventojo statusas, kaip pripažįstamos kvalifikacijos, kaip užregistruoti vaikus į mokyklą, įregistruoti automobilį, gauti pensiją ir pan.
 Be to, įmonės ir piliečiai tikisi gauti ir turi teisę gauti tikslią, išsamią, naujausią informaciją. Kad atsakymai į užklausas būtų naudingi, jie turi būti pateikiami laiku, o rekomenduojami veiksmai turi būti įgyvendinami. Kalbant apie tarpvalstybinę veiklą, taip pat labai svarbu, kad informacija būtų prieinama įvairiomis kalbomis.
 Rasti aiškią ir išsamią informaciją apie taikomus reikalavimus – tik pirmas žingsnis. Kad būtų užtikrintas tų reikalavimų laikymasis, reikia atlikti tam tikras administracines procedūras. Skaitmeninant pagrindines procedūras, mažėja taikomų taisyklių laikymosi užtikrinimo sąnaudos ir daugiau subjektų jų laikosi.
 Reikia pašalinti konkrečias Europos piliečių ir įmonių nustatytas praktines kliūtis, susijusias su kitų valstybių narių naudotojų prieiga prie internetinių procedūrų ir informacijos. Štai keletas svarbių pavyzdžių: informacija ir formos nepateikiamos papildomomis kalbomis, į formų laukelius galima įrašyti tik nacionalinius duomenis, leidžiama naudoti tik nacionalines atpažinties priemones, mokesčiai gali būti apmokami arba grąžinami tik per nacionalines mokėjimo sistemas.
 Kitos svarbios kliūtys, apie kurias dažnai pranešama, yra susijusios su tarpvalstybiniu patvirtinamųjų dokumentų perdavimu atliekant procedūrą. Dažnai valstybės narės reikalauja (visų pirma – tarpvalstybinių naudotojų) pateikti dokumentus ir duomenis (jų vertimus), kurių tikrumas yra patvirtintas. Keletas valstybių narių jau taiko nacionalinius vienkartinio duomenų pateikimo sprendimus tais atvejais, kai šalies nacionaliniai baziniai registrai viduje keičiasi duomenimis, tačiau skaitmeninimo procesas dar neužbaigtas. Be to, šiuo metu nėra galimybės šiais duomenimis keistis tarpvalstybiniu lygmeniu.
 Galiausiai, 92 proc. vartotojų ir įmonių neturi informacijos apie Europos lygmeniu teikiamas internetines paslaugas, kuriomis jie galėtų naudotis kilus problemų. Šiuo metu šiomis paslaugomis menkai naudojamasi. Paslaugos teikiamos nenuosekliai, jų kokybė skiriasi ir dažnai nėra nustatyta jokių naudotojų grįžtamosios informacijos rinkimo mechanizmų.
 ES anksčiau jau ėmėsi keleto veiksmų visiems šiems klausimams išspręsti (nors daugiausia laikytasi sektorinio požiūrio), pavyzdžiui: įsteigta keletas vieno langelio principu veikiančių informacijos centrų, skirtų paslaugų klausimams (kontaktiniai centrai), gaminių klausimams (gaminių kontaktiniai centrai ir statybos gaminių kontaktiniai centrai), profesinių kvalifikacijų klausimams (profesinių kvalifikacijų pripažinimo pagalbos centrai), vartotojų reikalų klausimams (vartotojų informacijos centrai) ir t. t. Paprastai šios paslaugos nėra tarpusavyje susijusios, o kadangi jos apima tik siaurą sritį, dažniausiai naudotojai apie jas nežino ir prireikus negalėtų jų rasti. Šiuo metu internete piliečiams ir įmonėms teikiama informacija, pagalbos paslaugos ir internetinės procedūros nėra aiškiai orientuotos į naudotojų poreikius.
 Dažnai raginta pirmiau minėtus klausimus spręsti sistemingai ir veiksmingai ir tam tvirtai pritaria piliečiai, įmonės ir valstybės narės:
 ·Verslo paslaugų aukšto lygio darbo grupės 2014 m. ataskaitoje
 3
 , Europos Parlamento rezoliucijose ir įvairiuose Komisijos komunikatuose raginta parengti visapusiškesnių, naudotojams lengvai prieinamų informacijos ir pagalbos priemonių rinkinį, kad įmonės galėtų lengviau spręsti su bendrąja rinka susijusius klausimus. Šiuose dokumentuose siūlyta tobulinti esamas platformas ir kontaktinius centrus arba imtis radikalesnių priemonių – visas šias platformas ir kontaktinius centrus sujungti į vieną vieno langelio principu veikiantį informacijos centrą;
 ·2015 m. kovo mėn. Konkurencingumo tarybos išvadose dėl bendrosios rinkos politikos raginama prisiimti politinį įsipareigojimą „stiprinti ir racionalizuoti bendrosios rinkos priemones, <...> siekiant geriau patenkinti su tarpvalstybine veikla susijusius įmonių ir piliečių poreikius“. Konkurencijos taryba šį raginamą pakartojo 2016 m. vasario mėn., be kita ko, palankiai vertindama bendrųjų skaitmeninių vartų koncepciją, pagal kurią būtų pirmiausiai tenkinami pradedančiųjų įmonių poreikiai;
 ·Komisijos 2015 m. bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje ir bendrosios rinkos strategijoje paskelbtas ketinimas pirmiau minėtus klausimus spręsti sukuriant bendruosius skaitmeninius vartus; tai taip pat aiškiai aptariama e. valdžios veiksmų plane
 4
 , kuriame yra nustatyti viešųjų paslaugų skaitmeninių permainų spartinimo veiksmai;
 ·2016 m. sausio mėn. Europos Parlamentas paragino sukurti visapusiškus bendruosius skaitmeninius vartus, kurie veiktų kaip vienas galutinius naudotojus jungiantis skaitmeninis procesas, kuriuo naudodamosi įmonės galėtų bet kurioje ES šalyje steigtis ir vykdyti veiklą, įskaitant veiksmus, susijusius su įmonės steigimu internete, domeno vardų registravimu, keitimusi informacija apie taisyklių laikymosi užtikrinimą, e. sąskaitų faktūrų pripažinimu, mokesčių sumokėjimu, supaprastinta internetine PVM schema, internete pateikiama informacija apie produktų atitiktį, darbuotojų komandiravimu, vartotojų teisėmis, prieiga prie vartotojų ir įmonių tinklų, pranešimo procedūromis ir ginčų sprendimo mechanizmais;
 ·2016 m. birželio mėn. Reglamentavimo kokybės ir rezultatų (REFIT) programos platforma (ją sudaro įmonių, socialinių partnerių, pilietinės visuomenės ir valstybių narių atstovai) pateikė nuomonę; joje rekomenduojama kiekvienoje valstybėje narėje sukurti vieno langelio principu veikiantį centrą, kuriame įmonėms būtų teikiama aiški informacija ir suderintos paslaugos, kad jos galėtų lengviau vykdyti veiklą bendrojoje rinkoje, taip pat rekomenduojama apibrėžti būtiniausius bendruosius kokybės kriterijus, taikytinus kiekvieno portalo turiniui, veikimui ir integravimo į bendruosius skaitmeninius vartus mastui;
 ·galiausiai 2017 m. sausio mėn. paskelbtoje 2017 m. ES pilietybės ataskaitoje bendrieji skaitmeniniai vartai laikomi ES pilietybės srities prioritetiniu tikslu.
 Šia iniciatyva labai ryžtingai reaguojama į šiuos raginimus imtis veiksmų. Ja siekiama užtikrinti, kad internete būtų pateikiama daug daugiau informacijos, pagalbos paslaugų ir procedūrų, kurios yra svarbios ES piliečiams ir įmonėms, juo labiau – norintiems vykdyti veiklą arba judėti bendrojoje rinkoje, taip pat siekiama iš esmės padidinti tos informacijos, paslaugų ir procedūrų kokybę ir prieinamumą. Iniciatyva grindžiama glaudžiu Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimu siekiant veiksmingai ir nuosekliai įgyvendinti įvairius šio projekto reikalavimus.
 Komisija ir valstybės narės bus atsakingos už pagrindinių šiame reglamente nustatytų sričių informacijos apie taisykles, teises ir prievoles teikimą.
 Be to, valstybės narės privalės per sutartą laiką užtikrinti, kad būtų galima internete visa apimtimi atlikti keletą pagrindinių procedūrų ir kad jos būtų visa apimtimi prieinamos ES tarpvalstybiniams naudotojams. Tai padės gerokai sumažinti administracinę naštą ir pašalinti neproporcingas kliūtis, kurių kyla kurios nors valstybės narės ES piliečiams ir įmonėms siekiant laikytis kitose valstybėse narėse taikomų taisyklių.
 Užtikrinus galimybę lengviau laikytis taisyklių, padidės valdžios institucijų veiklos efektyvumas. Keleto valstybių narių, įgyvendinusių nacionalinius skaitmeninimo projektus, teigimu, visapusiškas perėjimas prie internetinių procedūrų padės modernizuoti viešąjį administravimą ir iš esmės sumažinti išlaidas
 5
 . Šiuo reikalavimu nedaroma jokio poveikio esamų esminių taisyklių ir reikalavimų taikymui, o tik didinamas jų skaidrumas ir užtikrinama galimybė lengviau laikytis nacionalinių ir ES taisyklių ir procedūrų.
 Informacijai, pagalbos paslaugoms ir internetinėms procedūroms bus taikomi aiškūs ir įgyvendinami kokybės kriterijai. Visų pirma informacija piliečiams ir įmonėms bus teikiama ne tik nacionaline kalba (arba atitinkamais atvejais – nacionalinėmis kalbomis), bet ir dar bent viena oficialiąja Sąjungos kalba. Bus nustatyti konkretūs mechanizmai, kuriais bus užtikrinama, kad, kuriant bendruosius skaitmeninius vartus, visų pirma būtų atsižvelgiama į naudotojų interesus (įskaitant naudotojų grįžtamosios informacijos rinkimą).
 Veiksmingam bendrųjų skaitmeninių vartų iniciatyvos įgyvendinimui užtikrinti bus sukurta koordinavimo grupė, kuri vykdys veiklą kaip Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimo forumas. Ši iniciatyva labai praturtins naudotojų patirtį, taigi gerokai sustiprės piliečių ir įmonių pasitikėjimas bendrąja rinka. Skaitmeninant procedūras, teikiant tikslią ir patikimą informaciją, taip pat užtikrinant lengvesnę prieigą prie pagalbos paslaugų, bus sklandžiau vykdomi tarpvalstybiniai mainai, padidės efektyvumas ir sumažės biurokratizmo – tai padės sukurti naujų darbo galimybių ir didinti ekonomikos augimą.
 Derėjimas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis
 (a)Prieiga prie internetinės informacijos
 Paslaugų direktyva
 6
 jau sukurta paslaugų teikėjų ir gavėjų teisė gauti informaciją: informacija, kaip antai apie kiekvienoje valstybėje narėje paslaugų teikėjams taikomus reikalavimus, turi būti prieinama internete per kontaktinius centrus. Tarybos 2013 m. patvirtintoje chartijoje dėl elektroninių kontaktinių centrų pagal Paslaugų direktyvą valstybės narės raginamos laikytis į naudotojus orientuoto požiūrio į informacijos teikimą per kontaktinius centrus, kad būtų teikiama visų įmonėms svarbių sričių informacija, taip pat su PVM, pelno mokesčiais, socialine apsauga arba darbo teisės reikalavimais susijusi informacija.
 Svetainėje „Jūsų Europa“, e. teisingumo portale, PVM informacijos portale ir Europos užimtumo tarnybų tinkle (EURES tinkle) jau teikiama nemažai informacijos, susijusios su piliečių, įmonių, darbuotojų ir vartotojų teisėmis bei pareigomis bendrojoje rinkoje, taip pat teisingumo srities informacijos.
 Šis pasiūlymas grindžiamas šiomis esamomis paslaugomis: valstybės narės privalės internete teikti patikimą, aiškią ir suprantamą informaciją apie taisykles ir reikalavimus, kurie jų jurisdikcijoje taikomi piliečiams ir įmonėms, norintiems naudotis bendrosios rinkos teikiamomis teisėmis. Tai nedaro jokio poveikio politikos sričių, kurių informaciją reikia teikti, esminėms nuostatoms – valstybės narės privalo tik užtikrinti visišką taikomų taisyklių skaidrumą.
 (b)Prieiga prie pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų
 Siekiant padėti piliečiams ir įmonėms naudotis savo teisėmis bendrojoje rinkoje, pagal ES teisės aktus sukurta įvairių kontaktinių punktų ir problemų sprendimo mechanizmų. Šia iniciatyva bus siekiama, kad pagalbos bei problemų sprendimo paslaugos būtų geriau randamos ir prieinamos ir kad paslaugos, prieinamos per šiuos vartus, atitiktų tam tikrus būtiniausius kokybės standartus, – taip bus šalinamas esamas susiskaidymas ir suteikiama reikiamų žinių.
 (c)Prieiga prie internetinių procedūrų
 Pagal Paslaugų direktyvą valstybės narės turi užtikrinti, kad būtų galima internete per atitinkamus kontaktinius centrus arba susisiekiant su atitinkamomis kompetentingomis institucijomis atlikti visas procedūras ir formalumus, susijusius su galimybe procedūras atlikti internete, taip pat atlikti su paslauga susijusią veiklą (8 straipsnis). Direktyvoje dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo
 7
 (57a straipsnyje) yra nustatyta tokia pati prievolė, taikytina vykdant reikalavimus ir atliekant procedūras ir formalumus, susijusius su klausimais, kuriems taikoma ši direktyva.
 Šiuo pasiūlymu sustiprinamas su bendrąja rinka susijęs internetinių procedūrų, kurias valstybės narės jau nustatė remdamosi šiomis direktyvomis arba kuriais nors kitais susijusiais nacionaliniais arba ES teisės aktais, aspektas – pasiūlyme reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų ir kitų valstybių narių piliečiams ir įmonėms, besinaudojantiems internetu, galimybę visa apimtimi atlikti šias procedūras, taip pat jame nustatomos pagrindinės sąlygos, kuriomis būtų užtikrinamos šios tarpvalstybinės prieigos galimybės.
 Be to, šia iniciatyva valstybių narių reikalaujama užtikrinti galimybę internete visa apimtimi atlikti šiame reglamente nustatytas pagrindines procedūras, kurios yra apskritai aktualios piliečiams ir įmonėms, taip pat šią galimybę suteikti tarpvalstybiniams naudotojams. Šia iniciatyva taip pat užtikrinama, kad, naudotojams paprašius, atitinkamos įvairių valstybių narių institucijos galėtų keistis elektroniniais įrodymais.
 Kalbant apie šias procedūras, įmonėms ypatingai svarbi yra verslo veiklos įregistravimo procedūra. Tačiau tai neturėtų apimti procedūrų, kurias būtina atlikti steigiant bendroves arba įmones kaip juridinius asmenis. Kaip paskelbta bendrosios rinkos strategijoje
 8
 ir e. valdžios veiksmų plane, Komisija į 2017 m. darbo programą
 9
 įtraukė iniciatyvą, kuria siekiama visapusiškai palengvinti skaitmeninių sprendimų (įskaitant verslo veiklos registravimo internete procedūras) diegimą per visą bendrovės gyvavimo ciklą. Šiuo metu Komisija atlieka su šia bendrovių teisės iniciatyva susijusį parengiamąjį darbą; numatyta, kad, remiantis šia iniciatyva, atitinkamos internetinės procedūros bus susietos su šiais vartais, kai jie bus sukurti.
 Šiuo reglamentu bus reikalaujama visiškai suskaitmeninti tam tikras tiesioginio aptarnavimo padalinių atliekamas pagrindines procedūras (piliečių arba įmonių ir nacionalinių administracijų sąsaja gali būti užtikrinta paprasčiausiai pateikiant internetinę formą, kurią reikia užpildyti). Reglamentu nebus daromas poveikis nei netiesioginio aptarnavimo padalinių veikimui (tolesniems su atitinkama procedūra susijusiems nacionalinių administracijų veiksmams ir jų tarpusavyje vykdomiems veiksmams), nei kurios nors nacionaliniu lygmeniu nustatytos procedūros esmei, t. y. įvairiems atitinkamų nacionalinių arba subnacionalinių institucijų veiksmams arba kompetencijai. Reikiami pritaikymai, kuriuos reikės atlikti įgyvendinant šią iniciatyvą, bus susiję tik su procedūrų skaitmeninimo procesu ir kliūčių, dėl kurių tarpvalstybiniai naudotojai negali atlikti tų procedūrų, šalinimu.
 Prieigos prie internetinių procedūrų užtikrinimas ir procedūrų skaitmeninimas bus grindžiami Elektroninės atpažinties reglamentu (EAR)
 10
 – juo reikalaujama, kad iki 2018 m. rugsėjo mėn. valstybės narės pripažintų elektroninės atpažinties priemones, apie kurias pranešė kitos valstybės narės. Tai padės pašalinti vieną iš šiuo metu naudotojams kylančių kliūčių, trukdančių kitose valstybėse narėse atlikti e. procedūras.
 •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis
 Ši iniciatyva padeda siekti bendrosios skaitmeninės rinkos strateginio tikslo – modernizuoti viešąjį administravimą, užtikrinti tarpvalstybinį sąveikumą ir lengvą sąveiką su piliečiais; į šį tikslą taip pat atsižvelgiama e. valdžios veiksmų plane. Ji dera su Komisijos tikslu skaitmeninių permainų srityje, t. y. tikslu sukurti supaprastintą internetinių procedūrų sistemą ir užkirsti kelią tolesniam skaidymuisi, kurį lemia naujų portalų ir kontaktinių punktų kūrimas. Iniciatyva dera su Europos sąveikumo sistemos rekomendacijomis.
 Pasiūlymas padeda įgyvendinti iniciatyvą, susijusią su pradedančiosiomis ir veiklą plečiančiomis įmonėmis, kuria, gerinant verslo aplinką ir mažinant biurokratizmą, skatinamas įmonių augimas. Sumažės su informacijos paieška susijusios mažųjų ir vidutinių įmonių (palyginti labiau nei didelių įmonių), ypač prekiaujančių užsienyje, sąnaudos. Šios įmonės taip pat galės naudotis teikiama vienodesnės kokybės internetine informacija, pagalba ir procedūromis. Užsienyje prekiaujančioms įmonėms bus suteikta internetinė prieiga prie joms svarbių procedūrų. Be to, MVĮ galės lengviau nustatyti, kokias procedūras reikia atlikti norint vykdyti veiklą bendrojoje rinkoje, ir atitinkamai lengviau įeiti į naujas ES rinkas. Kadangi prieiga prie pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų bus lengvesnė ir bus taikoma speciali naudotojų grįžtamosios informacijos rinkimo priemonė, MVĮ galės visomis ES kalbomis lengvai ir iš karto pranešti apie su taisyklėmis ir valdžios institucijomis susijusias problemas.
 Bendrųjų skaitmeninių vartų veikimui svarbios toliau išvardytos jau įgyvendinamos arba planuojamos ES lygmens iniciatyvos, nes jos padės pasiekti, kad būtų suteikta visa reikalinga informacija arba kad būtų suskaitmenintos atitinkamos procedūros. Šios iniciatyvos yra:
 ·Europos sąveikumo sistema (ESS). Ji padeda didinti Europos viešojo administravimo subjektų sąveikumą, todėl ši sistema padidins viešųjų paslaugų sujungiamumą;
 ·Pagrindinių viešųjų paslaugų kalba (angl. Core Public Services Vocabulary, CPSV) – bendrasis duomenų modelis, kuriuo remiantis apibūdinami pagrindiniai verslo įvykiai ir viešosios paslaugos. Jei valstybės narės ją vartotų kurdamos arba atnaujindamos interneto svetaines, būtų lengviau išversti jų turinį ir sukurti bendrųjų skaitmeninių vartų paieškos priemonę – tai padėtų lengviau rasti informaciją, procedūras ir pagalbos paslaugas;
 ·Verslo registrų sąveikos sistema (BRIS)
 11
 padės užtikrinti, kad ES lygmeniu būtų prieinama informacija apie valstybėse narėse įregistruotas bendroves ir kad įvairūs registrai galėtų keistis informacija (sistema pradės veikti iki 2017 m. birželio mėn.);
 ·ES nemokumo registrų elektroninė sąveikos sistema padės padidinti (nuo 2019 m.) tarpvalstybinių nemokumo bylų nagrinėjimo veiksmingumą;
 ·„Europos paslaugų e. kortelė“. Komisijos pasiūlymas, priimtas 2017 m. sausio mėn.
 12
 Jame numatoma sukurti supaprastintą elektroninę procedūrą, skirtą tam tikrų verslo ir statybos paslaugų teikėjams, ketinantiems savo paslaugas teikti kitoje valstybėje narėje; esminiai šios procedūros elementai – buveinės šalies ir priimančiosios šalies institucijų ryšių palaikymas;
 ·Europos bendrasis viešųjų pirkimų dokumentas (EBVPD)
 13
 ; jame pateikiama savideklaracija dėl reikalavimų, susijusių su viešųjų pirkimų procedūra, laikymosi. Elektroninė šio dokumento versija gali tapti svarbiausia sudedamąja vienkartinio duomenų pateikimo principo įgyvendinimo viešųjų pirkimų srityje dalimi;
 ·suplanuota bendrovių teisės iniciatyva, skirta skaitmeninių sprendimų diegimui per visą bendrovės gyvavimo ciklą palengvinti, kaip nurodyta Komisijos 2017 m. darbo programoje;
 ·suplanuotas PVM skirtos minimalios vieno langelio sistemos išplėtimas;
 ·veiksmai, susiję su vienkartinio duomenų pateikimo principo, nustatyto e. valdžios veiksmų plane, įgyvendinimu, padės valstybių narių administravimo subjektams lengviau dalytis informacija ir duomenimis. Siekiant šio tikslo, pirmiausia bus įgyvendinamas verslo atvejams skirtas didelio masto bandomasis projektas, taip pat bus atliktas piliečių galimybės taikyti šį principą vertinimas.
 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI
 •Teisinis pagrindas
 Šiam pasiūlymui dėl teisės aktų suderinimo yra aktuali SESV 21 straipsnio 2 dalis, 48 straipsnis ir 114 straipsnio 1 dalis. Pagal 26 straipsnio 2 dalį vidaus rinką sudaro vidaus sienų neturinti erdvė, kurioje pagal Sutarčių nuostatas užtikrinamas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas. SESV 21 straipsnio 2 dalyje yra nustatytas taisyklių, kuriomis Sąjungos piliečiams padedama naudotis 21 straipsnio 1 dalyje nurodytomis teisėmis, priėmimo teisinis pagrindas. 48 straipsnyje nustatytas socialinės apsaugos srities priemonių, būtinų laisvam darbuotojų judėjimui užtikrinti, priėmimo teisinis pagrindas. 114 straipsnyje yra nustatytas (išskyrus atvejus, kai Sutartyse nustatyta kitaip) SESV 26 straipsnyje iškeltiems tikslams pasiekti taikomų priemonių priėmimo teisinis pagrindas.
 Šio pasiūlymo tikslas – piliečiams ir įmonėms užtikrinti lengvą prieigą prie informacijos, procedūrų ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų, kurių jiems reikia, kad galėtų naudotis vidaus rinkos teikiamomis teisėmis. Šiuo tikslu pasiūlymu sukuriami bendrieji skaitmeniniai vartai; įgyvendindamos šią iniciatyvą, Komisija ir kompetentingos institucijos atliktų svarbų vaidmenį siekiant pirmiau nurodytų tikslų. Iniciatyva siekiama tik panaikinti diskriminaciją ir sumažinti papildomą administracinę naštą, tenkančią piliečiams ir bendrovėms, vykdantiems veiklą arba norintiems ją vykdyti kitose valstybėse narėse visiškai laikantis nacionalinių taisyklių ir procedūrų, taip pat ja siekiama panaikinti diskriminaciją visiškai laikantis nacionalinių taisyklių ir procedūrų. Ja nedaroma poveikio šių taisyklių ar procedūrų esmei arba jų taikymo kompetencijai.
 Kadangi šia iniciatyva siekiama trigubo tikslo ir kadangi negali būti laikoma, kad jos sudedamosios dalys, susijusios su laisvu piliečių judėjimu, socialine apsauga ir tikslu sukurti vidaus rinką ir užtikrinti tinkamą jos veikimą informacijos, procedūrų ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų požiūriu, yra tik neesminės dalys, ji turėtų būti grindžiama SESV 21 straipsnio 2 dalimi, 48 straipsniu ir 114 straipsnio 1 dalimi.
 •Subsidiarumo principas
 Pagrindinis šio pasiūlymo tikslas yra pagerinti bendrosios rinkos veikimą visų ES piliečių ir įmonių labui. Bendroji rinka nėra erdvė, kurioje taikomos visiškai suderintos taisyklės. Nors yra nustatyti pagrindiniai principai ir sritys, kuriose susitarta taikyti visiškai suderintas taisykles, užsienio šalyse keliaudami, dirbdami, gyvendami arba vykdydami verslą, piliečiai ir įmonės vis tiek turės laikytis nacionalinių taisyklių. Todėl, kad bendroji rinka veiktų tinkamai, labai svarbu, kad piliečiai ir įmonės galėtų lengvai rasti informaciją apie tai, kokios yra šios taisyklės kitose valstybėse narėse. Vienodai svarbu ir tai, kad, taikant procedūras, kuriomis užtikrinamas šių taisyklių laikymasis, užsienio naudotojai, palyginti su vietos naudotojais, nepatirtų didelės papildomos reglamentavimo naštos.
 Nesiimant ES lygmens veiksmų, šių tikslų neįmanoma tinkamai pasiekti. Dabartinei informacijos ir pagalbos paslaugų teikimo sistemai trūksta nuoseklumo, nes priemonės, sukurtos vykdant ES lygmens veiksmus, nėra pakankamai susietos, taip pat jos nepakankamai patogios naudotojams. Nėra nustatyta bendro požiūrio į kokybės užtikrinimą būtiniausiais kokybės standartais. Nors teisine sistema yra skatinama sąveika, valstybės narės nepakankamai naudojasi sąveikos galimybėmis (nesant privalomų pareigų).
 Atsižvelgiant į tarpvalstybinį bendrosios rinkos pobūdį ir į tai, kad reikia imtis tarpvalstybinių veiksmų esamai padėčiai ištaisyti, ES veiksmais bus veiksmingiausiai pasiekta, kad būtų sumažintos sąnaudos, kurių ES piliečiai ir įmonės patiria vykdydami tarpvalstybinę veiklą.
 •Proporcingumo principas
 Šiuo pasiūlymu siekiama užtikrinti tikslią pusiausvyrą tarp būtinybės valstybių narių atsakomybei palikti nacionalinės informacijos, nacionalinių procedūrų ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų teikimą ir būtinybės pašalinti kliūtis, kurių ilgainiui atsirado piliečiams ir įmonėms, bandantiems naudotis bendrosios rinkos teikiamomis teisėmis.
 Šiame reglamente numatytos priemonės apima tik veiksmus, kurie yra būtini siekiant išspręsti nustatytas problemas ir pasiekti nustatytus tikslus. Pradines investicines sąnaudas, susijusias su informacijos aprėpties išplėtimu, jos vertimu arba internetinių procedūrų sukūrimu, galima sumažinti naudojantis ES lėšomis. Be to, ilgesnės trukmės laikotarpiu šios pradinės sąnaudos bus kompensuojamos įmonės ir nacionalinės administracijos sutaupytomis lėšomis.
 Šiuo reglamentu nei piliečiams, nei įmonėms nenustatoma jokių papildomų pareigų, nes bendraisiais skaitmeniniais vartais bus naudojamasi visiškai savanoriškai.
 •Pasirinkta priemonė
 Šis reglamentas grindžiamas SESV 21 straipsnio 2 dalimi dėl nuostatų, susijusių su laisvu piliečių judėjimu, 48 straipsniu dėl nuostatų dėl tam tikrų procedūrų, susijusių su socialine apsauga, skaitmeninimo ir 114 straipsnio 1 dalimi dėl visų kitų nuostatų, kuriomis siekiama pagerinti bendrosios rinkos veikimą suteikiant geresnę tarpvalstybinę prieigą prie informacijos, pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų ir e. procedūrų. Remiantis šiomis Sutarties nuostatomis, pasiūlymu suderinami valstybių narių teisės aktai dėl šių tarpvalstybinę veiklą vykdantiems piliečiams ir įmonėms teikiamų paslaugų kokybės.
 3.BAIGIAMOJO VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 •Galiojančių teisės aktų baigiamasis vertinimas ir (arba) tinkamumo patikros
 Esamos sistemos (teisės aktų ir ne teisės aktų), kuri yra aktuali įgyvendinant bendrųjų skaitmeninių vartų iniciatyvą, baigiamojo vertinimo ataskaitoje nurodyta keletas problemų, susijusių su pavienėmis paslaugomis, taip pat su nepakankamu šių paslaugų (kaip bendrosios rinkos paslaugų piliečiams ir įmonėms rinkinio) veiksmingumu, efektyvumu ir nuoseklumu.
 Esamų paslaugų veiksmingumą mažina tai, kad internete jos yra menkai matomos ir sunkiai randamos, kad apskritai jų kokybė nepakankamai gera ir kad jomis nepakankamai naudojamasi. Dauguma vartotojų ir įmonių neturi informacijos apie Europos lygmeniu teikiamas internetines pagalbos paslaugas.
 Šių paslaugų tarpvalstybinis prieinamumas ir toliau ribotas, kadangi nacionalinio lygmens informacija dažnai yra nenuosekli arba ji pateikiama tik nacionaline kalba ir kadangi dažnai tarpvalstybiniai naudotojai negali internete atlikti procedūrų, kurias internete atlieka nacionaliniai naudotojai. Be to, gerokai skiriasi įvairių paslaugų kokybės lygis ir jos nevienodai atitinka naudotojų interesus.
 Paaiškėjo, kad pagal įpareigojančią ES teisę sukurtų paslaugų kokybės kriterijai yra pernelyg bendro pobūdžio (kontaktiniai centrai) arba jų visai nėra (gaminių kontaktiniai centrai). Papildomų kokybės kriterijų (chartija dėl elektroninių kontaktinių centrų) savanoriškas taikymas nebuvo labai sėkmingas. Buvo susitarta dėl kokybės kriterijų, taikytinų Komisijos valdomoms paslaugoms, sukurtoms pagal neprivalomą ES teisę (SOLVIT, „Jūsų Europa“), tačiau tie kriterijai yra savanoriško pobūdžio, tad kai kurios valstybės narės juos visus taiko, o kitos – ne. Dėl to užsienio naudotojų prieiga prie šių paslaugų vis dar yra ribota ir užtikrinama nenuosekliai.
 Laikoma, kad ES lygmens pagalbos paslaugos yra ekonomiškai efektyvios atsižvelgiant į sutaupytas lėšas ir kitokius pranašumus, kurių dėl šių paslaugų įgyja įmonės ir piliečiai, palyginti su daug brangesnėmis alternatyviomis privačiojo sektoriaus paslaugomis. Tačiau nacionalinio lygmens pagalbos paslaugos (kontaktiniai centrai, gaminių kontaktiniai centrai ir statybos gaminių kontaktiniai centrai) įmonėms teikiamos nepakankamai veiksmingai. Be to, prasta jų interneto svetainių kokybė reiškia tai, jog neišnaudota galimybė internete geriau pateikti viešą informaciją ir taip sumažinti užklausų skaičių, taigi neišnaudota galimybė ir pasiekti dar didesnį sąnaudų veiksmingumą. Jei atskiros paslaugos būtų propaguojamos naudojantis bendru prekių ženklu, būtų galima pasiekti dar didesnį veiksmingumą ir užtikrinti lengvesnį paslaugų surandamumą internete. Tai lengviau pasiekiama ES lygmeniu.
 Visos priemonės, vertintos atsižvelgiant į šias aplinkybes, buvo sukurtos ES lygmens veiksmais, tačiau jos neveikia kaip visuma. Nors teisine sistema yra skatinama sąveika, valstybės narės tinkamai neišnaudoja sąveikos galimybių – visų pirma dėl to, kad nėra nustatyta privalomų pareigų ir bendros ES ir valstybių narių taikytinos valdymo struktūros, pagal kurią būtų vertinamas ir užtikrinamas visų priemonių derėjimas.
 Svarbiausios priežastys, kodėl esamos paslaugos teikiamos nepakankamai veiksmingai, yra šios: taikomi išoriniais duomenimis grindžiami, į administraciją orientuoti metodai ir tai lemia susiskaidymą; ES ir nacionalinio lygmens administracijos viešąsias paslaugas kuria taip, kad jos labiau atitiktų pačių įstaigų poreikius, o ne paslaugų naudotojų poreikius; prieš daugelį metų sukurti techniniai sprendimai nebeatspindi šiandieninės techninės pažangos ir geriausios patirties; nacionalinės administracijos nepaiso užsienio šalių naudotojų poreikių.
 •Konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais
 Apskritai konsultacijų dėl bendrųjų skaitmeninių vartų procesas prasidėjo 2015 m. lapkričio mėn., o baigėsi 2016 m. gruodžio mėn. Vykstant šiam procesui, buvo surengtas specialus suinteresuotųjų subjektų praktinis seminaras, viešos internetinės konsultacijos, taip pat keletas dvišalių diskusijų su suinteresuotaisiais subjektais ir valstybėmis narėmis.
 (a)Praktinis seminaras su bendraisiais skaitmeniniais vartais susijusiais klausimais (2016 m. kovo mėn.)
 Jame dalyvavo kontaktinių centrų, prekybos ir pramonės rūmų ir nacionalinių institucijų atstovai. Dalyvių nuomone, esama daug problemų, susijusių su prieiga prie informacijos, e. procedūrų prieinamumu ir prieiga prie pagalbos paslaugų. Šių problemų kyla dėl su teisės aktais susijusių trūkumų, informacijos arba pagalbos trūkumo, taip pat dėl to, kad nacionalinės ir vietos institucijos prastai įgyvendina priemones.
 Per diskusijas dėl e. procedūrų dalyviai nurodė, kad labai sunku naudotis kitų šalių e. procedūromis. Net jei kai kurios valstybės narės dėl savo piliečių yra padariusios ypač didelę pažangą e. valdymo srityje, vis dar labai menkai pripažįstamas užsieniečių e. parašas arba e. tapatybės kortelė ir dėl to užsienio naudotojai neturi prieigos prie e. procedūrų.
 (b)Viešos internetinės konsultacijos
 Vykstant viešoms internetinėms konsultacijoms, buvo pateikti 367 atsakymai, iš kurių 45 proc. sudarė įmonių atsakymai, 45 proc. – piliečių atsakymai ir 10 proc. – valdžios institucijų atsakymai.
 Po konsultacijų paaiškėjo, kad verslo atstovai ir piliečiai laikosi tvirtos nuomonės dėl pagrindinių ramsčių, kuriuos apims ši iniciatyva, svarbos, konkrečiai dėl:
 ·būtinybės teikti internete informaciją apie kitose ES šalyse taikomas taisykles ir procedūras – 93 proc. įmonių ir 92 proc. piliečių laikosi nuomonės, kad tai yra labai svarbu arba svarbu;
 ·prieigos prie e. procedūrų – 94 proc. įmonių ir 92 proc. piliečių laikosi nuomonės, kad tai yra labai svarbu arba svarbu;
 ·paprašius prieigos prie pagalbos paslaugų – 88 proc. įmonių ir 87 proc. piliečių laikosi nuomonės, kad tai yra labai svarbu arba svarbu.
 (c)Mainai su suinteresuotaisiais subjektais ir valstybėmis narėmis
 Suinteresuotųjų subjektų nuomonės teirautasi per įvairius posėdžius ir renginius, įskaitant 2016 m. kovo mėn. surengtą klausymą „ES pilietybė praktiškai“, 2015 m. lapkričio mėn. Liuksemburge vykusią kasmetinę MVĮ asamblėją, 2016 m. birželio ir spalio mėn. diskusijas su MVĮ atstovais, taip pat keletą 2016 m. surengtų dvišalių diskusijų su keliomis įmonėms ir vartotojams atstovaujančiomis organizacijomis, kaip antai „Eurochambres“, „Eurocommerce“, „BusinessEurope“, nacionaliniais prekybos ir pramonės rūmais, CEA-PME, „Startup City Alliance Europe“ ir pan.
 Įvairios verslo organizacijos patvirtino, kad įmonėms būtų labai naudinga, jei visos internetinės informacijos priemonės būtų sujungtos į vieną sistemą. Be to, keletas organizacijų ragina nustatyti bendrą informacijos teikimo visose VN modelį. Verslo suinteresuotieji subjektai nurodo, kad pateikiama informacija (įskaitant, be kita ko, ne tik išsamią techninę informaciją, bet ir informaciją apie teisės aktų reikalavimus, taikomus bandymams ir ataskaitų teikimui) turėtų būti pakankama, kad būtų galima teisėtai vykdyti tarpvalstybinę veiklą. Kalbant apie procedūras, dauguma verslo suinteresuotųjų subjektų teigia, kad, siekiant taupyti laiko ir pinigų išteklius, internete turėtų būti visa apimtimi prieinamos visos procedūros.
 Su valstybėmis narėmis konsultuotasi ekspertų Paslaugų direktyvos klausimais grupėje (įskaitant EUGO tinklui skirtą pogrupį), Tarpusavio pripažinimo komitete ir dvišaliuose posėdžiuose su nacionalinių institucijų atstovais. 17 valstybių narių pateikė pozicijos dokumentą, kuriuo raginama sukurti bendrųjų skaitmeninių vartų (visiškai veikiančių e. valdymo portalų) tinklą; šiame tinkle pateikiant visą informaciją, reikalingą veiklai kitoje valstybėje narėje vykdyti, būtų užtikrinta galimybė lengviau pradėti verslą, plėstis ir prekiauti užsienyje. Šios valstybės narės taip pat pritaria tam, kad įmonėms, ketinančioms įsikurti ir vykdyti veiklą bet kurioje ES šalyje, turėtų būti sudaryta galimybė reikiamas procedūras atlikti per vieną skaitmeninį procesą.
 Dauguma valstybių narių pabrėžia, kad svarbu užtikrinti interneto svetainių, kurios bus bendrųjų skaitmeninių vartų dalis, kokybę ir patogumą naudotojams, ir remia siūlymą naudoti kokybės ženklą. Jos taip pat pritaria tam, kad informacija naudotojams turėtų būti pateikiama bent viena papildoma dažnai vartojama ES kalba. Valstybės narės nurodė, kad internetinėms procedūroms sukurti reikia didelių investicijų ir dėl to kartais tų procedūrų tvirtinimas vyksta lėtai. Dauguma valstybių narių norėtų, kad būtų aiškiai paskirstytos pareigos nacionaliniu ir ES lygmenimis, ir pritartų tam, kad už turinį ir jo valdymą būtų atsakingos nacionalinės institucijos. Dauguma valstybių narių pageidautų, kad Komisija imtųsi ryžtingo koordinavimo vaidmens, kad būtų galima apibrėžti tikslus, susijusius su atnaujinimu, turiniu, naudingumu ir pan.
 •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
 Po įvairių 2008–2017 m. ES institucijų arba suinteresuotųjų subjektų atliktų tyrimų ir apklausų, išsamių konsultacijų su ekspertais, valstybėmis narėmis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant specialiai surengtą praktinį seminarą, sukaupta tvirta ekspertinių žinių bazė.
 •Poveikio vertinimas
 Rengiant šią iniciatyvą buvo atliktas poveikio vertinimas. Pakartotinai pateiktoje ataskaitoje atsižvelgiama į Reglamentavimo patikros valdybos rekomendacijas, kurias ji pateikė 2017 m. sausio 20 d. pradinėje neigiamoje nuomonėje, taip pat į papildomus aspektus, kuriuos valdyba nurodė 2017 m. kovo 7 d. galutinėje teigiamoje nuomonėje.
 Atliekant poveikio vertinimą svarstytos trys politikos galimybės:
 ·1 galimybė. Nacionaliniu lygmeniu centralizuoti įmonių ir piliečių portalai: būtų nustatyta centrinė informacijos teikimo sistema, į kurią patenkama per bendrą nacionalinio arba ES lygmens portalą, tačiau nebūtų nustatyta įpareigojimų dėl internetinių procedūrų kūrimo. Nenumatyta ES lygmens sprendimo, kaip turėtų būti priimami kitų valstybių narių dokumentai ir duomenys. Kiekviena valstybė narė turėtų sujungti tris pagrindinius verslo kontaktinius centrus (paslaugų ir prekių).
 ·2 galimybė. ES koordinuojamas modelis, pagal kurį valstybės narės pačios nuspręstų, kur pateikti reikiamą internetinę informaciją. Joms tereikėtų nuorodas į susijusias interneto svetaines pateikti centrinėje Komisijos saugykloje, iš kurios bendra paieškos priemone jos būtų pagal užklausą surandamos ir pateikiamos naudotojui. Taip pat būtų sukurta pagalbos paslaugų radimo priemonė, kuri nukreiptų naudotojus į tinkamą pagalbos paslaugą. Naudojantis paieškos priemone, paieška būtų atliekama tik vartų turinyje ir šią priemonę būtų galima integruoti į ES arba nacionalinius informacijos portalus ir tinklalapius. Pasirinkusios šią galimybę, valstybės narės privalėtų per sutartą laiką užtikrinti, kad būtų galima internete visa apimtimi atlikti tam tikras įmonėms ir piliečiams skirtas pagrindines procedūras.
 ·3 galimybė. ES mastu taikomas visiškai centralizuotas modelis: visa ES ir nacionalinio lygmenų informacija būtų teikiama per ES lygmens centrinę duomenų bazę. Pasirinkus šią galimybę, reikėtų užtikrinti, kad būtų galima internete atlikti jau minėtas dvidešimt pagrindinių procedūrų, kaip reikalaujama ir pagal 2 galimybę, tačiau būtų numatyta sukurti specialią IT priemonę, kad buveinės šalies ir priimančiosios šalies institucijų netiesioginio aptarnavimo padaliniai galėtų bendradarbiauti siekdami patenkinti užsienio šalies naudotojo poreikius (daugiausia dėl įrodymų pateikimo). Informacija ir procedūros būtų lengvai randamos centrinėje duomenų bazėje. Naudojantis bendra pagalbos paslaugų radimo priemone (kaip ir pagal 2 galimybę), būtų lengviau rasti pagalbos paslaugas.
 Manyta, kad 1 galimybė būtų efektyvus sprendimas, tačiau nelabai veiksmingas, nes labai svarbus trūkumas yra tai, kad valstybės narės pačios savanorišku pagrindu kurtų internetines procedūras, taip pat tai, kad nėra bendro sprendimo, kaip tarpvalstybiniu lygmeniu procedūrų tikslu būtų naudojami įrodymai. Be to, nebūtų tinkamai išspręstas nepakankamo surandamumo klausimas, nes iš esmės nacionaliniuose įmonių portaluose naudojamos paieškos priemonės nebūtų tinkamos paieškoms visomis ES kalbomis. Galiausiai, kadangi nebūtų taikoma bendra kokybės stebėsenos priemonė, būtų sudėtingiau užtikrinti kokybės kriterijų laikymąsi. Dėl šių priežasčių prieita prie išvados, kad, pasirinkus šią galimybę, naudotojų poreikiai tikriausiai būtų tenkinami nepakankamai.
 3 galimybė įvertinta kaip geriausiai atitinkanti naudotojų poreikius. Taikant visiškai centralizuotą metodą, būtų užtikrinta, kad informacija būtų teikiama suderintu būdu, taigi naudotojai galėtų lengvai rasti ieškomą informaciją. Suderintos visoje ES taikomos procedūros būtų savaime visa apimtimi prieinamos tarpvalstybiniams naudotojams. Tačiau svarbūs šios galimybės trūkumai yra lankstumo trūkumas, nes valstybės narės mažai prisidėtų prie šio centralizuoto metodo įgyvendinimo. Be to, laikytasi nuomonės, kad bendras šios galimybės efektyvumas būtų nelabai didelis, nes būtų reikalingos labai didelės sąnaudos ir atsirastų gana daug dubliavimo atvejų.
 Pasirinkta 2 galimybė, nes ja suteikiama pakankamai įgyvendinamumo garantijų, kurios užtikrinamos taikant bendrą naudotojų grįžtamosios informacijos rinkimo (aprėpties ir kokybės stebėsenos tikslu) priemonę. Laikoma, kad, įgyvendinant pasirinktą galimybę, būtų efektyviai ir proporcingai pasiekti tikslai ir kartu užtikrinta didžiausia galima nauda suinteresuotiesiems subjektams. Komisijai ir valstybėms narėms reikės glaudžiai bendradarbiauti, kad būtų veiksmingai, laipsniškai įgyvendinti visi įvairūs šios galimybės reikalavimai.
 •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas
 Reglamentas padės įmonėms, įskaitant MVĮ, lengviau patekti į bendrąją rinką, kadangi juo bus iš esmės sumažintos paslaugų teikimo arba prekių pardavimo kitose valstybėse narėse sandorių sąnaudos. Esant geresnėms patekimo į bendrąją rinką galimybėms bus galima pasiekti didesnę masto ekonomiją ir įvairovės ekonomiją, taigi atitinkamai padidės įmonių konkurencingumas ir sąnaudų veiksmingumas. Pasiūlymu taip pat reaguojama į neseniai REFIT programos platformos pateiktą prašymą kiekvienoje valstybėje narėje sukurti vieno langelio principu veikiantį centrą, kuriame įmonėms būtų teikiama aiški informacija ir suderintos paslaugos, ir apibrėžti būtiniausius bendruosius kokybės kriterijus, taikytinus kiekvieno portalo turiniui, veikimui ir integravimui į bendruosius skaitmeninius vartus.
 •Pagrindinės teisės
 Šiuo pasiūlymu remiamos ir propaguojamos ES pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintos teisės, visų pirma teisė laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (45 straipsnis), teisė mokytis (14 straipsnis), teisė ieškoti darbo, dirbti, naudotis įsisteigimo laisve ir teikti paslaugas bet kurioje valstybėje narėje (15 straipsnis). Reglamentu taip pat mažinama kitų valstybių narių piliečių (palyginti su vietos piliečiais) diskriminacija, netgi netiesioginė, nes juo imamasi priemonių, kad informacija, kurią galima gauti naudojantis vartais, būtų prieinama ne tik nacionaline kalba, bet ir kita kalba, o internetinės procedūros būtų prieinamos ir kitų valstybių narių naudotojams (Chartijos 21 straipsnio 2 dalis ir SESV 18 straipsnis).
 4.POVEIKIS BIUDŽETUI
 Šio reglamento įgyvendinimo sąnaudos visoms valstybėms narėms ir Komisijai kartu būtų 109 mln. EUR pradinių investicinių sąnaudų ir apie 8 mln. EUR kasmetinių einamųjų sąnaudų. Pradinės investicinės sąnaudos būtų iš dalies kompensuotos per vienerius metus tarpvalstybinių įmonių sutaupytomis lėšomis, susijusiomis su papildomais vertimo ir tvirtinimo mokesčiais ir konsultavimo sąnaudomis; šios sutaupytos lėšos sudarytų apytikriai 86 mln. EUR. Mažiausiai internetinių procedūrų taikančioms šalims likusių procedūrų skaitmeninimas kainuotų 6,6 mln. EUR. Kitaip tariant, šios išlaidos sudaro apie 2–4 proc. e. valdymui skirto 2014–2020 m. ESI fondų finansavimo.
 5.KITI ASPEKTAI
 •Įgyvendinimo planai ir stebėsenos, vertinimo ir ataskaitų teikimo tvarka
 Valstybėms narėms bus pateiktas įgyvendinimo planas, kuriame bus išsamiai nurodyti veiksmai, kuriuos reikia atlikti siekiant užtikrinti, kad būtų galima laiku pradėti naudotis bendraisiais skaitmeniniais vartais. Reglamente nustatyta, kad, praėjus dvejiems metams nuo reglamento priėmimo, Europos Parlamentui ir Tarybai turi būti pateikta, o vėliau kas dvejus metus teikiama bendrųjų skaitmeninių vartų veikimo ir nustatytų bendrosios rinkos kliūčių vertinimo ataskaita. Taip pat planuojama praėjus penkeriems metams nuo reglamento įsigaliojimo atlikti vertinimą. Bendrųjų skaitmeninių vartų koordinavimo grupė – pagrindinis koordinavimo organas bendrųjų skaitmeninių vartų valdymo struktūroje – padės Komisijai vykdyti šių vartų taikymo rezultatų ir reglamento taikymo būklės stebėseną.
 •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas
 1 straipsnyje nurodytas siūlomo reglamento dalykas.
 2 straipsnyje sukurti bendrieji skaitmeniniai vartai ir apibrėžta jų taikymo sritis. Jame paaiškinta, kad šiuose vartuose yra teikiama informacija apie su vidaus rinka susijusias teises, pareigas ir taisykles, šių vartų naudotojams taikomas reglamento I priede išvardytose srityse, kad juose naudotojams pateikiama informacija apie procedūras ir nuorodos į tas procedūras, sukurtas I priede išvardytose srityse, ir galiausiai pateikiama informacija apie pagalbos bei problemų sprendimo paslaugas, padedančias naudotojams suprasti informaciją arba atlikti susijusias procedūras, kaip antai išvardytas III priede ir nurodytas šio reglamento 6 straipsnyje, taip pat užtikrinta prieiga prie tų paslaugų.
 3 straipsnyje pateiktos atitinkamos reglamento sąvokų apibrėžtys.
 4 straipsnyje nustatytos valstybių narių ir Komisijos prievolės, susijusios su informacijos teikimu.
 5 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų kitų valstybių narių naudotojams galimybę atlikti esamas internetines procedūras, ir taip dar kartą patvirtinamas nediskriminavimo internetinių procedūrų požiūriu principas. Jame taip pat reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, kad būtų galima internete visa apimtimi atlikti 13 procedūrų, išvardytų reglamento II priede, ir paaiškinama sąvokos „visiškai internetinė procedūra“ reikšmė.
 6 straipsnyje valstybėms narėms leidžiama išplėsti siūlomų pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų rinkinį į šiuose vartuose teikiamų paslaugų sąrašą įtraukiant paslaugas, kurias teikia privatūs arba pusiau privatūs subjektai, tačiau tai padaryti leidžiama tik laikantis tam tikrų sąlygų.
 7–9 straipsniuose nurodyti su informacijos teikimu susiję kokybės kriterijai, taip pat paaiškintos procedūros ir pagalbos paslaugos, su kuriomis bus sujungti vartai.
 10 straipsnyje nustatyti bendrieji kokybės reikalavimai, susiję su internetinėmis procedūromis.
 11 straipsnyje paaiškintos sąlygos, kurias turi atitikti internetinės procedūros, kad jos būtų prieinamos užsienio naudotojams, pavyzdžiui: nurodymai turi būti pateikiami kita nei nacionaline kalba, negali būti naudojami nacionaliniai duomenų formatai, turi būti pripažįstamos e. tapatybės kortelės, e. parašai ir e. spaudai, taip pat turi būti užtikrinta galimybė įrodymus pateikti elektroniniu formatu. Šiame straipsnyje nustatyta, kad įrodymų autentiškumui patvirtinti bus naudojamasi Vidaus rinkos informacine (toliau – IMI) sistema.
 12 straipsnyje nustatytas elektroninio keitimosi įrodymais, naudotojui pateikus tikslų prašymą, mechanizmas. Šiame straipsnyje Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti konkrečias technines šio mechanizmo funkcijas.
 13 straipsnyje nurodyti su pagalbos bei problemų sprendimo paslaugomis susiję kokybės kriterijai.
 14 straipsnyje nustatytas informacijos, procedūrų ir pagalbos paslaugų, su kuriomis bus sujungti vartai, kokybės stebėsenos mechanizmas. Jame taip pat nurodytos priemonės, kurių Komisija gali imtis spręsdama su kokybe susijusias problemas.
 15–18 straipsniuose nurodyti techniniai sprendimai, kurie padės pasiekti vartų tikslą, ir paaiškintos atitinkamos Komisijos ir valstybių narių pareigos.
 19 ir 20 straipsniuose nustatytos su vartų pavadinimu susijusios nuostatos ir suderinto šių vartų propagavimo sistema.
 21–23 straipsniais reglamentuojamas statistinių duomenų ir naudotojų grįžtamosios informacijos rinkimas ir reikalaujama, kad Komisija sukurtų naudotojams patogią priemonę, kuria naudodamiesi jie galės pranešti apie kliūtis, susijusias su vidaus rinkos teikiamomis teisėmis.
 24 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės paskirtų nacionalinius koordinatorius ir patikėtų jiems konkrečias su vartais susijusias pareigas.
 25 straipsnyje sukuriama vartų koordinavimo grupė.
 26 straipsnyje paaiškintos vartų koordinavimo grupės užduotys.
 27 straipsnyje nustatyta pagalbinė šio reglamento įgyvendinimo priemonė – metinė darbo programa.
 28 straipsnyje nustatytos nuostatos dėl sąnaudų, susijusių su vartų kūrimu, priežiūra ir propagavimu, taip pat su nacionalinėse interneto svetainėse pateikiamos informacijos vertimu.
 29 straipsnyje nustatyti reikalavimai dėl asmens duomenų tvarkymo šio reglamento tikslais.
 30 straipsnyje nustatyti vartų ir Sąjungos teise sukurtų informacijos ir pagalbos tinklų bendradarbiavimo būdai.
 31 straipsnyje paaiškintas šio reglamento ir kitų Sąjungos teisės aktų ryšys.
 32 straipsnyje leidžiama šio reglamento tikslu naudotis IMI sistema.
 33 straipsnyje Komisijos prašoma reguliariai teikti Europos Parlamentui ir Tarybai vartų ir vidaus rinkos veikimo ataskaitą.
 34 straipsniu reglamentuojamas naudojimasis įgaliojimais, Komisijai suteiktais 21 straipsniu.
 35 straipsniu sukuriamas komitologijos komitetas, taip pat šis straipsnis yra susijęs su Komisijai šiuo reglamentu suteikiamais įgyvendinimo įgaliojimais.
 36 straipsnyje numatyta iš dalies pakeisti Reglamentą (ES) Nr. 1024/2012 dėl IMI.
 37 straipsnyje nustatytos šio reglamento įsigaliojimo ir taikymo nuostatos.
 I priede pateiktas 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytos informacijos sričių, kurios svarbios vidaus rinkos teikiamomis teisėmis besinaudojantiems piliečiams ir įmonėms, sąrašas.
 II priede pateiktas procedūrų, kurias naudotojai turėtų galėti visa apimtimi atlikti internete (kaip nustatyta 5 straipsnio 2 dalyje), sąrašas.
 III priede pateiktas pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų, kurios turėtų būti prieinamos per vartus, kaip nustatyta 2 straipsnio 2 dalies c punkte, sąrašas.
 2017/0086 (COD)
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
 dėl bendrųjų skaitmeninių vartų sukūrimo informacijai teikti, procedūroms atlikti ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugoms teikti, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012
 (Tekstas svarbus EEE)
 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 21 straipsnio 2 dalį, 48 straipsnį ir 114 straipsnio 1 dalį,
 atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
 teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
 atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę
 14
 ,
 atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę
 15
 ,
 pasikonsultavę su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu,
 laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,
 kadangi:
 (1)bendroji rinka yra vienas didžiausių Europos laimėjimų. Asmenys, prekės, paslaugos ir kapitalas gali joje laisvai judėti, taigi piliečiams ir įmonėms atsiveria naujų galimybių. Šio reglamento priėmimas yra vienas iš pagrindinių bendrosios rinkos strategijoje
 16
 nustatytų veiksmų; jo tikslas – padėti piliečiams ir įmonėms lengviau judėti ES, taip pat prekiauti, steigtis ir plėsti verslą kitose šalyse ir taip padėti atskleisti visas bendrosios rinkos teikiamas galimybes;
 (2)Komunikate dėl bendrosios skaitmeninės rinkos
 17
 pripažįstamas interneto ir skaitmeninių technologijų vaidmuo sukuriant labai didelių inovacijų, augimo ir darbo vietų kūrimo galimybių ir taip keičiant žmonių gyvenimą ir darbo formas. Komisija pripažįsta, kad piliečių ir įmonių veiklos, vykdomos savo šalyje, taip pat tarpvalstybinės veiklos poreikiai galėtų būti geriau tenkinami išplečiant ir integruojant esamus Europos portalus, tinklus, paslaugas ir sistemas ir susiejant juos į bendruosius skaitmeninius vartus. Sąjungos 2016–2020 m. e. valdžios veiksmų plane
 18
 bendrieji skaitmeniniai vartai įtraukti į sąrašą kaip vienas jos 2017 m. įgyvendintinų veiksmų. ES pilietybės ataskaitoje
 19
 bendrieji skaitmeniniai vartai laikomi ES pilietybės teisių srities prioritetiniu tikslu;
 (3)Europos Parlamentas ir Taryba ne kartą ragino parengti visapusiškesnių, naudotojams lengviau prieinamų informacijos ir pagalbos priemonių rinkinį, kad įmonės galėtų lengviau spręsti su bendrąja rinka susijusius klausimus, taip pat ragino stiprinti ir racionalizuoti bendrosios rinkos priemones siekiant geriau patenkinti su tarpvalstybine veikla susijusius piliečių ir įmonių poreikius;
 (4)šiuo reglamentu reaguojama į minėtus raginimus ir piliečiams ir įmonėms suteikiama paprasta prieiga prie informacijos, procedūrų ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų, kurių jiems reikia, kad galėtų naudotis savo teisėmis vidaus rinkoje. Šiuo reglamentu sukuriami bendrieji skaitmeniniai vartai; įgyvendindamos šią iniciatyvą, Komisija ir kompetentingos institucijos atliktų svarbų vaidmenį siekiant pirmiau nurodytų tikslų;
 (5)šiame reglamente pateikiamas informacijos sričių, kurios svarbios piliečiams ir įmonėms, kai jos naudojasi savo teisėmis vidaus rinkoje, sąrašas ir reikalaujama, kad valstybės narės ir Komisija užtikrintų, kad nacionalinio ir Sąjungos lygmenų interneto svetainėse ir portaluose būtų pateikiama visa tų sričių informacija. Be to, pateikiama informacija turėtų paaiškinti ne tik taisykles bei piliečių ir įmonių pareigas, bet ir procedūras, kurias turi atlikti piliečiai ir įmonės, kad būtų užtikrintas tų taisyklių laikymasis ir pareigų vykdymas. Informacija taip pat turėtų apimti pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų aprašymą, kuriame piliečiai ir įmonės galėtų rasti reikiamus paaiškinimus, jei jiems kiltų neaiškumų dėl pateiktos informacijos arba būtų neaišku, kaip tą informaciją taikyti konkrečiomis aplinkybėmis, arba jei kiltų su procedūros atlikimu susijusių neaiškumų;
 (6)kadangi šia iniciatyva tikslingai siekiama trigubo tikslo, t. y. sumažinti papildomą administracinę naštą, tenkančią piliečiams ir bendrovėms, vykdantiems veiklą arba norintiems ją vykdyti kitose valstybėse narėse visiškai laikantis nacionalinių taisyklių ir procedūrų, taip pat panaikinti diskriminaciją ir užtikrinti vidaus rinkos veikimą (kiek tai susiję su informacijos, procedūrų ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų teikimu) ir kadangi jos sudedamosios dalys apima su laisvu piliečių judėjimu ir socialine apsauga susijusius aspektus, kas negali būti laikoma tik papildomu aspektu, iniciatyva turėtų būti grindžiama SESV 21 straipsnio 2 dalimi, 48 straipsniu ir 114 straipsnio 1 dalimi;
 (7)kad Sąjungos piliečiai ir įmonės galėtų naudotis laisvo judėjimo vidaus rinkoje teise, Sąjunga turėtų priimti specialias priemones, kurios piliečiams ir įmonėms suteiktų prieigą prie išsamios ir patikimos informacijos apie Sąjungos teise jiems suteiktas teises ir informacijos apie taikomas nacionalines taisykles ir procedūras, kurių jiems reikės laikytis judant, gyvenant ar studijuojant arba steigiant ar vykdant verslą ne savo šalyje, bet kitoje valstybėje narėje. Nacionaliniu lygmeniu teiktina informacija turėtų būti susijusi ne tik su nacionalinėmis taisyklėmis, kuriomis įgyvendinama Sąjungos teisė, bet ir su bet kokiomis kitomis nacionalinėmis taisyklėmis, kurios yra vienodai taikomos kitų valstybių narių piliečiams ir įmonėms;
 (8)aišku tai, kad kitų valstybių narių piliečiai ir įmonės (naudotojai) gali atsidurti mažiau palankioje padėtyje dėl to, kad nėra susipažinę su nacionalinėmis taisyklėmis ir administracinėmis sistemomis, kad informacija pateikiama skirtingomis kalbomis ir kad jie yra geografiniu požiūriu toli nuo tų valstybių narių valdžios institucijų. Efektyviausiai sumažinti susijusias kliūtis, trukdančias naudotis vidaus rinkos teikiamomis galimybėmis, būtų galima suteikiant tarpvalstybiniams naudotojams prieigą prie internetinės informacijos, pateiktos jiems suprantama kalba, suteikiant jiems galimybę internete visa apimtimi atlikti procedūras, kuriomis užtikrinamas nacionalinių taisyklių laikymasis, taip pat suteikiant pagalbą, jei taisyklės ir procedūros nepakankamai aiškios arba jei kyla kliūčių, dėl kurių jie negali naudotis savo teisėmis;
 (9)keletu Sąjungos teisės aktų jau bandyta pateikti sprendimų – yra sukurta sektoriams skirtų vieno langelio principu veikiančių informacijos centrų, įskaitant pagal Paslaugų direktyvą sukurtus kontaktinius centrus
 20
 , per kuriuos internete teikiama informacija ir pagalbos paslaugos ir suteikiama galimybė internete atlikti procedūras, kurios aktualios teikiant paslaugas; gaminių kontaktinius centrus
 21
 ir statybos gaminių kontaktinius centrus
 22
 , sukurtus siekiant suteikti prieigą prie konkretiems gaminiams taikomų techninių taisyklių, taip pat profesinių kvalifikacijų pripažinimo pagalbos centrus
 23
 , sukurtus siekiant palengvinti specialistų tarpvalstybinį judėjimą. Taip pat sukurta tinklų, kaip antai Europos vartotojų centrų, kurių tikslas – padėti tinklo nariams suprasti Sąjungos vartotojų teises ir suteikti pagalbą nagrinėjant skundus dėl kitose valstybėse narėse keliaujant arba internetu įsigytų prekių. Be to, SOLVIT
 24
 stengiasi pateikti asmenims ir įmonėms greitų, veiksmingų, paprastų sprendimų, jei valdžios institucijos nepripažįsta Sąjungoje galiojančių jų teisių vidaus rinkoje. Galiausiai, siekiant informuoti naudotojus apie Sąjungoje taikomas ir nacionalines taisykles, sukurta keletas informacijos portalų, pavyzdžiui, „Jūsų Europa“ (vidaus rinkos klausimai) ir e. teisingumo portalas (teisingumo srities klausimai);
 (10)kadangi šie teisės aktai yra sektorinio pobūdžio, šiuo metu internetinė informacija ir pagalbos paslaugos piliečiams ir įmonėms tebeteikiamos labai padrikai, internetinės procedūros taip pat nenuoseklios. Kartais pateikiama informacija ir esamos procedūros nesutampa, paslaugų kokybė yra nepakankamai gera, o visuomenė yra menkai informuota apie tos informacijos ir tų pagalbos paslaugų teikimą. Taip pat kyla keblumų užsienio naudotojams bandant rasti paslaugas ir jomis naudotis; tai – pagrindinė problema;
 (11)šiuo reglamentu turėtų būti sukurtas vieno langelio principu veikiantis centras, o piliečiams ir įmonėms turėtų būti suteikta galimybė per šį centrą gauti informaciją apie taisykles ir reikalavimus, kurių jie privalo laikytis pagal Sąjungos ir (arba) nacionalinę teisę. Reglamentu turėtų būti supaprastintas piliečių ir įmonių ryšys su Sąjungos arba nacionaliniu lygmeniu sukurtų pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų teikėjais ir turėtų būti užtikrintas didesnis to ryšio veiksmingumas. Be to, vartais turėtų būti suteikta patogesnė prieiga prie procedūrų ir galimybė jas atlikti. Todėl šiuo reglamentu turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės, nedarydamos jokio poveikio esamiems esminiams reikalavimams, pagal Sąjungos ir (arba) nacionalinę teisę nustatytiems tose politikos srityse, užtikrintų naudotojams galimybę internete visa apimtimi atlikti tam tikras procedūras, kurios yra labai svarbios daugumai tarpvalstybinę veiklą vykdančių piliečių ir įmonių. Taigi reglamentu turėtų būti remiamas vienkartinio duomenų pateikimo principo taikymas įvairių valstybių narių kompetentingoms institucijoms keičiantis įrodymais;
 (12)vartai turėtų būti orientuoti į naudotojus ir turėtų būti jiems patogūs naudotis, juose turėtų būti užtikrinta galimybė piliečiams ir įmonėms palaikyti ryšį su nacionalinėmis ir Sąjungos lygmens administravimo įstaigomis – piliečiams ir įmonėms turėtų būti suteikta galimybė pateikti grįžtamąją informaciją apie paslaugas, suteiktas per vartus, ir apie savo patirtį, susijusią su vidaus rinkos veikimu. Turėtų būti taikoma grįžtamosios informacijos rinkimo priemonė, kuria naudodamiesi naudotojai galėtų nurodyti pastebėtas problemas, trūkumus ir poreikius, kad būtų skatinama nuolat tobulinti paslaugų kokybę;
 (13)vartų sėkmę lems bendros Komisijos ir valstybių narių pastangos. Šiuose vartuose turėtų veikti bendroji naudotojų sąsaja; ji turėtų būti integruota į esamą portalą „Jūsų Europa“ ir ją administruos Komisija. Bendrojoje naudotojų sąsajoje turėtų būti pateiktos nuorodos į informaciją ir procedūras, taip pat į pagalbos bei problemų sprendimo paslaugas, kurios teikiamos per valstybių narių kompetentingų institucijų ir Komisijos administruojamus portalus. Kad būtų lengviau naudotis vartais, naudotojų sąsaja turėtų būti prieinama visomis oficialiosiomis Sąjungos kalbomis. Šių vartų veikimas turėtų būti palaikomas techninėmis priemonėmis, sukurtomis Komisijai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis;
 (14)chartijoje dėl elektroninių kontaktinių centrų (KC) pagal Paslaugų direktyvą
 25
 valstybės narės savanoriškai įsipareigojo teikdamos informaciją per KC laikytis į naudotoją orientuoto požiūrio, kad būtų teikiama įmonėms svarbių sričių informacija, įskaitant su PVM, pelno mokesčiais, socialine apsauga arba darbo teisės reikalavimais susijusią informaciją. Remiantis chartija ir patirtimi, įgyta naudojantis portalu „Jūsų Europa“, informacija taip pat turėtų apimti pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų aprašymą, kuriame piliečiai ir įmonės galėtų rasti reikiamus paaiškinimus, jei jiems kiltų neaiškumų dėl pateiktos informacijos arba dėl tos informacijos taikymo konkrečiomis aplinkybėmis arba jei būtų neaišku, kaip atlikti procedūras;
 (15)šis reglamentas turėtų sustiprinti su vidaus rinka susijusį internetinių procedūrų aspektą – bendrasis nediskriminavimo principas turėtų būti taip pat taikomas užtikrinant piliečiams arba įmonėms prieigą prie internetinių procedūrų, nacionaliniu lygmeniu jau sukurtų remiantis nacionaline arba Sąjungos teise. Valstybėje narėje negyvenantiems arba neįsisteigusiems naudotojams turėtų būti suteikta galimybė internete rasti ir atlikti procedūras ir turi būti užtikrinama, kad nekiltų tokių kliūčių, kaip antai reikalavimas formų laukeliuose nurodyti nacionalinius telefono numerius arba nacionalinius pašto kodus, reikalavimas sumokėti mokesčius suteikiant galimybę tai padaryti tik per sistemas, per kurias negali būti atliekami tarpvalstybiniai mokėjimai, išsamių paaiškinimų nepateikimas kita nei valstybine (-ėmis) kalba (-omis), galimybių pateikti kitose valstybėse narėse esančių institucijų elektroninius įrodymus nebuvimas ir kitų valstybių narių išduotų elektroninių atpažinties priemonių nepripažinimas;
 (16)šis reglamentas turėtų būti grindžiamas Elektroninės atpažinties reglamentu (EAR)
 26
 , kuriame yra nustatytos sąlygos, kuriomis valstybės narės pripažįsta tam tikras elektronines fizinių ir juridinių asmenų atpažinties priemones, taikomas pagal kitos valstybės narės elektroninės atpažinties sistemą, apie kurią pranešta. Naudotojams turėtų būti suteikta galimybė nuo to reglamento taikymo pradžios dienos naudotis turimomis elektroninėmis atpažinties ir tapatumo nustatymo priemonėmis, kad jie galėtų vykdyti tarpvalstybinę veiklą ir elektroniniu būdu susisiekti su kompetentingomis institucijomis;
 (17)keletu sektoriams skirtų Sąjungos teisės aktų, pavyzdžiui, Paslaugų direktyva
 27
 , Direktyva dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo
 28
 ir viešųjų pirkimų direktyvomis
 29
 , reikalaujama, kad būtų užtikrinta galimybė procedūras visa apimtimi atlikti internete. Šiuo reglamentu turėtų būti nustatytas papildomas reikalavimas užtikrinti galimybę internete visa apimtimi atlikti keletą piliečiams ir įmonėms svarbiausių procedūrų;
 (18)kad piliečiai ir įmonės galėtų, nepatirdami papildomos administracinės naštos, tiesiogiai naudotis vidaus rinkos teikiamais pranašumais, šiame reglamente turėtų būti nustatytas reikalavimas visiškai suskaitmeninti tam tikrų šio reglamento II priede išvardytų pagrindinių procedūrų, skirtų tarpvalstybiniams naudotojams, naudotojų sąsają, taip pat turi būti nustatyti kriterijai, kuriais remiantis būtų nustatoma, ar procedūra yra visiškai internetinė. Viena iš tokių procedūrų, kuri ypač svarbi įmonėms, – verslo veiklos registravimas. Tačiau tai neturėtų apimti procedūrų, kurias būtina atlikti steigiant bendroves arba įmones kaip juridinius asmenis, kadangi šioms procedūroms turi būti taikomas visapusiškas požiūris, kuriuo siekiama palengvinti skaitmeninių sprendimų diegimą per visą bendrovės gyvavimo ciklą. Kitoje valstybėje narėje besisteigiančios įmonės privalo registruotis socialinės apsaugos sistemoje ir draudimo sistemoje, kad galėtų užregistruoti savo darbuotojus ir mokėti įmokas į abi sistemas. Šios procedūros yra vienodos visoms bet kuriame ekonomikos sektoriuje veiklą vykdančioms įmonėms, todėl tikslinga reikalauti, kad būtų užtikrinta galimybė internete atlikti tas dvi registravimo procedūras;
 (19)kai kuriais atvejais, atsižvelgiant į esamą technikos raidos būklę, tam tikra procedūra besinaudojantiems asmenims vis dar gali prireikti, atliekant tą procedūrą, patiems nuvykti į kompetentingą instituciją, visų pirma teikiant prašymą išduoti arba atnaujinti pasą arba tapatybės kortelę, kuriuose yra įrašyti biometriniai duomenys. Bet kokios tokio pobūdžio išimtys turėtų būti taikomos tik tada, kai nėra skaitmeninių technologijų, kuriomis būtų galima pasiekti procedūros tikslą;
 (20)šis reglamentas neturėtų paveikti nacionalinių institucijų kompetencijos įvairiais bet kokios procedūros etapais, įskaitant su suskaitmenintomis arba nesuskaitmenintomis procedūromis susijusius darbo srautus jų kompetentingose institucijose arba tarp kompetentingų institucijų;
 (21)šiuo reglamentu neturėtų būti daromas poveikis socialinės apsaugos koordinavimo taisyklėms, nustatytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 883/2004
 30
 bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 987/2009
 31
 , kuriomis yra nustatytos apdraustųjų asmenų ir socialinės apsaugos institucijų teisės ir pareigos, taip pat socialinės apsaugos koordinavimo srityje taikytinos procedūros;
 (22)siekiant padėti piliečiams ir įmonėms vykdyti tarpvalstybinę veiklą, nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis yra sukurta keletas tinklų ir paslaugų. Svarbu, kad šios paslaugos, įskaitant Europos vartotojų centrus, „Jūsų Europos patarėją“, SOLVIT, intelektinės nuosavybės teisių pagalbos tarnybą, „Europe Direct“ ir Europos įmonių tinklą, būtų įtrauktos į bendruosius skaitmeninius vartus siekiant užtikrinti, kad visi galimi naudotojai galėtų jas rasti. Šio reglamento III priede išvardytos paslaugos buvo sukurtos privalomais Sąjungos aktais, o kitos veikia savanorišku pagrindu. III priede išvardytoms paslaugoms turėtų būti taikomi šiame reglamente nustatyti kokybės kriterijai, o teikiant savanoriškas paslaugas reikėtų sutikti laikytis kokybės reikalavimų, jei norima, kad būtų užtikrinta šių paslaugų prieiga per vartus;
 (23)be to, valstybės narės ir Komisija gali nuspręsti šiame reglamente nustatytomis sąlygomis įtraukti ir kitas kompetentingų institucijų arba privačių ar pusiau privačių subjektų teikiamas nacionalines pagalbos bei problemų sprendimo paslaugas. Iš esmės kompetentingos institucijos turėtų būti atsakingos už pagalbos teikimą piliečiams ir įmonėms visais jiems rūpimais su taikomomis taisyklėmis ir procedūromis susijusiais klausimais, kurie negali būti visiškai išspręsti naudojantis internetinėmis paslaugomis. Tačiau jei paslaugos yra teikiamos labai specializuotose srityse ir jei privačių arba pusiau privačių subjektų teikiamomis paslaugomis yra patenkinami naudotojų poreikiai, valstybės narės gali siūlyti Komisijai įtraukti šias paslaugas į vartus, jei tos paslaugos atitinka visas reglamente nustatytas sąlygas ir jei jomis nebūtų dubliuojamos jau įtrauktos pagalbos arba problemų sprendimo paslaugos;
 (24)kad naudotojai galėtų lengviau rasti tinkamą paslaugą, šiame reglamente turėtų būti nustatyta priemonė, kuri automatiškai nukreiptų naudotojus į tinkamą paslaugą;
 (25)vienas iš svarbiausių sėkmingo bendrųjų skaitmeninių vartų veikimo principų yra būtiniausių kokybės reikalavimų laikymasis siekiant užtikrinti, kad teikiama informacija arba paslaugos būtų patikimos, nes priešingu atveju būtų padaryta didelė žala šių vartų, kaip sistemos, patikimumui. Būtų galima gerokai padidinti tarpvalstybinių naudotojų galimybes gauti informaciją, jei informacija būtų teikiama ne tik valstybės narės nacionaline kalba, bet ir bent viena papildoma oficialiąja Sąjungos kalba. Verčiant nacionaline kalba arba kalbomis parengtą informaciją į kitą oficialiąją Sąjungos kalbą, turėtų būti tiksliai perteikiamas nacionaline kalba arba kalbomis pateiktos informacijos turinys;
 (26)šiuo reglamentu taip pat turėtų būti leidžiama patikrinti naudotojų elektroniniu formatu pateiktus įrodymus, jei jie pateikti be juos išdavusios kompetentingos institucijos elektroninio spaudo arba patvirtinimo ir jei dar nėra galimybės naudotis technine priemone, kurią naudodamos įvairių valstybių narių kompetentingos institucijos galėtų tiesiogiai keistis įrodymais. Reglamente turėtų būti nustatytas veiksmingas šiais atvejais taikytinas valstybių narių kompetentingų institucijų administracinio bendradarbiavimo mechanizmas, kuris būtų grindžiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1024/2012
 32
 sukurta Vidaus rinkos informacine (IMI) sistema. Kad Sąjungos įstaigos, tarnybos arba agentūros galėtų naudotis IMI sistema, Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 turėtų būti iš dalies pakeistas;
 (27)kompetentingų institucijų teikiamos internetinės paslaugos nepaprastai svarbios didinant piliečiams ir įmonėms teikiamų paslaugų kokybę. Kadangi valstybių narių valdžios institucijos vis dažniau nebereikalauja piliečių ir įmonių kelis kartus pateikti tą pačią informaciją ir ieško galimybių pakartotinai naudotis duomenimis, siekiant sumažinti papildomą naštą, turėtų būti supaprastinti ir atitinkami reikalavimai, taikomi procedūras kitose valstybėse narėse atliekantiems naudotojams;
 (28) kad būtų lengviau atlikti internetines procedūras, šiame reglamente, laikantis vienkartinio duomenų pateikimo principo, turėtų būti nustatytas pagrindas, kuriuo remdamosi atitinkamos įvairių valstybių narių kompetentingos institucijos galėtų, piliečiams ir įmonėms paprašius, tiesiogiai keistis įrodymais. Vienkartinio duomenų pateikimo principas reiškia tai, kad iš piliečių ir įmonių neturėtų būti reikalaujama tarpvalstybinio keitimosi įrodymais tikslu pateikti valdžios institucijoms tą pačią informaciją daugiau nei vieną kartą;
 (29)be to, saugi techninė sistema, kuri turėtų būti sukurta, kad būtų galima pagal šį reglamentą keistis įrodymais, turėtų suteikti prašančiosioms kompetentingoms institucijoms tikrumo, kad įrodymus pateikė tinkama išduodančioji institucija;
 (30)ši sistema turėtų būti taikoma kartu su kitomis sistemomis, kuriomis nustatomi institucijų bendradarbiavimo mechanizmai, pavyzdžiui, IMI sistema arba [e. paslaugų kortele], ir ji neturėtų paveikti kitų sistemų, įskaitant sistemą, numatytą Reglamento (EB) Nr. 987/2009 4 straipsnyje, Europos bendrąjį viešųjų pirkimų dokumentą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2014/24
 33
 , nacionalinių registrų sujungimą, taip pat centrinių, komercinių ir bendrovių registrų pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/101/EB
 34
 sujungimą ir nemokumo registrų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/848
 35
 sujungimą;
 (31)siekiant užtikrinti vienodas techninės sistemos, kuria suteikiama galimybė keistis įrodymais, įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, kad ji galėtų parengti, visų pirma, išsamias naudotojo pateikto prašymo apsikeisti įrodymais tvarkymo sistemos technines specifikacijas, tų įrodymų persiuntimo tvarką, taip pat sukurti priemones, reikalingas perduodamų duomenų vientisumui ir konfidencialumui užtikrinti. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011
 36
 ;
 (32)kompetentingos institucijos ir Komisija turėtų būti atsakingos už informacijos, procedūrų ir paslaugų, kurias teikti joms pavesta, atitikties kokybės kriterijams užtikrinimą. Nacionaliniai koordinatoriai ir Komisija turėtų prižiūrėti, kaip atitinkamai nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis yra užtikrinama atitiktis kokybės kriterijams, ir spręsti kylančias problemas. Šiuo reglamentu Komisijai turėtų būti suteikiama įvairių priemonių, kurių ji galėtų imtis blogėjant per vartus teikiamų paslaugų kokybei, atsižvelgdama į blogėjimo problemos rimtumą ir trukmę; kaip viena iš šių priemonių būtų vartų koordinavimo grupės pagalba. Tai neturėtų daryti įtakos bendrai Komisijos atsakomybei, susijusiai su šio reglamento laikymosi stebėsena;
 (33)šiame reglamente turėtų būti nustatytos pagrindinės techninių priemonių, kuriomis palaikomas vartų veikimas, funkcijos; visų pirma turėtų būti nustatytos bendrosios naudotojų sąsajos, nuorodų saugyklos ir bendros pagalbos paslaugų radimo priemonės funkcijos. Siekiant užtikrinti vienodas techninių sprendimų, kuriais palaikomas vartų veikimas, įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, kad ji galėtų naudotojų sąsajos tikslu nustatyti kiekvienos paslaugos – informacijos, procedūrų ir pagalbos arba problemų sprendimo paslaugų, už kurias atsakingos valstybės narės ir Komisija, – organizavimo sistemą, struktūrą ir žymėjimą. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011; be to, šiame reglamente turėtų būti aiškiai paskirstytos Komisijos ir valstybių narių pareigos, susijusios su šių priemonių kūrimu, prieinamumu, priežiūra ir saugumu;
 (34)kad būtų galima išnaudoti visas galimybes, kurių atsiranda teikiant įvairių sričių informaciją, atliekant procedūras ir teikiant pagalbos bei problemų sprendimo paslaugas, kurios turėtų būti įtrauktos į vartus, būtina iš esmės padidinti tikslinės auditorijos informuotumą apie šios informacijos, procedūrų ir paslaugų teikimą ir taikymą. Jei ši informacija, procedūros ir paslaugos būtų įtrauktos į vartus, naudotojams turėtų būti daug lengviau rasti jiems reikalingą informaciją, procedūras ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugas, net jei jie apie jas nieko nežino. Be to, siekiant užtikrinti, kad visos Sąjungos piliečiai ir įmonės būtų informuoti apie galimybę naudotis vartais ir apie šių vartų teikiamus pranašumus, reikės bendromis pastangomis suderintai juos propaguoti. Kad būtų pasiektas didžiausias efektyvumas, propagavimo veiksmai turėtų būti koordinuojami koordinavimo grupėje, o valstybės narės turėtų priderinti savo vykdomus propagavimo veiksmus, kad visais atitinkamais atvejais būtų daroma nuoroda į tą patį ženklą, taip pat turėtų būti numatyta galimybė su bendrųjų skaitmeninių vartų ženklu naudoti nacionalinių iniciatyvų ženklus;
 (35)siekiant gauti tinkamos informacijos, kuria remiantis būtų galima įvertinti bendrųjų skaitmeninių vartų taikymo rezultatus, šiame reglamente nustatoma duomenų, susijusių su per vartus teikiama įvairių sričių informacija, procedūromis ir paslaugomis, rinkimo ir analizės bendrųjų specifikacijų rengimo sistema. Kad būtų galima nustatyti išsamias duomenų, kurie turi būti registruojami, kategorijas, taip pat duomenų registravimo ir keitimosi duomenimis metodą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus pagal Sutarties 290 straipsnį. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad šios konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros
 37
 nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turėtų gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams turėtų būti sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;
 (36)kad būtų galima nustatyti vienodas taisykles dėl statistinių duomenų registravimo ir keitimosi šiais duomenimis metodo, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011;
 (37)informacijos, procedūrų ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų, kurias galima gauti per vartus, kokybė turėtų būti stebima visų pirma per naudotojų grįžtamosios informacijos rinkimo priemonę, kurią taikant naudotojų bus prašoma įvertinti informacijos, procedūros arba pagalbos bei problemų sprendimo paslaugos, kuria jie naudojosi, aprėptį ir kokybę. Ši grįžtamoji informacija bus laikoma bendroje priemonėje, o prieiga prie šios priemonės turėtų būti užtikrinta Komisijai, kompetentingoms institucijoms ir nacionaliniams koordinatoriams. Kalbant apie šios naudotojų grįžtamosios informacijos rinkimo priemonės funkcijas ir su naudotojų grįžtamosios informacijos rinkimu ir dalijimusi šia informacija susijusias sąlygas, siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento taikymo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011;
 (38)šiuo reglamentu naudotojams taip pat turėtų būti suteikiama galimybė savanoriškai, naudojantis į vartus integruota grįžtamosios informacijos apie vidaus rinką rinkimo priemone, anonimiškai pranešti apie problemas ir sunkumus, kurių jiems kyla naudojantis vidaus rinkos teikiamomis teisėmis. Ši priemonė turėtų būti laikoma tik skundų nagrinėjimo mechanizmą papildančia priemone, kadangi, ją taikant, nėra galimybės pateikti individualiems naudotojams pritaikytų atsakymų. Gauta informacija turėtų būti sujungta su pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų teikėjų pateikta informacija apie jų nagrinėtus atvejus, kad būtų galima parengti naudotojų patirtimi pagrįstą vidaus rinkos apžvalgą ir nustatyti problemines sritis, kuriose būtų galima ateityje imtis veiksmų siekiant pagerinti vidaus rinkos veikimą;
 (39)kad būtų lengviau taikyti šį reglamentą, turėtų būti sukurta iš nacionalinių koordinatorių sudaryta koordinavimo grupė, kuriai pirmininkautų Komisija; visų pirma šioje grupėje turėtų būti keičiamasi geriausia patirtimi ir bendradarbiaujama siekiant užtikrinti, kad informacija būtų pateikiama nuosekliau, kaip reikalaujama šiuo reglamentu. Šios grupės darbu turėtų būti siekiama metinėje darbo programoje nustatytų tikslų;
 (40)kai šiame reglamente numatytos priemonės yra susijusios su asmens duomenų tvarkymu, laikomasi Sąjungos teisės aktų dėl asmens duomenų apsaugos, visų pirma [Direktyvos 95/46/EB
 38
 ] [Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679
 39
 ] ir [naujojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo pakeičiamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001];
 (41)šio reglamento tikslas – užtikrinti, kad kitose valstybėse narėse veiklą vykdantiems naudotojams būtų suteikta internetinė prieiga prie išsamios, patikimos ir suprantamos Sąjungos lygmens ir nacionalinės informacijos apie teises, taisykles ir pareigas, prieiga prie internetinių procedūrų, kurias galima visa apimtimi atlikti tarpvalstybiniu lygmeniu, taip pat prieiga prie pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų. Kadangi valstybės narės vienos negalėtų to tinkamai pasiekti, Sąjunga, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, gali patvirtinti priemonių. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nereikalaujama daugiau, nei būtina nurodytiems tikslams pasiekti;
 (42)kad valstybės narės ir Komisija galėtų sukurti ir įgyvendinti priemones, kurios reikalingos šiam reglamentui įgyvendinti, tam tikros jo nuostatos turėtų būti taikomos praėjus dvejiems metams nuo jo įsigaliojimo dienos;
 (43)šiuo reglamentu gerbiamos pagrindinės teisės ir principai, visų pirma nustatyti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ir reglamentas turėtų būti įgyvendinamas atsižvelgiant į tas teises ir principus;
 (44)pagal Reglamento [(EB) Nr. 45/2001] [naujojo EDAPP reglamento] [28 straipsnio 2 dalį] buvo pasikonsultuota su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir jis [įrašyti datą] pateikė nuomonę,
 PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
 I skyrius
 Bendrosios nuostatos
 1 straipsnis
 Dalykas
 1.Šiuo reglamentu:
 (a)nustatomos taisyklės, pagal kurias kuriami ir veikia bendrieji skaitmeniniai vartai, kuriais siekiama suteikti piliečiams ir įmonėms galimybę lengvai gauti aukštos kokybės, išsamią informaciją ir veiksmingas pagalbos bei problemų sprendimo paslaugas, taip pat veiksmingai atlikti procedūras, susijusias su Sąjungos ir nacionalinėmis taisyklėmis, kurios taikomos piliečiams ir įmonėms, besinaudojantiems arba ketinantiems naudotis pagal Sąjungos vidaus rinkos teisę nustatytomis teisėmis, apibrėžtomis SESV 26 straipsnio 2 dalyje;
 (b)kitų valstybių narių naudotojams suteikiama galimybių lengviau naudotis procedūromis ir remiamas vienkartinio duomenų pateikimo principo įgyvendinimas;
 (a)nustatomos taisyklės, pagal kurias pranešama apie vidaus rinkoje kylančias kliūtis, remiantis naudotojų grįžtamąja informacija ir statistika, surinkta teikiant į vartus įtrauktas paslaugas.
 2 straipsnis
 Bendrųjų skaitmeninių vartų kūrimas
 1.Bendruosius skaitmeninius vartus (toliau – vartai) pagal šį reglamentą sukuria Komisija ir kompetentingos institucijos. Vartus sudaro į bendrą Komisijos administruojamą portalą integruota bendroji naudotojų sąsaja, jie susieti su atitinkamomis nacionalinėmis ir Sąjungos internetinėmis svetainėmis.
 2.Vartais užtikrinama prieiga prie:
 (a)informacijos apie pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę nustatytas teises, pareigas ir taisykles, kurios taikomos naudotojams, besinaudojantiems arba ketinantiems naudotis pagal Sąjungos vidaus rinkos teisę nustatytomis teisėmis, taikomomis I priede išvardytose srityse;
 (b)informacijos apie ir nuorodų į Sąjungos arba nacionaliniu lygmeniu nustatytas procedūras, kuriomis užtikrinama galimybė naudotis tomis teisėmis ir tų pareigų ir taisyklių laikymasis;
 (c)informacijos apie ir nuorodų į pagalbos bei problemų sprendimo paslaugas, kuriomis piliečiai ir įmonės galėtų naudotis kilus klausimams arba problemoms, susijusiems su jų teisėmis, pareigomis arba procedūromis, nurodytomis a ir b punktuose; šios paslaugos išvardytos III priede ir nurodytos 6 straipsnyje.
 3.1 dalyje nurodyta bendroji naudotojų sąsaja (toliau – bendroji naudotojų sąsaja) prieinama visomis Sąjungos oficialiosiomis kalbomis.
 3 straipsnis
 Apibrėžtys
 Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
 (1)naudotojas – bet kuris Sąjungos pilietis, valstybėje narėje gyvenantis fizinis asmuo arba juridinis asmuo, kurio registruotoji būstinė yra valstybėje narėje, per vartus besinaudojantis 2 straipsnio 2 dalyje nurodyta informacija, procedūromis arba pagalbos ar problemų sprendimo paslaugomis;
 (2)procedūra – veiksmai, kuriuos paeiliui turi atlikti naudotojai, kad atitiktų reikalavimus arba gautų atitinkamą kompetentingos institucijos sprendimą ir galėtų naudotis savo teisėmis, nurodytomis 2 straipsnio 2 dalies a punkte;
 (3)kompetentinga institucija – bet kuri nacionaliniu, regionų arba vietos lygmeniu įsteigta valstybės narės įstaiga arba institucija, kuriai pavestos konkrečios pareigos, susijusios su informacija, procedūromis ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugomis, kurioms taikomas šis reglamentas;
 (4)įrodymai – bet koks dokumentas arba duomenys, įskaitant tekstą arba garsą, vaizdo arba garso ir vaizdo įrašą, neatsižvelgiant į tai, kokia laikmena naudojama, kurį kompetentinga institucija pateikė tam, kad būtų įrodyti faktai arba tai, kad laikomasi 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytų procedūrų reikalavimų.
 II skyrius
 Vartų paslaugos
 4 straipsnis
 Prieiga prie informacijos
 1.Valstybės narės užtikrina, kad nacionaliniuose tinklalapiuose naudotojams būtų suteikta paprasta internetinė prieiga prie šios informacijos:
 (a)informacijos apie 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytas teises, pareigas ir taisykles, nustatytas pagal nacionalinę teisę;
 (b)informacijos apie 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytas procedūras, nustatytas pagal nacionalinę teisę;
 (c)informacijos apie 2 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytas pagalbos bei problemų sprendimo paslaugas, teikiamas nacionaliniu lygmeniu.
 2.Komisija užtikrina, kad 2 straipsnio 1 dalyje nurodytame bendrame portale naudotojams būtų suteikta paprasta internetinė prieiga prie:
 (a)informacijos apie 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytas teises, pareigas ir taisykles, nustatytas pagal Sąjungos teisę;
 (b)informacijos apie 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytas procedūras, nustatytas Sąjungos lygmeniu;
 (c) informacijos apie 2 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytas pagalbos bei problemų sprendimo paslaugas, teikiamas Sąjungos lygmeniu.
 5 straipsnis
 Prieiga prie procedūrų
 1.Valstybės narės užtikrina, kad jei nacionaliniu lygmeniu nustatyta 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyta procedūra yra internete prieinama tų valstybių narių piliečiams ir jie gali ją atlikti internete, ta procedūra, laikantis nediskriminavimo principo, turėtų būti taip pat prieinama kitų valstybių narių naudotojams ir jiems turėtų būti suteikta galimybė ją atlikti internete.
 2.Valstybės narės užtikrina, kad naudotojai galėtų internete visa apimtimi atlikti II priede išvardytas procedūras.
 3.2 dalyje nurodytos procedūros laikomos visiškai internetinėmis, jei, atliekant tas procedūras, yra suteikiama galimybė elektroniniu nuotoliniu būdu per bendrą ryšių kanalą nustatyti tapatumą, pateikti informaciją, perduoti patvirtinamuosius dokumentus, pasirašyti ir atlikti galutinį veiksmą ir jei procedūrų rezultatas taip pat pateikiamas elektroniniu būdu.
 4.Jei tam tikros 2 dalyje nurodytos procedūros tikslas negali būti pasiektas nenustačius reikalavimo naudotojui kuriuo nors procedūros etapu pačiam atvykti į kompetentingą instituciją, valstybės narės šį reikalavimą taiko tik tais atvejais, kai tai yra iš esmės būtina ir objektyviai pagrįsta, ir užtikrina galimybę kitus procedūros veiksmus visa apimtimi atlikti internete. Valstybės narės praneša Komisijai apie šias išimtis.
 5.Šiuo reglamentu nedaroma poveikio nė vienos procedūros, nustatytos Sąjungos arba nacionaliniu lygmeniu bet kurioje srityje, kuriai taikomas šis reglamentas, esmei arba teisėms, kurios suteikiamos taikant bet kurią iš tų procedūrų.
 6.Nė viena šio straipsnio nuostata netrukdo valstybėms narėms ne internetu, bet kitomis priemonėmis suteikti naudotojams papildomą galimybę atlikti 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytas procedūras.
 6 straipsnis
 Prieiga prie pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų
 1.Valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad naudotojams būtų suteikta paprasta internetinė prieiga prie 2 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytų pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų.
 2.Nacionaliniai koordinatoriai ir Komisija gali pagal 16 straipsnio 2 ir 3 dalis pateikti nuorodas į kompetentingų institucijų, Komisijos arba Sąjungos įstaigų, tarnybų ir agentūrų, neįtrauktų į III priedo sąrašą, teikiamas pagalbos bei problemų sprendimo paslaugas, jei jos atitinka 9 ir 13 straipsniuose nustatytus kokybės reikalavimus.
 3.Jei tai būtina siekiant patenkinti naudotojų poreikius, nacionalinis koordinatorius gali siūlyti Komisijai įtraukti į vartus privačių arba pusiau privačių subjektų teikiamas pagalbos arba problemų sprendimo paslaugas, jei tų subjektų teikiamos paslaugos atitinka šias sąlygas:
 (a)teikiant paslaugą, teikiama į šio reglamento taikymo sritį įeinančių sričių informacija arba šio reglamento tikslus atitinkanti pagalba ir ta paslauga papildomos į vartus jau įtrauktos paslaugos;
 (b)paslauga yra teikiama nemokamai arba tokia kaina, kuri yra prieinama labai mažoms įmonėms arba piliečiams;
 (c)paslauga atitinka 9 ir 13 straipsniuose nustatytus reikalavimus.
 4.Nacionaliniam koordinatoriui pagal 3 dalį pasiūlius įtraukti nuorodą ir pagal 16 straipsnio 3 dalį tą nuorodą suteikus, Komisija įvertina, ar laikomasi toje dalyje nustatytų sąlygų, ir, jei jų laikomasi, ji suaktyvina nuorodą.
 III SKYRIUS
 Kokybės reikalavimai
 1 skirsnis
 Kokybės reikalavimai, susiję su informacija apie teises, pareigas ir taisykles, procedūras ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugas
 7 straipsnis
 Informacijos apie teises, pareigas ir taisykles kokybė
 1.Kompetentingos institucijos ir Komisija užtikrina, kad tais atvejais, kai pagal 4 straipsnį jos yra atsakingos už prieigos prie 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytos informacijos užtikrinimą, ta informacija atitiktų šiuos reikalavimus:
 (a)ji turi būti išsami, tiksli ir turi apimti informaciją, kurią naudotojams reikia žinoti, kad jie galėtų, visiškai laikydamiesi taikomų taisyklių ir pareigų, naudotis savo teisėmis;
 (b)atitinkamais atvejais turi būti pateiktos nuorodos į šaltinius, teisės aktus, technines specifikacijas ir gaires;
 (c)turi būti nurodytas už informacijos turinį atsakingo subjekto pavadinimas;
 (d)turi būti pateikti visų susijusių pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų teikėjų kontaktiniai duomenys ir nuorodos į tas paslaugas;
 (e)turi būti nurodyta informacijos paskelbimo ir paskutinio atnaujinimo data;
 (f)ji turi būti geros struktūros ir gerai pateikta, kad naudotojai galėtų greitai rasti jiems reikalingą informaciją;
 (g)ji turi būti nuolat atnaujinama;
 (h)ji turi būti parašyta aiškia ir paprasta kalba, pritaikyta prie naudotojų, kuriems informacija skirta, poreikių.
 2.Kompetentingos institucijos pateikia informaciją ne tik nacionaline kalba arba atitinkamais atvejais nacionalinėmis kalbomis, bet ir bent viena papildoma Sąjungos oficialiąja kalba.
 8 straipsnis
 Informacijos apie procedūras kokybė
 1.Kompetentingos institucijos ir Komisija, siekdamos laikytis 4 straipsnio nuostatų, užtikrina, kad naudotojams būtų suteikta galimybė, prieš jiems atliekant tapatybės nustatymo veiksmus, dar nepradėjus procedūros, gauti aiškų ir paprastą paaiškinimą dėl šių su 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytomis procedūromis susijusių dalykų:
 (a)įvairių procedūros etapų;
 (b)patvirtintų tapatumo nustatymo, atpažinties ir pasirašymo priemonių, taikomų atliekant šią procedūrą;
 (c)įrodymų, kuriuos reikalaujama pateikti, tipo ir formato;
 (d)teisių gynimo arba apskundimo priemonių, kurios gali būti taikomos kilus ginčų su kompetentingomis institucijomis dėl procedūros rezultato;
 (e)atitinkamais atvejais – dėl taikomų mokesčių ir internetinio apmokėjimo būdo;
 (f)apytikrio laiko, kurį reikės skirti procedūrai atlikti, ir visų taikomų terminų;
 (g)kalbos arba atitinkamais atvejais kalbų, kurią (-ias) galima pasirinkti procedūrai atlikti.
 2.Jei 1 dalyje nurodytas paaiškinimas jau yra pateiktas nacionaliniams naudotojams, jis gali būti naudojamas ir šio reglamento tikslais, jei tame paaiškinime pateikiama informacija yra tinkama (atitinkamais atvejais) atsižvelgiant į užsienio naudotojų aplinkybes.
 3.Kompetentingos institucijos 1 dalyje nurodytą paaiškinimą pateikia ne tik nacionaline kalba arba atitinkamais atvejais nacionalinėmis kalbomis, bet ir bent viena papildoma Sąjungos oficialiąja kalba.
 9 straipsnis
 Informacijos apie pagalbos bei problemų sprendimo paslaugas kokybė
 1.Kompetentingos institucijos ir Komisija, siekdamos laikytis 4 straipsnio nuostatų, užtikrina, kad naudotojams būtų suteikta galimybė, prieš pateikiant prašymą suteikti 2 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytą paslaugą, susipažinti su aiškia ir paprasta informacija apie:
 (a)teikiamos paslaugos tipą, tikslą ir numatomus rezultatus;
 (b)už paslaugą atsakingų subjektų pavadinimą ir kontaktinius duomenis;
 (c)atitinkamais atvejais – apie taikomus mokesčius ir internetinio apmokėjimo būdą;
 (d)apytikrį procedūros atlikimo laiką arba vidutinį atsakymo pateikimo laiką;
 (e)kalbą arba atitinkamais atvejais kalbas, kuria (-iomis) gali būti teikiamas prašymas ir kuri gali būti vartojama palaikant tolesnius ryšius.
 2.Kompetentingos institucijos 1 dalyje nurodytą paaiškinimą pateikia ne tik nacionaline kalba arba atitinkamais atvejais nacionalinėmis kalbomis, bet ir bent viena papildoma Sąjungos oficialiąja kalba.
 2 skirsnis
 Reikalavimai, susiję su internetinėmis procedūromis
 10 straipsnis
 Kokybės reikalavimai, susiję su internetinėmis procedūromis
 Kompetentingos institucijos užtikrina, kad būtų laikomasi šių su 5 straipsnio 1 dalyje nurodytomis procedūromis, už kurias jos atsakingos, susijusių reikalavimų:
 (a)atliekant procedūrą laikomasi visų kompetentingoms institucijoms taikomų terminų;
 (b)jei nesilaikoma taikomų terminų, naudotojai iš anksto informuojami apie priežastis ir nurodomas naujas terminas.
 11 straipsnis
 Tarpvalstybinė prieiga prie internetinių procedūrų
 1.Kompetentingos institucijos užtikrina, kad tais atvejais, kai 5 straipsnio 1 dalyje nurodytos procedūros yra teikiamos internete, būtų laikomasi bent šių reikalavimų:
 (a)naudotojams turi būti suteikta galimybė nurodymus dėl procedūros atlikimo gauti ne tik nacionaline kalba arba atitinkamais atvejais nacionalinėmis kalbomis, bet ir bent viena papildoma Sąjungos oficialiąja kalba;
 (b)formas pildantiems naudotojams negali būti pateikiami tik laukai, kuriuose leidžiama įrašyti tik tam tikrų nacionalinių formatų duomenis;
 (c)jei reikalaujama, kad naudotojai patvirtintų savo tapatybę ir pasirašytų, jie gali patvirtinti savo tapatybę, pasirašyti dokumentus ir patvirtinti jų tapatumą naudodamiesi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 910/2014 nustatytomis elektroninėmis atpažinties ir tapatumo nustatymo priemonėmis;
 (d)naudotojams turi būti suteikta galimybė pateikti elektroninius taikomų reikalavimų laikymosi įrodymus;
 (e)jei tam, kad būtų galima atlikti procedūrą, būtina atlikti mokėjimą, naudotojams suteikiama galimybė mokesčius sumokėti internetu, naudojantis tarpvalstybinėmis mokėjimo paslaugomis, įskaitant (mažų mažiausiai) Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 260/2012
 40
 nurodytus kredito pervedimus ar tiesioginio debeto operacijas.
 2.Jei kompetentingoms institucijoms yra priimtinos suskaitmenintos nacionalinių naudotojų neelektroninių tapatybės įrodymų, kaip antai tapatybės kortelių arba pasų, kopijos, joms turi būti priimtinos ir kitų valstybių narių naudotojų pateiktos šių dokumentų suskaitmenintos kopijos.
 3.Prireikus kompetentingos institucijos bendradarbiauja per Vidaus rinkos informacinę (IMI) sistemą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1024/2012, kad galėtų patikrinti, ar įrodymai, kuriuos naudotojas joms elektroniniu formatu pateikė, kad galėtų atlikti internetinę procedūrą, yra autentiški.
 12 straipsnis
 Kompetentingų institucijų tarpvalstybinis keitimasis įrodymais
 1.Kad būtų galima keistis įrodymais, kuriuos reikia pateikti atliekant internetines procedūras, išvardytas II priede, ir atliekant procedūras, nustatytas direktyvose 2005/36/EB, 2006/123/EB, 2014/24/ES ir 2014/25/ES, Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, sukuria techninę sistemą, per kurią įvairių valstybių narių kompetentingos institucijos galėtų elektroniniu būdu keistis įrodymais (toliau – techninė sistema).
 2.Techninė sistema atitinka šiuos reikalavimus:
 (a)ją taikant suteikiama galimybė tvarkyti keitimosi įrodymais prašymus;
 (b)ją taikydamos kompetentingos institucijos gali viena kitai perduoti įrodymus;
 (c)ją taikydama gaunančioji kompetentinga institucija gali tvarkyti įrodymus;
 (d)ją taikant užtikrinamas įrodymų konfidencialumas ir vientisumas;
 (e)ją taikant užtikrinama, kad naudotojui būtų suteikta galimybė peržiūrėti įrodymus, kuriais bus keičiamasi.
 3.Valstybės narės integruoja techninę sistemą į 1 dalyje nurodytas procedūras.
 4.Gavusios tikslų naudotojo prašymą, kompetentingos institucijos, atsakingos už 1 dalyje nurodytas internetines procedūras, per techninę sistemą tiesiogiai paprašo kitų valstybių narių kompetentingų institucijų, išduodančių įrodymus, pateikti įrodymus. Išduodančiosios institucijos, laikydamosi 2 dalies d punkte nurodyto reikalavimo, šiuos įrodymus pateikia per tą pačią sistemą.
 5.Jei kompetentingos institucijos 1 dalyje nurodytų procedūrų tikslu savo valstybėje narėje pateikia įrodymus elektroniniu formatu, jos per techninę sistemą taip pat užtikrina kitų valstybių narių prašančiosioms institucijoms galimybę gauti šiuos įrodymus.
 6.Kompetentinga institucija suteikia galimybę susipažinti tik su tais įrodymais, kurių prašyta, o gaunančioji institucija tuos įrodymus naudoja tik procedūros, dėl kurios apsikeista įrodymais, tikslu.
 7.Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato šiam straipsniui įgyvendinti reikalingas techninės sistemos specifikacijas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 34 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.
 8.3–6 dalys netaikomos Sąjungos lygmeniu nustatytoms procedūroms, kurias atliekant turi būti taikomi kiti keitimosi įrodymais mechanizmai, nebent 1 dalyje nurodyta techninė sistema yra integruota į tas procedūras laikantis Sąjungos teisės aktuose, kuriais jos sukurtos, nustatytų taisyklių.
 3 skirsnis
 Kokybės reikalavimai, susiję su pagalbos bei problemų sprendimo paslaugomis
 13 straipsnis
 Kokybės reikalavimai, susiję su pagalbos bei problemų sprendimo paslaugomis
 Kompetentingos institucijos ir Komisija užtikrina, kad III priede išvardytos paslaugos ir pagal 6 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis į vartus įtrauktos paslaugos atitiktų šiuos kokybės reikalavimus:
 (a)teikiant paslaugą laikomasi visų kompetentingoms institucijoms taikomų terminų;
 (b)jei nesilaikoma taikomų terminų, naudotojai iš anksto informuojami apie priežastis ir nurodomas naujas terminas;
 (c)jei tam, kad būtų galima teikti paslaugą, būtina atlikti mokėjimą, naudotojams suteikiama galimybė mokesčius sumokėti internetu, naudojantis tarpvalstybinėmis mokėjimo paslaugomis, įskaitant (mažų mažiausiai) Reglamente (ES) Nr. 260/2012 nurodytus kredito pervedimus ar tiesioginio debeto operacijas.
 4 skirsnis
 Kokybės stebėsena
 14 straipsnis
 Kokybės stebėsena
 1.Nacionaliniai koordinatoriai ir Komisija stebi per vartus teikiamos informacijos, procedūrų ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų, už kurias jie atsakingi, atitiktį 7–11 ir 13 straipsniuose nustatytiems kokybės reikalavimams. Stebėsena vykdoma remiantis pagal 22 straipsnį surinktais duomenimis.
 2.Jei kompetentingų institucijų teikiamų 1 dalyje nurodytų paslaugų kokybė blogėtų, Komisija, atsižvelgdama į blogėjimo problemos rimtumą ir trukmę, galėtų imtis bet kurios toliau nurodytos priemonės:
 (a)informuoti atitinkamą nacionalinį koordinatorių ir pareikalauti imtis taisomųjų veiksmų;
 (b)pateikti kokybės blogėjimo klausimą svarstyti koordinavimo grupėje;
 (c)nusiųsti valstybei narei raštą su rekomendacijomis;
 (d)informaciją, procedūrą ar pagalbos arba problemų sprendimo paslaugą laikinai atsieti nuo vartų.
 3.Jei pagalbos arba problemų sprendimo paslauga, į kurią pagal 6 straipsnio 2 dalį yra pateiktos nuorodos, nuolatos neatitinka 13 straipsnyje nustatytų reikalavimų arba, kaip matyti iš duomenų, surinktų pagal 22 straipsnį, paslauga nebeatitinka naudotojų poreikių, Komisija gali ją atsieti nuo vartų.
 IV skyrius
 Techniniai sprendimai
 15 straipsnis
 Bendroji naudotojų sąsaja
 1.Kad užtikrintų tinkamą vartų veikimą, Komisija sukuria bendrąją naudotojų sąsają.
 2.Per bendrąją naudotojų sąsają, naudojantis 16 straipsnyje nurodytoje saugykloje sukauptomis nuorodomis į atitinkamas nacionalines ir Sąjungos lygmens interneto svetaines, suteikiama prieiga prie informacijos, procedūrų ir pagalbos arba problemų sprendimo paslaugų.
 3.Valstybės narės ir Komisija, veikdamos pagal savo funkcijas ir pareigas, kaip numatyta 4 straipsnyje, užtikrina, kad informacija, procedūros ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugos būtų organizuojamos, sudaromos ir žymimos taip, kad būtų lengviau jas rasti per naudotojų sąsają.
 4.Kad būtų užtikrintas tinkamas bendrosios naudotojų sąsajos veikimas, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose būtų nustatyta kiekvienos paslaugos – informacijos, procedūrų ir pagalbos arba problemų sprendimo paslaugos – išsami organizavimo sistema, sudarymas ir žymėjimas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 35 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.
 16 straipsnis
 Nuorodų saugykla
 1.Komisija sukuria ir prižiūri elektroninę nuorodų į 2 straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją, procedūras ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugas saugyklą, kurioje užtikrinama šių paslaugų ir vartų bendrosios naudotojų sąsajos sąsaja.
 2.Komisija nuorodų saugyklai pateikia nuorodas į informaciją, procedūras ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugas, kurios gali būti prieinamos Sąjungos lygmeniu valdomuose tinklalapiuose, taip pat visas paskesnes atnaujintas nuorodas.
 3.Nacionaliniai koordinatoriai nuorodų saugyklai pateikia nuorodas į informaciją, procedūras ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugas, kurios gali būti prieinamos kompetentingų institucijų arba 6 straipsnio 3 dalyje nurodytų privačių arba pusiau privačių subjektų valdomuose tinklalapiuose, taip pat visas paskesnes atnaujintas nuorodas.
 Pateikdami nuorodas į pagalbos bei problemų sprendimo paslaugas, nacionaliniai koordinatoriai nurodo, kurias paslaugas teikia tie privatūs arba pusiau privatūs subjektai, nurodyti 6 straipsnio 3 dalyje.
 4.Komisija užtikrina, kad į saugyklą įtrauktos nuorodos būtų viešai prieinamos.
 5.Komisija ir nacionaliniai koordinatoriai užtikrina, kad per vartus teikiama informacija, procedūros ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugos nebūtų visiškai arba iš dalies dubliuojamos, dėl ko naudotojams galėtų kilti painiavos.
 6.Jei kitais Sąjungos teisės aktais yra nustatyta, kad turi būti užtikrintas 4 straipsnyje nurodytos informacijos prieinamumas, nacionaliniai koordinatoriai ir Komisija, siekdami laikytis to straipsnio reikalavimų, gali pateikti nuorodas į tą informaciją.
 17 straipsnis
 Bendra pagalbos paslaugų radimo priemonė
 1.Siekdamos supaprastinti prieigą prie III priede išvardytų ir 6 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytų pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų, kompetentingos institucijos ir Komisija užtikrina, kad naudotojams jos būtų prieinamos per bendrą pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų radimo priemonę (toliau – bendra pagalbos paslaugų radimo priemonė), kuria jie gali naudotis per vartus.
 2.Komisija sukuria ir valdo bendrą pagalbos paslaugų radimo priemonę ir priima sprendimus dėl pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų aprašų ir kontaktinių duomenų pateikimo struktūros ir formato, kurių reikia laikytis, kad būtų galima užtikrinti tinkamą bendros pagalbos paslaugų radimo priemonės veikimą.
 3.Nacionaliniai koordinatoriai pateikia Komisijai 2 dalyje nurodytus aprašus ir kontaktinius duomenis.
 18 straipsnis
 Pareigos, susijusios su IT taikomosiomis programomis, kuriomis palaikomas vartų veikimas
 1.Komisija yra atsakinga už toliau išvardytų IT taikomųjų programų ir tinklalapių sukūrimą, prieinamumo užtikrinimą, priežiūrą, saugumą ir prieglobą:
 (a)2 straipsnio 1 dalyje nurodyto bendro portalo;
 (b)15 straipsnio 1 dalyje nurodytos bendrosios naudotojų sąsajos;
 (c)16 straipsnio 1 dalyje nurodytos nuorodų saugyklos;
 (d)17 straipsnyje nurodytos bendros pagalbos paslaugų radimo priemonės;
 (e)22 straipsnio 1 dalyje ir 23 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų naudotojų grįžtamosios informacijos rinkimo priemonių.
 2.Kompetentingos institucijos yra atsakingos už IT taikomųjų programų, susijusių su jų valdomais tinklalapiais, kurie yra susieti su bendrąja naudotojų sąsaja, sukūrimą, prieinamumo užtikrinimą, priežiūrą ir saugumą.
 V skyrius
 Propagavimas
 19 straipsnis
 Pavadinimas ir kokybės ženklas
 1.Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su vartų koordinavimo grupe, ne vėliau kaip iki šio reglamento taikymo pradžios dienos priims sprendimą dėl pavadinimo ir logotipo, iš kurių atpažįstami vartai ir kuriais jie propaguojami plačiajai visuomenei.
 2.Vartų pavadinimas taip pat laikomas kokybės ženklu, kuris tuo tikslu gali būti naudojamas tik į 16 straipsnyje nurodytą nuorodų saugyklą įtrauktose informacijos svetainėse bei pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų teikėjų svetainėse kaip įrodymas, kad laikomasi III skyriuje nurodytų kokybės reikalavimų.
 20 straipsnis
 Propagavimas
 1.Kompetentingos institucijos ir Komisija didina piliečių ir įmonių informuotumą apie vartus ir propaguoja jų naudojimą, taip pat užtikrina vartų ir per juos teikiamų paslaugų prieinamumą ir matomumą per visuomenei prieinamas paieškos priemones.
 2.Kompetentingos institucijos ir Komisija koordinuoja savo vykdomą 1 dalyje nurodytą propagavimo veiklą ir, vykdydamos šią veiklą, žinią apie vartus, o prireikus ir apie kitus prekių ženklus perteikia naudodamos vartų logotipą ir nuorodą į juos.
 3.Kompetentingos institucijos ir Komisija užtikrina, kad vartai būtų lengvai randami per susijusius portalus, už kuriuos jos yra atsakingos, ir kad visose susijusiose interneto svetainėse būtų pateiktos aiškios nuorodos į vartus.
 4.Nacionalinėse institucijose naudojimąsi vartais propaguoja nacionaliniai koordinatoriai.
 VI skyrius
 Naudotojų grįžtamosios informacijos ir statistikos rinkimas
 21 straipsnis
 Statistika apie naudotojus
 1.Kompetentingos institucijos ir Komisija užtikrina, kad, siekiant pagerinti vartų funkcijas, būtų renkama statistika apie naudotojų apsilankymų vartuose ir tinklalapiuose, su kuriais vartai yra susieti, skaičių.
 2.Kompetentingos institucijos ir Komisija registruoja apibendrintus duomenis apie prašymų suteikti pagalbos bei problemų sprendimo paslaugas skaičių, kilmę ir dalyką, taip pat apie atsakymo į prašymus laiką ir keičiasi tais duomenimis.
 3.Pagal 34 straipsnį Komisija yra įgaliota priimti deleguotuosius aktus dėl konkrečių kategorijų, prie kurių priskirti duomenys, susiję su informacija, procedūromis ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugomis, su kuriomis vartai yra susieti, turi būti registruojami pagal 2 dalį.
 4.Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose nustatomas šios statistikos registravimo ir keitimosi ja metodas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 35 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.
 22 straipsnis
 Naudotojų grįžtamoji informacija apie per vartus teikiamas paslaugas
 1.Siekdama surinkti iš naudotojų tiesioginę informaciją apie jų pasitenkinimą vartuose teikiamomis paslaugomis, Komisija per vartus suteikia naudotojams patogią priemonę, per kurią jie, pasinaudoję bet kuria 2 straipsnio 2 dalyje nurodyta paslauga, gali iš karto anonimiškai pateikti pastabas apie per vartus teikiamų paslaugų ir bendrosios naudotojų sąsajos kokybę ir prieinamumą.
 2.Kompetentingos institucijos ir Komisija visuose į vartus įtrauktuose tinklalapiuose pateikia tinkamą nurodą į šią priemonę. Kompetentingos institucijos bendradarbiauja su Komisija ir integruoja šią priemonę į tinklalapius, už kuriuos jos yra atsakingos.
 3.Siekiant išspręsti kilusias problemas, Komisijai ir nacionaliniams koordinatoriams suteikiama tiesioginė prieiga prie naudotojų grįžtamosios informacijos, surinktos taikant šią priemonę.
 4.Nukrypstant nuo 2 dalies, nereikalaujama, kad kompetentingos institucijos į su vartais susietus savo tinklalapius integruotų 1 dalyje nurodytą naudotojų grįžtamosios informacijos rinkimo priemonę, jei, siekiant vykdyti paslaugų kokybės stebėseną, tuose tinklalapiuose suteikiama galimybė naudotis naudotojų grįžtamosios informacijos rinkimo mechanizmu, kurio funkcijos yra panašios į 1 dalyje nurodytos priemonės funkcijas. Kompetentingos institucijos renka naudotojų grįžtamąją informaciją, gautą taikant naudotojų grįžtamosios informacijos rinkimo priemonę, ir ta informacija dalijasi su Komisija ir kitų valstybių narių nacionaliniais koordinatoriais.
 5.Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose nustatomos naudotojų grįžtamosios informacijos rinkimo ir dalijimosi ja taisyklės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 35 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.
 23 straipsnis
 Vidaus rinkos veikimo ataskaitų teikimas
 1.Komisija:
 (a)suteikia vartų naudotojams patogią priemonę, kuria naudodamiesi jie galėtų anonimiškai pranešti apie kliūtis, kurių jiems kyla naudojantis vidaus rinkos teikiamomis teisėmis;
 (b)renka informaciją apie prašymų ir atsakymų, susijusių su pagalbos bei problemų sprendimo paslaugomis, turinį.
 2.Komisija skelbia anoniminę internetinę problemų, nustatytų remiantis pagal 1 dalį surinkta informacija, apžvalgą.
 3.Valstybės narės ir Komisija išnagrinėja pateiktas problemas ir, jei įmanoma, jas išsprendžia tinkamomis priemonėmis.
 VII skyrius
 Vartų valdymas
 24 straipsnis
 Nacionaliniai koordinatoriai
 1.Kiekviena valstybė narė paskiria nacionalinį koordinatorių. Nacionaliniai koordinatoriai vykdo pareigas pagal 6, 14, 16, 17, 20 ir 22 straipsnius, taip pat:
 (a)atlieka nacionalinio kontaktinio centro funkcijas visais su vartais susijusiais klausimais;
 (b)yra atsakingi už ryšių su Komisija palaikymą visais su vartais susijusiais klausimais;
 (c)skatina nacionalinėse institucijose vienodai taikyti 7–13 straipsnius;
 (d)užtikrina, kad būtų tinkamai įgyvendintos 14 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytos rekomendacijos.
 2.Kiekviena valstybė narė praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai savo nacionalinio koordinatoriaus vardą, pavardę ir kontaktinius duomenis.
 25 straipsnis
 Koordinavimo grupė
 Sukuriama koordinavimo grupė (toliau – vartų koordinavimo grupė). Šią grupę sudaro nacionaliniai koordinatoriai, o jai pirmininkauja Komisijos atstovas. Ji priima savo darbo tvarkos taisykles. Komisija teikia sekretoriato paslaugas.
 26 straipsnis
 Vartų koordinavimo grupės užduotys
 1.Vartų koordinavimo grupė padeda įgyvendinti bendrųjų skaitmeninių vartų iniciatyvą. Visų pirma ji:
 (a)padeda keistis geriausia patirtimi ir ją nuolat atnaujinti;
 (b)svarsto, kaip būtų galima geriau teikti I priede išvardytų sričių informaciją;
 (c)svarsto metinės darbo programos projektą;
 (d)padeda Komisijai vykdyti metinės darbo programos įgyvendinimo stebėseną;
 (e)padeda Komisijai vykdyti 7–11 ir 13 straipsniuose nustatytų reikalavimų laikymosi stebėseną;
 (f)informuoja apie 5 straipsnio 2 dalies įgyvendinimą;
 (g)teikia kompetentingoms institucijoms ir Komisijai nuomones ir rekomenduoja veiksmus siekiant išvengti papildomo paslaugų, kurias galima gauti per vartus, dubliavimo arba jį panaikinti;
 (h)teikia nuomones dėl procedūrų arba organizacinių priemonių, kad būtų veiksmingai išspręstos naudotojų nurodytos problemos, susijusios su paslaugų kokybe, arba teikia pasiūlymus dėl kokybės gerinimo;
 (i)svarsto klausimus, susijusius su paslaugų, teikiamų per vartus, kokybės reikalavimais;
 (j)padeda Komisijai vykdyti pareigas, susijusias su 2 straipsnio 2 dalyje nurodytų paslaugų organizavimu, struktūra ir pateikimu bendrojoje naudotojų sąsajoje;
 (k)padeda kurti ir įgyvendinti suderinto propagavimo priemones;
 (l)bendradarbiauja su informacijos, pagalbos arba problemų sprendimo paslaugų arba tinklų valdymo organais.
 2.Komisija gali konsultuotis su koordinavimo grupe bet kuriuo su šio reglamento taikymu susijusiu klausimu.
 27 straipsnis
 Metinė darbo programa
 1.Komisija priima metinę darbo programą; joje visų pirma nurodoma:
 (a)veiksmai, kuriais įgyvendinama konkreti I priede išvardytų sričių informacijos pateikimo sistema;
 (b)veiksmai, kuriuos reikia atlikti, kad būtų užtikrintas 5 ir 11 straipsnių nuostatų laikymasis;
 (c)veiksmai, kuriuos reikia atlikti, kad būtų užtikrintas nuoseklus 7–10 straipsniuose nustatytų reikalavimų laikymasis;
 (d)veikla, susijusi su vartų propagavimu pagal 20 straipsnį.
 2.Rengdama metinės darbo programos projektą Komisija atsižvelgia į pagal 22 straipsnį surinktą naudotojų grįžtamąją informaciją. Prieš priimdama šią programą Komisija teikia metinės darbo programos projektą svarstyti koordinavimo grupei.
 VIII skyrius
 Baigiamosios nuostatos
 28 straipsnis
 Sąnaudos
 1.Europos Sąjungos bendrasis biudžetas apima sąnaudas, susijusias su:
 (a)IT priemonių, kuriomis remiamas šio reglamento įgyvendinimas Sąjungos lygmeniu, kūrimu ir priežiūra;
 (b)vartų propagavimu Sąjungos lygmeniu;
 (c)kiekvienos valstybės narės informacijos, nurodytos 2 straipsnio 2 dalies a punkte, ir nurodymų, kaip atlikti 11 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytas procedūras, didžiausio galimo kiekio išvertimu į Sąjungos oficialiąją kalbą, kuri nėra valstybės narės nacionalinė kalba.
 2.Jei Sąjungos teisės aktuose nenustatyta kitaip, sąnaudos, susijusios su valstybių narių lygmeniu sukurtais nacionaliniais interneto portalais, informacijos platformomis, pagalbos paslaugomis ir procedūromis, dengiamos valstybių narių atitinkamų biudžetų lėšomis.
 29 straipsnis
 Asmens duomenų apsauga
 Tvarkydamos asmens duomenis šio reglamento įgyvendinimo tikslu, kompetentingos institucijos privalo laikytis [Direktyvos 95/46/EB] [Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679]. Tvarkydama asmens duomenis šio reglamento įgyvendinimo tikslu, Komisija laikosi Reglamento 00/0000 [naujojo reglamento, kuriuo pakeičiamas Reglamentas 45/2001] nuostatų.
 30 straipsnis
 Bendradarbiavimas su kitais informacijos ir pagalbos tinklais
 1.Komisija nusprendžia, kokia esama neoficiali valdymo struktūra bus taikoma vartų koordinavimo grupėje sprendžiant klausimus, susijusius su bet kuria III priede išvardyta pagalbos arba problemų sprendimo paslauga arba bet kokia į I priedą įtrauktos srities informacija.
 2.Jei informacijos ir pagalbos paslaugos arba tinklai yra sukurti privalomu Sąjungos teisės aktu dėl bet kurios į I priedą įtrauktos srities informacijos, siekiant užtikrinti sąsają ir išvengti dubliavimo, vartų koordinavimo grupės ir tokių paslaugų arba tinklų valdymo organų darbą koordinuoja Komisija.
 31 straipsnis
 Ryšys su kitomis Sąjungos teisės nuostatomis
 Jeigu šio reglamento nuostatos prieštarauja kuriai nors kito Sąjungos teisės akto, kuriuo reglamentuojami konkretūs su šio reglamento dalyku susiję aspektai, nuostatai, pirmenybė teikiama to kito Sąjungos akto nuostatai.
 32 straipsnis
 Vidaus rinkos informacinė sistema
 1.11 straipsnio 4 dalies tikslais naudojamasi Vidaus rinkos informacine sistema, sukurta Reglamentu (ES) Nr. 1024/2012.
 2.Komisija gali nuspręsti naudotis IMI sistema kaip 16 straipsnio 1 dalyje nurodyta elektronine nuorodų saugykla.
 33 straipsnis
 Ataskaitų teikimas ir peržiūra
 Praėjus ketveriems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo, o vėliau kas dvejus metus Komisija atlieka šio reglamento taikymo peržiūrą ir pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai vartų veikimo ir vidaus rinkos veikimo vertinimo ataskaitą, parengtą remiantis pagal 21, 22 ir 23 straipsnius surinkta statistika ir grįžtamąja informacija. Atliekant peržiūrą, atsižvelgiant į technologinius, rinkos ir teisinius pokyčius, bus visų pirma vertinama šio reglamento 12 straipsnio taikymo sritis, susijusi su kompetentingų institucijų keitimusi įrodymais.
 34 straipsnis
 Naudojimasis įgaliojimais
 1.Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
 2.21 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo [...]. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba, likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos, pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo.
 3.Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 21 straipsnio 3 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
 4.Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
 5.Pagal 21 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu, dar nepasibaigus šiam laikotarpiui, ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
 35 straipsnis
 Komiteto procedūra
 1.Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
 2.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
 36 straipsnis
 Reglamento (ES) Nr. 1024/2012 pakeitimas
 Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 iš dalies keičiamas taip:
 1)
 1 straipsnis pakeičiamas taip:
 „1 straipsnis
 Dalykas
 Šiame reglamente nustatomos Vidaus rinkos informacinės sistemos (toliau – IMI) naudojimo taisyklės, taikytinos toliau išvardytų subjektų (toliau – IMI subjektai) administraciniam bendradarbiavimui, įskaitant asmens duomenų tvarkymą:
 a)
 valstybių narių kompetentingų institucijų;
 b)
 valstybių narių ir Komisijos kompetentingų institucijų;
 c)
 valstybių narių kompetentingų institucijų, Komisijos ir Sąjungos įstaigų, tarnybų ir agentūrų.“.
 2)
 3 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
 „1. IMI naudojama IMI subjektams keistis informacija, įskaitant asmens duomenis, ir tai informacijai tvarkyti bet kuriuo iš šių tikslų:
 a)
 administracinio bendradarbiavimo, kurį vykdyti reikalaujama pagal priede išvardytus aktus;
 b)
 administracinio bendradarbiavimo pagal bandomąjį projektą, įgyvendinamą laikantis 4 straipsnio nuostatų.“.
 3)
 5 straipsnio antra pastraipa iš dalies keičiama taip:
 a) a punktas pakeičiamas taip:
 „a) IMI – Komisijos sukurta elektroninė priemonė, kuria sudaromos palankesnės sąlygos valstybių narių kompetentingų institucijų tarpusavio bei valstybių narių kompetentingų institucijų, Komisijos ir Sąjungos įstaigų, tarnybų ir agentūrų administraciniam bendradarbiavimui;“;
 b) b punktas pakeičiamas taip:
 „b) administracinis bendradarbiavimas – IMI subjektų bendradarbiavimas keičiantis informacija ir ją tvarkant, siekiant geriau taikyti Sąjungos teisę;“;
 c) g punktas išbraukiamas.
 4)
 8 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo punktu:
 „f) užtikrina veiksmų koordinavimą su Sąjungos įstaigomis, tarnybomis ir agentūromis ir suteikia joms prieigą prie IMI.“.
 5)
 9 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
 „4. Valstybės narės, Komisija ir kitos Sąjungos įstaigos, tarnybos ir agentūros įdiegia tinkamas priemones, kuriomis užtikrinama, kad IMI naudotojams būtų suteikta teisė susipažinti tik su tais IMI tvarkomais asmens duomenimis, su kuriais jiems susipažinti būtina, ir tik toje vidaus rinkos srityje ar srityse, kuriose jiems suteiktos prieigos teisės pagal 3 dalį.“.
 6)
 21 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
 a)
 2 dalis pakeičiama taip:
 „2. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas yra atsakingas už šio reglamento nuostatų laikymosi, kai Komisija ir kitos Sąjungos įstaigos, tarnybos ir agentūros, veikiančios kaip IMI subjektai, tvarko asmens duomenis, stebėseną ir užtikrinimą. Atitinkamai vykdomos [Reglamento (ES) Nr. XX/201Y] 58 ir 59 straipsniuose nurodytos pareigos ir įgaliojimai.“;
 b)
 3 dalis pakeičiama taip:
 „3. Nacionalinės priežiūros institucijos ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, veikdami pagal savo atitinkamą kompetenciją, tarpusavyje bendradarbiauja, kad užtikrintų koordinuotą IMI ir IMI subjektų naudojimosi ja priežiūrą pagal [Reglamento (ES) Nr. XX/201Y] 62 straipsnį.“;
 c)
 4 dalis išbraukiama.
 7)
 29 straipsnio 1 dalis išbraukiama.
 8)
 Priedas papildomas šiuo 12 punktu:
 „12. Europos Parlamento ir Tarybos [reglamento (ES) XX/201Y] dėl bendrųjų skaitmeninių vartų sukūrimo informacijai teikti, procedūroms atlikti ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugoms teikti, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012, [11 straipsnio 4 dalis].“.
 37 straipsnis
 Įsigaliojimas
 Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 2 straipsnis, 4–11 straipsniai, 12 straipsnio 1–6 ir 8 dalys, 13 ir 14 straipsniai, 15 straipsnio 1–3 dalys, 16 ir 17 straipsniai, 21 straipsnio 1 ir 2 dalys, 22 straipsnio 1–4 dalys ir 23 straipsnis taikomi nuo [praėjus dvejiems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo].
 Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
 Priimta Briuselyje
 Europos Parlamento vardu
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 Pirmininkas
 FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
 1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
 1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
 1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
 1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis
 1.4.Tikslas (-ai)
 1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
 1.6.Trukmė ir finansinis poveikis
 1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)
 2.VALDYMO PRIEMONĖS
 2.1.Stebėsenos ir ataskaitų teikimo taisyklės
 2.2.Valdymo ir kontrolės sistema
 2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės
 3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
 3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
 3.2.Numatomas poveikis išlaidoms
 3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka
 3.2.2.Numatomas poveikis veiklos asignavimams
 3.2.3.Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
 3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa
 3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai
 3.3.Numatomas poveikis įplaukoms
 FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
 1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
 1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
 Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl geresnių laisvo piliečių ir įmonių judėjimo vidaus rinkoje sąlygų užtikrinimo suteikiant jiems galimybę naudotis bendraisiais skaitmeniniais vartais informacijai teikti, procedūroms atlikti ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugoms teikti, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012
 1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
 41
 02 antraštinė dalis: vidaus rinka, pramonė, verslumas ir MVĮ
 02 02 veikla: įmonių ir mažųjų bei vidutinių įmonių konkurencingumas
 02 03 veikla: prekių ir paslaugų vidaus rinka
 1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis
 ⊠ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
 ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus
 42
 ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
 ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę
 1.4.Tikslas (-ai)
 1.4.1.Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva)
 2015 m. gegužės mėn. Komisijos komunikate „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ pasiūlyta sukurti bendruosius skaitmeninius vartus siekiant išplėsti, patobulinti ir supaprastinti visą informaciją ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugas, kurios reikalingos, kad būtų galima veiksmingai vykdyti veiklą užsienyje ir kad naudotojams būtų suteikta galimybė internete atlikti dažniausiai atliekamas nacionalines procedūras.
 2015 m. spalio mėn. priimtoje bendrosios rinkos strategijoje bendrieji skaitmeniniai vartai įvardijami kaip pradedančiųjų įmonių konkrečių poreikių tenkinimo priemonė.
 Šią koncepciją palankiai įvertino Konkurencijos taryba (2015 m. kovo mėn. ir 2016 m. vasario mėn. išvadose) ir Europos Parlamentas (2016 m. sausio mėn.).
 Bendras politikos tikslas – sudaryti efektyviam bendrosios rinkos veikimui palankesnes sąlygas mažinant arba pašalinant esamas kliūtis, trukdančias vykdyti tarpvalstybinę verslo veiklą ir trukdančias piliečių judumui. Padedant piliečiams, MVĮ ir pradedančiosioms įmonėms naudotis bendrosios rinkos teikiamais pranašumais, padidės konkurencija, bus sukurta daugiau darbo vietų ir bus skatinamas ekonomikos augimas.
 Pasiūlymu siekiama pašalinti kliūtis, trukdančias internete tarpvalstybiniu lygmeniu teikti informaciją, atlikti e. procedūras ir naudotis pagalbos paslaugomis. Pasiūlymu mažinamos su informacijos rinkimu ir administracinėmis procedūromis susijusių sandorių sąnaudos, taigi juo piliečiai ir įmonės bus skatinami naudotis bendrosios rinkos teikiamomis teisėmis.
 1.4.2.Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
 Konkretaus tikslo Nr.
 Tiksliau, bendraisiais skaitmeniniais vartais siekiama užtikrinti, kad:
 – internete būtų prieinama informacija apie ES teises, taip pat nacionalines taisykles ir procedūras, kurios yra reikalingos piliečiams ir įmonėms, kad jie galėtų naudotis bendrosios rinkos teikiamomis teisėmis;
 – informacija, pagalbos paslaugos ir procedūros atitiktų būtiniausius kokybės standartus;
 – pagrindines nacionalines procedūras būtų galima atlikti internete;
 – informacija ir procedūros būtų visa apimtimi prieinamos tarpvalstybiniams naudotojams;
 – būtų didinamas informuotumas apie teikiamas paslaugas, kad informacija ir pagalbos paslaugos būtų lengvai randamos ir gerai koordinuojamos;
 – siekiant pagerinti paslaugų kokybę ir nustatyti su bendrąja rinka susijusias kliūtis, būtų sistemingai renkama ir analizuojama piliečių ir įmonių grįžtamoji informacija.
 Atitinkama VGV / VGB veikla
 02 02 skyrius: įmonių ir mažųjų bei vidutinių įmonių konkurencingumas
 02 03 skyrius: prekių ir paslaugų vidaus rinka
 1.4.3.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis
 Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų padaryti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms).
 Tikimasi, kad bendrieji skaitmeniniai vartai padės:
 – sumažinti administracinę naštą, tenkančią piliečiams ir įmonėms, kurie norėtų naudotis bendrosios rinkos teikiamomis teisėmis, susijusiomis su tarpvalstybinės veiklos vykdymu arba piliečių judumu. Šia iniciatyva bus užtikrinta lengvesnė prieiga prie informacijos, procedūrų ir pagalbos paslaugų – tai padės piliečiams ir įmonėms sutaupyti laiko ir sąnaudų;
 – pagerinti piliečiams ir įmonėms teikiamų paslaugų kokybę;
 – sumažinti valstybių narių patiriamas su procedūrų atlikimu susijusias administracines sąnaudas ir užtikrinti geresnį nacionalinių taisyklių laikymąsi.
 1.4.4.Rezultatų ir poveikio rodikliai
 Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
 Numatoma taikyti šiuos rodiklius:
 – įmonių ir piliečių, nurodžiusių, jog rado informaciją, kurios ieškojo, procentinė dalis;
 – vidutinio vartuose per mėnesį apsilankiusių naudotojų skaičiaus tendencijos;
 – įmonių ir piliečių, nurodžiusių, jog lengvai rado informaciją, kurios ieškojo, procentinė dalis;
 – įmonių ir piliečių, nurodžiusių, jog yra patenkinti kokybe (remiantis kriterijais), procentinė dalis;
 – įmonių ir piliečių, nurodžiusių, jog galėjo internete visa apimtimi atlikti prieinamas procedūras, procentinė dalis;
 – tarpvalstybinių įmonių ir piliečių, nurodžiusių, jog galėjo internete visa apimtimi atlikti prieinamas procedūras, procentinė dalis;
 – duomenų apie bendrosios rinkos kliūtis, gautų taikant naudotojų grįžtamosios informacijos rinkimo priemonę, naudingumas ir remiantis tais duomenimis parengtos ataskaitos kokybė.
 1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
 1.5.1.Trumpalaikis (-iai) arba ilgalaikis (-iai) reikalavimas (-ai)
 Pasiūlymu numatoma sumažinti piliečiams ir įmonėms tenkančią naštą:
 – užtikrinant jiems lengvesnę prieigą prie informacijos apie teises, pareigas ir taisykles, nustatytas pagal Sąjungos vidaus rinkos srities teisės aktus;
 – užtikrinant jiems lengvesnę prieigą prie pagalbos paslaugų, papildančių internete teikiamą informaciją;
 – užtikrinant lengvesnę prieigą prie procedūrų ir palankesnes sąlygas jomis naudotis skaitmeninant tas procedūras, taip pat užtikrinant tarpvalstybiniams naudotojams palankesnes jų atlikimo sąlygas;
 – nustatant būtiniausius kokybės reikalavimus dėl informacijos, pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų ir procedūrų, taip pat užtikrinant (renkant naudotojų grįžtamąją informaciją ir statistiką), kad tie reikalavimai būtų įgyvendinti.
 1.5.2.Papildoma ES dalyvavimo nauda
 Pagrindinis bendrųjų skaitmeninių vartų tikslas – pagerinti bendrosios rinkos veikimą piliečių ir įmonių labui, taigi ir padidinti MVĮ konkurencingumą.
 Nesiimant ES lygmens veiksmų, šio tikslo neįmanoma tinkamai pasiekti. Dabartinei informacijos ir pagalbos paslaugų teikimo sistemai trūksta nuoseklumo, nes esamos priemonės, sukurtos vykdant ES lygmens veiksmus, nėra pakankamai susietos, taip pat jos nepakankamai patogios naudotojams. Nėra nustatyta bendro požiūrio į kokybės užtikrinimą būtiniausiais kokybės standartais. Nors teisine sistema yra skatinama sąveika, valstybės narės nepakankamai naudojasi sąveikos galimybėmis (nesant privalomų pareigų).
 Be to, valstybės narės vykdo veiksmus atskirai viena nuo kitos ir dėl to jose laikomasi labai skirtingo požiūrio; dėl šių skirtumų įmonės, ypač MVĮ, patiria papildomų su tarpvalstybine veikla susijusių sąnaudų ir dėl to daugelis jų nenori plėstis į kitas šalis.
 Bendrųjų skaitmeninių vartų kuriama Europos pridėtinė vertė yra ta, kad šie vartai padės sumažinti susiskaidymą; tai bus pasiekta visam paslaugų, kurios bus teikiamos ES piliečiams ir įmonėms, rinkiniui taikant daugelyje sričių jau nustatytą gerąją patirtį.
 1.5.3.Panašios patirties išvados
 Siekiant patenkinti šiuos poreikius, pastaraisiais dešimtmečiais sukurta daug Europos ir nacionalinio lygmenų portalų ir kontaktinių centrų. Jau patvirtinta arba dar rengiama keletas ES iniciatyvų, kuriomis siekiama suteikti užsienio naudotojams lengvesnę prieigą prie tam tikriems sektoriams skirtų e. procedūrų. Tarp jų yra: pagal Paslaugų direktyvą sukurti informaciniai centrai, kurių tikslas – teikti internetinę informaciją, pagalbos paslaugą ir prieigą prie procedūrų, susijusių su paslaugos teikimu; gaminių kontaktiniai centrai ir statybos gaminių kontaktiniai centrai, sukurti siekiant pagal prašymą suteikti prieigą prie konkretiems gaminiams taikomų techninių taisyklių; profesinių kvalifikacijų pripažinimo pagalbos centrai, kurių tikslas – palengvinti specialistų tarpvalstybinį judėjimą. Tinklai, kaip antai Europos vartotojų centrai, padeda suprasti ES vartotojų teises, taip pat padeda nagrinėti skundus dėl kitoje tinklo šalyje keliaujant arba internetu įsigytų prekių, o SOLVIT sukurtas tam, kad pateiktų asmenims ir įmonėms greitų, veiksmingų, paprastų sprendimų, jei valdžios institucijos nepripažįsta Sąjungoje galiojančių jų teisių vidaus rinkoje. ES lygmeniu sukurta keletas informacijos portalų, pavyzdžiui, „Jūsų Europa“ arba e. teisingumo portalas, kuriuose teikiama informacija apie ES ir nacionalines taisykles.
 Tačiau nors dedama pastangų, šiuo metu informacija piliečiams ir įmonėms tebeteikiama labai nenuosekliai. Esama su internetinės informacijos ir procedūrų prieinamumu susijusių spragų, paslaugų kokybė nepakankamai gera, visuomenė yra menkai informuota apie internetu teikiamą informaciją ir paslaugas, o pagrindinė problema yra ta, kad nevalstybiniams naudotojams yra sunku rasti reikiamas paslaugas ir jas atlikti.
 1.5.4.Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
 Bendrieji skaitmeniniai vartai yra įtraukti į e. valdžios veiksmų planą; į jį įtraukti ir kiti veiksmai, kurie padės užtikrinti bendrųjų skaitmeninių vartų sėkmę, pavyzdžiui, vienkartinio duomenų pateikimo principo taikymas.
 Pasiūlymas dera su Komisijos tikslu skaitmeninių permainų srityje, t. y. tikslu sukurti supaprastintą internetinių procedūrų sistemą ir užkirsti kelią tolesniam skaidymuisi, kurį lemia naujų portalų ir kontaktinių punktų kūrimas.
 Šiomis aplinkybėmis taip pat yra aktualus Viešųjų dokumentų reglamentas, nes pagal jį bus reikalaujama, kad iki 2018 m. pabaigos valstybės narės būtų pasirengusios priimti iš piliečių tam tikrus dokumentus, neatlikdamos papildomo tikrinimo ir nereikalaudamos pateikti vertimo.
 Kiti papildomi plano veiksmai, tiesiogiai susiję su bendraisiais skaitmeniniais vartais, – tai e. tapatybės kortelės ir e. parašo taikymas įgyvendinant Elektroninės atpažinties reglamentą (EAR); e. teisingumo portalas (įskaitant Verslo registrų sąveikos sistemą BRIS), PVM informacijos portalas, nemokumo registrų elektroninė sąveikos sistema ir suplanuota bendrovių teisės iniciatyva, skirta skaitmeninių sprendimų diegimui per visą bendrovės gyvavimo ciklą palengvinti. Be to, vartai dera su Europos sąveikumo sistemos peržiūros išvadomis.
 Bendrieji skaitmeniniai vartai visiškai dera su šiomis iniciatyvomis, kuriomis siekiama pagerinti informacijos teikimą internete arba suskaitmeninti ES ir nacionalinio lygmenų procedūras.
 1.6.Trukmė ir finansinis poveikis
 ◻ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota:
 –◻
 pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM DD];
 –◻
 finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM.
 ⌧ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota:
 –įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo 2018 iki 2020 m.;
 –vėliau – visapusiškas veikimas.
 1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)
 43
 ⌧ Tiesioginis valdymas, vykdomas Komisijos:
 –⌧ padalinių, įskaitant Sąjungos delegacijų darbuotojus;
 –◻
 vykdomųjų įstaigų.
 ◻ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis.
 ◻ Netiesioginis valdymas, biudžeto vykdymo užduotis perduodant:
 –◻ trečiosioms šalims arba jų paskirtoms įstaigoms;
 –◻ tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms (nurodyti);
 –◻ EIB ir Europos investicijų fondui;
 –◻ įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 208 ir 209 straipsniuose;
 –◻ viešosios teisės įstaigoms;
 –◻ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiančioms viešųjų paslaugų srityje, jeigu jos pateikia pakankamų finansinių garantijų;
 –◻ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamų finansinių garantijų;
 –◻ asmenims, kuriems pavestas konkrečių BUSP veiksmų vykdymas pagal ES sutarties V antraštinę dalį ir kurie nurodyti atitinkamame pagrindiniame teisės akte.
 –Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.
 2.VALDYMO PRIEMONĖS
 2.1.Stebėsenos ir ataskaitų teikimo taisyklės
 Nurodyti dažnumą ir sąlygas.
 Ne vėliau kaip praėjus dvejiems metams nuo reglamento taikymo pradžios, o vėliau kas dvejus metus Komisija pateiks Europos Parlamentui ir Tarybai vartų veikimo vertinimo ataskaitą, parengtą remiantis surinkta statistika ir grįžtamąja informacija.
 2.2.Valdymo ir kontrolės sistema
 2.2.1.Nustatyta rizika
 Pagrindinė rizika, trukdanti sėkmingai įgyvendinti bendrųjų skaitmeninių vartų iniciatyvą, yra ta, kad valstybės narės, kurios šiuo metu nėra padariusios pakankamos pažangos (kalbant apie informacijos ir procedūrų prieinamumą internete, ypač apie užsienio piliečiams suteikiamas prieigos galimybes), nebus pajėgios pakankamai greitai pasivyti kitų valstybių narių. Tačiau numatyta valdymo struktūra, grindžiama labai glaudžiu valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimu, ir tai, kad yra galimybė naudotis ESI fondų lėšomis, turėtų padėti visoms valstybėms narėms pasiekti reikiamą tempą.
 Dar vienas aspektas yra tas, kad keitimosi įrodymais priemonė, kuri bus taikoma bendruosiuose skaitmeniniuose vartuose, bus grindžiama IMI sistemos funkcijomis ir kitomis techninėmis priemonėmis. Bendra IMI sistemos rizika, įskaitant operacinę riziką, nustatyta pagal Reglamentą (ES) Nr. 1024/2012 (IMI reglamentą). Komisija yra IMI sistemos valdytoja ir atsako už kasdienę veiklą, priežiūrą ir plėtrą. Sistemą kuria ir prieglobą teikia vidaus teikėjas, kuris užtikrina aukšto lygio veiklos tęstinumą. Kalbant apie su kitomis techninėmis priemonėmis susijusią riziką, ji tebėra nedidelė, nes, kol nenustatytos tinkamos techninės priemonės, suteikiama galimybė naudotis IMI sistemos funkcijomis.
 Taip pat esama su duomenų apsauga susijusios rizikos, tačiau ji įeina į 29 straipsnio dėl asmens duomenų apsaugos taikymo sritį.
 2.2.2.Informacija apie įdiegtą vidaus kontrolės sistemą
 Siekdama pašalinti bendrojo pobūdžio riziką, aptartą 2.2.1 punkte, Komisija teiks pagalbą (pvz., rengs koordinavimo grupės posėdžius, praktinius seminarus ir t. t.) visiems suinteresuotiesiems subjektams (pvz., valstybių narių institucijoms, profesinėms įstaigoms ir t. t.) ir aktyviai skatins diegti naująją sistemą ir ja naudotis. Valstybės narės taip pat turės viešinti siūlomos priemonės naudą.
 Kalbant apie su veikla susijusius bendrųjų skaitmeninių vartų aspektus, už juos bus atsakinga Komisija – ji užtikrins, kad būtų vykdoma aukšto lygio stebėsena ir kontrolė. Reguliariai susitinkant ir naudojant ataskaitų teikimo priemones, bus lengviau atidžiai stebėti IT plėtros ir priežiūros darbus.
 Be to, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas užtikrina, kad Komisija asmens duomenis tvarkytų laikydamasi taikomų taisyklių. Nacionalinės duomenų apsaugos institucijos valstybių narių lygmeniu stebės, kaip asmens duomenis tvarko kompetentingos institucijos.
 2.2.3.Kontrolės sąnaudų ir naudos apskaičiavimas ir numatomo klaidų rizikos lygio vertinimas
 Bendros rizikos klausimai bus sprendžiami taikant atitinkamas priemones, įskaitant pagalbos ir informacijos teikimą atitinkamoms suinteresuotosioms šalims.
 2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės
 Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
 Siekiant kovoti su sukčiavimu, korupcija ir visa kita neteisėta veikla, bendrųjų skaitmeninių vartų atveju be apribojimų bus taikomos nuostatos, kurios paprastai taikomos Komisijos veiklai, tarp jų ir 2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, EURATOMAS) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų.
 3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
 3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
 ·Dabartinės biudžeto eilutės
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija
 Biudžeto eilutė
 Išlaidų
 rūšis
 Įnašas
 Numeris ir išlaidų kategorija
 DA / NDA
 44
 ELPA šalių
 45
 šalių kandidačių
 46
 trečiųjų šalių
 pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą
 1A
 02 02 01
 Verslumo skatinimas ir Sąjungos įmonių konkurencingumo ir galimybių patekti į rinką didinimas
 DA
 TAIP
 TAIP
 TAIP
 NE
 1A
 02 03 01
 Prekių ir paslaugų vidaus rinkos veikimas ir vystymas
 DA
 TAIP
 NE
 NE
 NE
 1A
 02 03 04
 Vidaus rinkos valdymo priemonės
 DA
 TAIP
 NE
 NE
 NE
 3.2.Numatomas poveikis išlaidoms
 3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos
 išlaidų kategorija
 1A
 Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti
 Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ (GROW) GD
 2018 m.
 2019 m.
 2020 m.
 2021 m.
 2022 m. ir vėliau
 IŠ VISO
 • Veiklos asignavimai
 02 02 01
 Įsipareigojimai
 (1)
 615 000
 150 000
 710 000
 1 475 000
 Mokėjimai
 (2)
 615 000
 150 000
 710 000
 1 475 000
 02 03 01
 Įsipareigojimai
 (1)
 710 000
 710 000
 Mokėjimai
 (2)
 710 000
 710 000
 02 03 04
 Įsipareigojimai
 (1)
 3 920 000
 1 420 000
 5 340 000
 Mokėjimai
 (2)
 3 920 000
 1 420 000
 5 340 000
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami iš konkrečių programų rinkinio lėšų
 47
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 IŠ VISO asignavimų
 Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ GD
 Įsipareigojimai
 =1+1a+3
 615 000
 150 000
 1 420 000
 3 920 000
 1 420 000
 7 525 000
 Mokėjimai
 =2+2a
 +3
 615 000
 150 000
 1 420 000
 3 920 000
 1 420 000
 7 525 000
 • IŠ VISO veiklos asignavimų
 Įsipareigojimai
 (4)
 615 000
 150 000
 1 420 000
 3 920 000
 1 420 000
 7 525 000
 Mokėjimai
 (5)
 615 000
 150 000
 1 420 000
 3 920 000
 1 420 000
 7 525 000
 • IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų iš konkrečių programų rinkinio lėšų
 (6)
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 IŠ VISO asignavimų
 pagal daugiametės finansinės programos
 1A IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 Įsipareigojimai
 =4+ 6
 615 000
 150 000
 1 420 000
 3 920 000
 1 420 000
 7 525 000
 Mokėjimai
 =5+6
 615 000
 150 000
 1 420 000
 3 920 000
 1 420 000
 7 525 000
 Daugiametės finansinės programos
 išlaidų kategorija
 5
 „Administracinės išlaidos“
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 2018 m.
 2019 m.
 2020 m.
 2021 m.
 2022 m. ir vėliau
 IŠ VISO
 Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ (GROW) GD
 • Žmogiškieji ištekliai
 69 000
 690 000
 828 000
 690 000
 759 000
 3 036 000
 • Kitos administracinės išlaidos
 16 300
 91 600
 240 600
 90 600
 30 600
 469 700
 IŠ VISO Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ GD
 Asignavimai
 85 300
 781 600
 1 068 600
 780 600
 789 600
 3 505 700
 IŠ VISO asignavimų
 pagal daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų)
 85 300
 781 600
 1 068 600
 780 600
 789 600
 3 505 700
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 2018 m.
 2019 m.
 2020 m.
 2021 m.
 2022 m. ir vėliau
 IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų
 pagal daugiametės finansinės programos
 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS
 Įsipareigojimai
 700 300
 931 600
 2 488 600
 4 700 600
 2 209 600
 11 030 700
 Mokėjimai
 700 300
 931 600
 2 488 600
 4 700 600
 2 209 600
 11 030 700
 3.2.2.Numatomas poveikis veiklos asignavimams
 ◻
 Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami
 ⌧
 Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip:
 Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus
 ⇩
 2018 m.
 2019 m.
 2020 m.
 2021 m.
 2022 m. ir vėliau
 IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rūšis
 48
 Vidutinės sąnaudos
 Skaičius
 Sąnaudos
 Skaičius
 Sąnaudos
 Skaičius
 Sąnaudos
 Skaičius
 Sąnaudos
 Skaičius
 Sąnaudos
 Bendras skaičius
 Iš viso sąnaudų
 1 KONKRETUS TIKSLAS
 49
 Informacija prieinama internete
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma
 0
 2 KONKRETUS TIKSLAS
 Informacija, pagalbos paslaugos ir procedūros atitinka būtiniausius kokybės standartus
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma
 0
 3 KONKRETUS TIKSLAS
 Pagrindines nacionalines procedūras galima atlikti internete
 3 konkretaus tikslo tarpinė suma
 0
 4 KONKRETUS TIKSLAS
 Informacija ir procedūros yra visa apimtimi prieinamos tarpvalstybiniams naudotojams
 – Rezultatas
 Informacija ir procedūros yra prieinamos anglų k.
 1 000 000
 500 000
 500 000
 2 000 000
 – Rezultatas
 Bendroji sąsaja, kuria tarpvalstybiniams naudotojams užtikrinama prieiga prie dokumentų ir duomenų
 1 000 000
 1 000 000
 4 konkretaus tikslo tarpinė suma
 3 000 000
 5 KONKRETUS TIKSLAS
 Užtikrintas didesnis informuotumas apie teikiamas paslaugas, o informacija ir pagalbos paslaugos yra lengvai randamos ir gerai koordinuojamos
 – Rezultatas
 Bendra paieškos priemonė ir bendra pagalbos paslaugų radimo priemonė
 500 000
 420 000
 420 000
 420 000
 1 760 000
 – Rezultatas
 Bendra nuorodų saugykla
 75 000
 75 000
 – Rezultatas
 Suderintas propagavimas
 2 000 000
 500 000
 2 500 000
 5 konkretaus tikslo tarpinė suma
 4 335 000
 6 KONKRETUS TIKSLAS
 Siekiant pagerinti paslaugų kokybę ir nustatyti su bendrąja rinka susijusias kliūtis, sistemingai renkama ir analizuojama piliečių ir įmonių grįžtamoji informacija
 – Rezultatas
 Susietuose portaluose taikomi kokybės kriterijai ir bendra naudotojų grįžtamosios informacijos rinkimo priemonė
 40 000
 40 000
 – Rezultatas
 Naudotojų grįžtamosios informacijos apie su bendrąja rinka susijusias kliūtis rinkimo priemonės kūrimas
 150 000
 150 000
 6 konkretaus tikslo tarpinė suma
 190 000
 IŠ VISO SĄNAUDŲ
 615 000
 150 000
 1 420 000
 3 920 000
 1 420 000
 7 525 000
 3.2.3.Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
 3.2.3.1.Santrauka
 ◻ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimų nenaudojama
 ⌧ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimai naudojami taip:
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 2018 m.
 2019 m.
 2020 m.
 2021 m.
 2022 m. ir vėliau
 IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA
 Žmogiškieji ištekliai
 69 000
 690 000
 828 000
 690 000
 759 000
 3 036 000
 Kitos administracinės išlaidos
 16 300
 91 600
 240 600
 90 600
 30 600
 469 700
 Daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos
 50
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 Žmogiškieji ištekliai
 Kitos
 administracinio pobūdžio išlaidos
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 0
 IŠ VISO
 85 300
 781 600
 1 068 600
 780 600
 789 600
 3 505 700
 Žmogiškųjų išteklių ir kitų administracinio pobūdžio išlaidų asignavimų poreikiai bus tenkinami iš GD asignavimų, jau paskirtų priemonei valdyti ir (arba) perskirstytų generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
 3.2.3.2.Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai
 ◻ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškųjų išteklių nenaudojama.
 ⌧
 Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:
 Sąmatą surašyti etatų vienetais
 2018 m.
 2019 m.
 2020 m.
 2021 m.
 2022 m. ir vėliau
 • Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės)
 0,5
 5
 6
 5
 5,5
 XX 01 01 02 (Delegacijos)
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai)
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai)
 • Išorės darbuotojai (etato ekvivalento vienetais (EEV))
 51
 XX 01 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto)
 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT ir JED delegacijose)
 XX 01 04 yy
 52
 – būstinėje
 – delegacijose
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT– netiesioginiai moksliniai tyrimai)
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai)
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti)
 IŠ VISO
 0,5
 5
 6
 5
 5,5
 XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
 Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
 Vykdytinų užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai
 – 2018 m. 2 pusmetis:
 1 EEV – parengiamajam darbui siekiant naudotis IMI sistema (nuorodų saugyklai sukurti, taip pat pasirengimui, kad valstybių narių institucijos, tikrindamos įrodymų autentiškumą ir galiojimą, galėtų bendradarbiauti per IMI sistemą).
 – 2019 m.:
 1 EEV – naudojimuisi IMI sistema, kad valstybių narių institucijos galėtų bendradarbiauti tikrindamos įrodymų autentiškumą ir galiojimą;
 2 EEV – kokybės stebėsenai;
 2 EEV – bendrųjų skaitmeninių vartų valdymui.
 – 2020 m.:
 1 EEV – naudojimuisi IMI sistema, kad valstybių narių institucijos galėtų bendradarbiauti tikrindamos įrodymų autentiškumą ir galiojimą;
 2 EEV – kokybės stebėsenai;
 1 EEV – grįžtamosios informacijos analizei ir skelbimui;
 2 EEV – bendrųjų skaitmeninių vartų valdymui.
 – 2021 m.:
 1 EEV – naudojimuisi IMI sistema, kad valstybių narių institucijos galėtų bendradarbiauti tikrindamos įrodymų autentiškumą ir galiojimą;
 1 EEV – kokybės stebėsenai;
 1 EEV – grįžtamosios informacijos analizei ir skelbimui;
 2 EEV – bendrųjų skaitmeninių vartų valdymui.
 – 2022 m. ir vėliau:
 1 EEV – naudojimuisi IMI sistema, kad valstybių narių institucijos galėtų bendradarbiauti tikrindamos įrodymų autentiškumą ir galiojimą;
 0,5 EEV – naudojimuisi kitomis techninėmis priemonėmis, kad valstybių narių institucijos galėtų keistis įrodymais;
 1 EEV – kokybės stebėsenai;
 1 EEV – grįžtamosios informacijos analizei ir skelbimui;
 2 EEV – bendrųjų skaitmeninių vartų valdymui.
 Išorės darbuotojai
 3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa
 ⌧
 Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą. Bus laikoma, kad suma, skirta laikotarpiu po 2020 m. gruodžio 31 d., yra patvirtinta, jei ji atitiks tuo laikotarpiu galiojančios daugiametės finansinės programos reikalavimus.
 ◻
 Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą.
 ◻
 Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą.
 3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai
 ⌧ Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo.
 ◻ Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip:
 3.3.Numatomas poveikis įplaukoms
 ⌧
 Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms.
 ◻
 Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
 nuosaviems ištekliams;
 įvairioms įplaukoms.
 FINANSINĖS TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMOS
 PRIEDAS
 Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas:
 Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrųjų skaitmeninių vartų sukūrimo informacijai teikti, procedūroms atlikti ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugoms teikti, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012
 1.REIKALINGŲ ŽMOGIŠKŲJŲ IŠTEKLIŲ SKAIČIUS IR SU JAIS SUSIJUSIOS SĄNAUDOS
 2.KITŲ ADMINISTRACINIŲ IŠLAIDŲ SĄNAUDOS
 3.APYTIKRIŲ IŠLAIDŲ APSKAIČIAVIMO METODAI
 3.1.Žmogiškieji ištekliai
 3.2.Kitos administracinės išlaidos
 Šis priedas turi būti pridėtas prie finansinės teisės akto pasiūlymo pažymos prasidėjus tarnybų tarpusavio konsultacijoms.
 Duomenų lentelės naudojamos kaip finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje pateiktų lentelių šaltinis. Jos skirtos tik naudoti Komisijoje.
 1.Su reikalingais žmogiškaisiais ištekliais susijusios sąnaudos
 ◻
 Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškųjų išteklių nenaudojama.
 ⌧
 Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA
 2018 m.
 2019 m.
 2020 m.
 2021 m.
 2022 m. ir vėliau
 IŠ VISO
 EEV
 Asignavimai
 EEV
 Asignavimai
 EEV
 Asignavimai
 EEV
 Asignavimai
 EEV
 Asignavimai
 EEV
 Asignavimai
 • Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 ·XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės)
 AD
 0,5
 69 000
 5
 690 000
 6
 828 000
 5
 690 000
 5,5
 759 000
 22
 3 036 000
 AST
 ·XX 01 01 02 (Sąjungos delegacijose)
 AD
 AST
 • Išorės darbuotojai
 53
 ·XX 01 02 01 (bendrasis biudžetas)
 CA
 SNE
 INT
 ·XX 01 02 02 (Sąjungos delegacijose)
 CA
 LA
 SNE
 INT
 JED
 ·Kitos biudžeto eilutės (nurodyti)
 ·Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS
 tarpinė suma
 0,5
 69 000
 5
 690 000
 6
 828 000
 5
 690 000
 5,5
 759 000
 22
 3 036 000
 XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
 Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 2018 m.
 2019 m.
 2020 m.
 2021 m.
 2022 m. ir vėliau
 IŠ VISO
 EEV
 Asignavimai
 EEV
 Asignavimai
 EEV
 Asignavimai
 EEV
 Asignavimai
 EEV
 Asignavimai
 EEV
 Asignavimai
 • Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 ·10 01 05 02 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai)
 AD
 AST
 ·XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai)
 AD
 AST
 • Išorės darbuotojai
 54
 ·XX 01 04 yy
 Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).
 ·– būstinėje
 CA
 SNE
 INT
 ·– Sąjungos delegacijose
 CA
 LA
 SNE
 INT
 JED
 ·XX 01 05 02 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai)
 CA
 SNE
 INT
 ·10 01 05 02 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai)
 CA
 SNE
 INT
 ·Kitos biudžeto eilutės (nurodyti)
 ·Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 ·XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. IŠ VISO
 0,5
 69 000
 5
 690 000
 6
 828 000
 5
 690 000
 5,5
 759 000
 22
 3 036 000
 Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
 2.Kitų administracinių išlaidų sąnaudos
 ◻
 Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami
 ◻
 Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip:
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 ·
 2018 m.
 2019 m.
 2020 m.
 2021 m.
 2022 m. ir vėliau
 IŠ VISO
 ·Daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA
 ·
 Būstinėje:
 ·XX 01 02 11 01 – Komandiruočių ir reprezentacinės išlaidos
 ·XX 01 02 11 02 – Konferencijų ir posėdžių išlaidos
 16 300
 31 600
 180 600
 30 600
 30 600
 289 700
 ·XX 01 02 11 03 - Komitetai
 55
 60 000
 60 000
 60 000
 180 000
 ·XX 01 02 11 04 - Tyrimai ir konsultacijos
 ·XX 01 02 11 05 – Informacinės ir valdymo sistemos
 ·XX 01 03 01 – IRT įranga ir paslaugos
 56
 ·Kitos biudžeto eilutės (jei reikia, nurodyti)
 ·
 Sąjungos delegacijose
 ·XX 01 02 12 01 – Komandiruočių, konferencijų ir reprezentacinės išlaidos
 ·XX 01 02 12 02 –Tolesnis darbuotojų mokymas
 ·XX 01 03 02 01 – Pastatų įsigijimo, nuomos ir kitos susijusios išlaidos
 ·XX 01 03 02 02 – Įranga, baldai, biuro reikmenys ir paslaugos
 ·Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS
 tarpinė suma
 16 300
 91 600
 240 600
 90 600
 30 600
 469 700
 XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 2018 m.
 2019 m.
 2020 m.
 2021 m.
 2022 m. ir vėliau
 IŠ VISO
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 XX 01 04 yy – Techninės ir administracinės pagalbos (neįtraukiant išorės personalo) išlaidos iš veiklai finansuoti skiriamų asignavimų (buvusios BA eilutės)
 – būstinėje
 – Sąjungos delegacijose
 XX 01 05 03 – Kitos netiesioginių mokslinių tyrimų valdymo išlaidos
 10 01 05 03 – Kitos tiesioginių mokslinių tyrimų valdymo išlaidos
 Kitos biudžeto eilutės (jei reikia, nurodyti)
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 0
 XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
 IŠ VISO
 Įtraukta ir neįtraukta į daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 16 300
 91 600
 240 600
 90 600
 30 600
 469 700
 Administracinių asignavimų poreikiai bus tenkinami panaudojant asignavimus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į esamus biudžeto apribojimus.
 3.Apytikrių išlaidų apskaičiavimo metodai
 3.1.Žmogiškieji ištekliai
 Šioje dalyje nustatomas skaičiavimo metodas, taikomas siekiant įvertinti reikalingus žmogiškuosius išteklius (darbo krūvio prielaidos, įskaitant konkrečias darbo vietas (SYSPER 2 darbo vietų aprašas), darbuotojų kategorijos ir atitinkamos vidutinės sąnaudos)
 ·Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA
 ·NB. Kiekvienos būstinėje dirbančių darbuotojų kategorijos vidutinės sąnaudos nurodomos svetainėje „BudgWeb“:
 ·
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/pre/legalbasis/Pages/pre-040-020_preparation.aspx
 ·• Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai
 ·2018 m. 2 pusmetis:
 ·1 EEV – parengiamajam darbui siekiant naudotis IMI sistema (nuorodų saugyklai sukurti, taip pat pasirengimui, kad valstybių narių institucijos, tikrindamos įrodymų autentiškumą ir galiojimą, galėtų bendradarbiauti per IMI sistemą).
 ·– 2019 m.:
 ·1 EEV – naudojimuisi IMI sistema, kad valstybių narių institucijos galėtų bendradarbiauti tikrindamos įrodymų autentiškumą ir galiojimą;
 ·2 EEV – kokybės stebėsenai;
 ·2 EEV – bendrųjų skaitmeninių vartų valdymui.
 ·
 ·– 2020 m.:
 ·1 EEV – naudojimuisi IMI sistema, kad valstybių narių institucijos galėtų bendradarbiauti tikrindamos įrodymų autentiškumą ir galiojimą;
 ·2 EEV – kokybės stebėsenai;
 ·1 EEV – grįžtamosios informacijos analizei ir skelbimui;
 ·2 EEV – bendrųjų skaitmeninių vartų valdymui.
 ·
 ·– 2021 m.:
 ·1 EEV – naudojimuisi IMI sistema, kad valstybių narių institucijos galėtų bendradarbiauti tikrindamos įrodymų autentiškumą ir galiojimą;
 ·1 EEV – kokybės stebėsenai;
 ·1 EEV – grįžtamosios informacijos analizei ir skelbimui;
 ·2 EEV – bendrųjų skaitmeninių vartų valdymui.
 ·
 ·– 2022 m. ir vėliau:
 ·1 EEV – naudojimuisi IMI sistema, kad valstybių narių institucijos galėtų bendradarbiauti tikrindamos įrodymų autentiškumą ir galiojimą;
 ·0,5 EEV – naudojimuisi kitomis techninėmis priemonėmis, kad valstybių narių institucijos galėtų keistis įrodymais;
 ·1 EEV – kokybės stebėsenai;
 ·1 EEV – grįžtamosios informacijos analizei ir skelbimui;
 ·2 EEV – bendrųjų skaitmeninių vartų valdymui.
 ·
 ·
 ·• Išorės darbuotojai
 ·
 ·
 ·Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 ·• Tik iš mokslinių tyrimų biudžeto finansuojamos pareigybės
 ·
 ·
 ·• Išorės darbuotojai
 ·
 ·
 3.2.Kitos administracinės išlaidos
 Aprašykite kiekvienai biudžeto eilutei taikomą apskaičiavimo metodą,
 visų pirma, svarbiausias prielaidas (pavyzdžiui, posėdžių skaičius per metus, vidutinės sąnaudos ir kt.)
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA
 – Suinteresuotųjų subjektų praktiniai seminarai siekiant pasirengti bendrųjų skaitmeninių vartų kūrimui: 2 000 EUR (2 praktiniai seminarai 2018 m. ir 2 praktiniai seminarai 2019 m.);
 – konferencija, kurioje bus paskelbta bendrųjų skaitmeninių vartų iniciatyvos įgyvendinimo pradžia: 150 000 EUR (2020 m.);
 – komitetų posėdžiai (po 30 000 EUR kiekvienam posėdžiui): 2 per metus 2019–2021 m.;
 – bendrųjų skaitmeninių vartų koordinavimo grupės kasmetinis posėdis (15 300 EUR kiekvienam posėdžiui): 2 per metus nuo 2018 m. vidurio.
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 (1)
 Žr., pvz., 2017 m. kovo 9 d. išvadas.
 (2)
 Europos Sąjungoje tarpvalstybiniu lygmeniu veiklą vykdančių įmonių poreikių, susijusių su informacija ir pagalba, tyrimas; galutinė ataskaita, 2017 m. balandžio mėn.
 (3)
 Verslo paslaugų aukšto lygio darbo grupės galutinė ataskaita, 2014 m. balandžio mėn.
 (4)
 Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2016–2020 m. ES e. valdžios veiksmų planas. Valdžios skaitmeninių permainų spartinimas“, COM(2016) 0179 final.
 (5)
 Žr. poveikio vertinimo 6.2.3. skyrių.
 (6)
 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (OL L 376, 2006 12 27, p. 36).
 (7)
 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (OL L 255, 2005 9 30, p. 22–142).
 (8)
 Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“, 2015 10 28, COM(2015) 550 final.
 (9)
 https://ec.europa.eu/commission/work-programme-2017_lt.
 (10)
 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje, kuriuo panaikinama Direktyva 1999/93/EB (OL L 257, 2014 8 28, p. 73–114).
 (11)
 2012 m. birželio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/17/ES, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/666/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 2005/56/EB ir 2009/101/EB nuostatos dėl centrinių, komercinių ir bendrovių registrų sąveikos (OL L 156, 2012 6 16, p. 1–9).
 (12)
 http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/20813.
 (13)
 2016 m. sausio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/7, kuriuo nustatoma Europos bendrojo viešųjų pirkimų dokumento standartinė forma (OL L 3, 2016 1 6, p. 16–34).
 (14)
 OL C ..., ..., p. ....
 (15)
 OL C ..., ..., p. ....
 (16)
 Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“, COM(2015) 550 final, 2015 10 28.
 (17)
 Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“, COM(2015) 192 final, 2015 5 6.
 (18)
 Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2016–2020 m. ES e. valdžios veiksmų planas. Valdžios skaitmeninių permainų spartinimas“, COM(2016) 0179 final.
 (19)
 ES pilietybės ataskaita „Piliečių teisių stiprinimas demokratinių pokyčių Sąjungoje“, 2017 m. sausio 24 d., COM(2017) 30/2 final.
 (20)
 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (OL L 376, 2006 12 27, p. 36).
 (21)
 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 764/2008, nustatantis procedūras, susijusias su tam tikrų nacionalinių techninių taisyklių taikymu kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamiems gaminiams, ir panaikinantis Sprendimą Nr. 3052/95/EB (OL L 218, 2008 8 13, p. 21–29).
 (22)
 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 305/2011, kuriuo nustatomos suderintos statybos produktų rinkodaros sąlygos ir panaikinama Tarybos direktyva 89/106/EEB (OL L 88, 2011 4 4, p. 5–43).
 (23)
 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (OL L 255, 2005 9 30, p. 22–142).
 (24)
 2013 m. rugsėjo 17 d. Komisijos rekomendacija dėl SOLVIT principų (OL L 249, 2011 9 19, p. 10).
 (25)
 Taryba chartiją patvirtino 2013 m.
 (26)
 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje, kuriuo panaikinama Direktyva 1999/93/EB (OL L 257, 2014 8 28, p. 73–114).
 (27)
 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (OL L 376, 2006 12 27, p. 36).
 (28)
 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (OL L 255, 2005 9 30, p. 22–142).
 (29)
 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65–242), ir 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243–374).
 (30)
 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (OL L 166, 2004 4 30, p. 1–123).
 (31)
 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 987/2009, nustatantis Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo įgyvendinimo tvarką (OL L 284, 2009 10 30, p. 1–42).
 (32)
 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacinę sistemą, kuriuo panaikinamas Komisijos sprendimas 2008/49/EB (IMI sistemos reglamentas) (OL L 316, 2012 11 14, p. 1).
 (33)
 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65–242).
 (34)
 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/101/EB dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės reikalauja iš Sutarties 48 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų bendrovių siekiant apsaugoti narių ir trečiųjų asmenų interesus, koordinavimo, siekiant suvienodinti tokias apsaugos priemones (OL L 258, 2009 10 1, p. 11–19).
 (35)
 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/848 dėl nemokumo bylų (OL L 141, 2015 6 5, p. 19–72).
 (36)
 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13–18).
 (37)
 Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros (OL L 123, 2016 5 12, p. 1–14).
 (38)
 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 281, 1995 11 23, p. 31–50).
 (39)
 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).
 (40)
 2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 260/2012, kuriuo nustatomi kredito pervedimų ir tiesioginio debeto operacijų eurais techniniai ir komerciniai reikalavimai ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 924/2009 (OL L 94, 2012 3 30, p. 22–37).
 (41)
 VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.
 (42)
 Kaip nurodyta Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies a arba b punkte.
 (43)
 Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ adresu
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 (44)
 DA – diferencijuotieji asignavimai, NDA – nediferencijuotieji asignavimai.
 (45)
 ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
 (46)
 Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
 (47)
 Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.
 (48)
 Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.).
 (49)
 Kaip aprašyta 1.4.2. punkte „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ...“.
 (50)
 Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.
 (51)
 CA – sutartininkas („Contract Staff“), LA – vietinis darbuotojas („Local Staff“), SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“), INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („agency staff“), JED – jaunesnysis atstovybės ekspertas („junior experts in delegations“).
 (52)
 Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės darbuotojams, finansuojamiems iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).
 (53)
 CA – sutartininkas („Contract Staff“), LA – vietinis darbuotojas („Local Staff“), SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“), INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („agency staff“), JED – jaunesnysis atstovybės ekspertas („junior experts in delegations“).
 (54)
 CA – sutartininkas („Contract Staff“), LA – vietinis darbuotojas („Local Staff“), SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“), INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („agency staff“), JED – jaunesnysis atstovybės ekspertas („junior experts in delegations“).
 (55)
 Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.
 (56)
 IRT – informacinės ir ryšių technologijos. Turi būti konsultuojamasi su Informatikos GD.
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2017 05 02
 COM(2017) 256 final
 Atitikties dokumentų rinkinys
 PRIEDAI
 prie
 PASIŪLYMO DĖL EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO
 dėl bendrųjų skaitmeninių vartų sukūrimo informacijai teikti, procedūroms atlikti ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugoms teikti, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012
 {SWD(2017) 211 final}{SWD(2017) 212 final}{SWD(2017) 213 final}{SWD(2017) 214 final}
 PRIEDAI
 prie
 PASIŪLYMO DĖL EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO
 dėl bendrųjų skaitmeninių vartų sukūrimo informacijai teikti, procedūroms atlikti ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugoms teikti, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012
 I PRIEDAS
 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytų informacijos sričių, kurios svarbios bendrosios rinkos teikiamomis teisėmis besinaudojantiems piliečiams ir įmonėms, sąrašas
 Informacijos, susijusios su piliečiais, sritys:
 Sritis
 INFORMACIJA APIE TEISES, PAREIGAS IR TAISYKLES
 Kelionės Sąjungoje
 ·Dokumentai, kuriuos, Sąjungoje kirsdami valstybių narių sienas, privalo turėti Sąjungos piliečiai, jų šeimos nariai, kurie nėra Sąjungos piliečiai, vieni keliaujantys nepilnamečiai ir Sąjungai nepriklausančių šalių piliečiai (tapatybės kortelė, viza, pasas);
 ·lėktuvu, traukiniu, laivu ar autobusu Sąjungoje ir iš Sąjungos keliaujančių asmenų, taip pat asmenų, perkančių kelionės paslaugų paketus ar susijusių kelionės paslaugų rinkinius, teisės ir pareigos;
 ·pagalba Sąjungoje ir iš Sąjungos keliaujantiems riboto judumo asmenims;
 ·gyvūnų, augalų, alkoholio, tabako, cigarečių ir kitų prekių vežimas keliaujant Sąjungoje;
 ·skambinimas, taip pat elektroninių pranešimų ir elektroninių duomenų siuntimas ir gavimas Sąjungoje.
 Darbas ir pensija Sąjungoje
 ·Darbo kitoje valstybėje narėje paieška;
 ·darbas kitoje valstybėje narėje;
 ·kvalifikacijų pripažinimas darbinantis kitoje valstybėje narėje;
 ·apmokestinimas kitoje valstybėje narėje;
 ·darbo sąlygos (įskaitant sąlygas dėl darbo laiko, mokamų atostogų, atostogų išmokų, su viršvalandžiais susijusių teisių ir pareigų, sveikatos patikrinimų, sutarties nutraukimo, atleidimo ir atleidimo dėl etatų mažinimo);
 ·vienodo požiūrio principas (kovos su diskriminacija darbe taisyklės, vienodas užmokestis vyrams ir moterims, vienodas užmokestis pagal terminuotąsias ir (arba) neterminuotąsias darbo sutartis dirbantiems asmenims);
 ·su įvairių rūšių veikla susijusios pareigos sveikatos ir saugos srityje;
 ·Sąjungoje taikomos teisės ir pareigos socialinės apsaugos srityje, įskaitant su pensijos gavimu susijusias teises ir pareigas.
 Transporto priemonės Sąjungoje
 ·Motorinės transporto priemonės įvežimas į kitą valstybę narę laikinai naudoti arba visam laikui;
 ·vairuotojo pažymėjimo gavimas ir atnaujinimas;
 ·privalomojo transporto priemonių draudimo įsigijimas;
 ·motorinės transporto priemonės pirkimas ir pardavimas kitoje valstybėje narėje;
 ·motorinės transporto priemonės nuoma;
 ·nacionalinės kelių eismo taisyklės ir reikalavimai vairuotojams.
 Gyvenimas kitoje valstybėje narėje
 ·Persikėlimas į kitą valstybę narę gyventi laikinai arba visam laikui;
 ·dalyvavimas savivaldos rinkimuose ir rinkimuose į Europos Parlamentą;
 ·su leidimo gyventi kortele susiję reikalavimai Sąjungos piliečiams ir jų šeimos nariams, įskaitant šeimos narius, kurie nėra Sąjungos piliečiai.
 Mokymasis arba mokomoji praktika kitoje valstybėje narėje
 ·Mokyklos lankymas kitoje valstybėje narėje;
 ·universitetinės studijos kitoje valstybėje narėje;
 ·savanoriška veikla kitoje valstybėje narėje;
 ·mokomoji praktika kitoje valstybėje narėje;
 ·mokslinių tyrimų vykdymas kitoje valstybėje narėje pagal studijų programą.
 Sveikatos priežiūra
 ·Naudojimasis medicininio gydymo paslaugomis kitoje valstybėje narėje;
 ·receptinių vaistų pirkimas internetu arba tiesiogiai kitoje nei recepto išrašymo valstybėje narėje.
 Šeimoms taikomos tarpvalstybinio pobūdžio teisės, pareigos ir taisyklės
 · Gimimas, nepilnamečių vaikų globa, tėvų pareigos ir vaikų išlaikymo prievolės šeimoje, kuri yra susijusi su tarpvalstybinėmis aplinkybėmis;
 ·gyvenimas skirtingų šalių pilietybę turinčių asmenų poroje (santuoka, gyvenimas skyrium, santuokos nutraukimas, sutuoktinių turto režimas ir sugyventinių teisės);
 ·su paveldėjimu kitoje valstybėje narėje susijusios teisės.
 Vartotojų srities tarpvalstybiniai klausimai
 ·Prekių ir paslaugų (įskaitant finansines) pirkimas internetu arba tiesiogiai kitoje valstybėje narėje;
 ·banko sąskaitos turėjimas kitoje valstybėje narėje;
 ·prisijungimas prie viešųjų paslaugų teikėjų tinklų, pavyzdžiui, dujų, elektros energijos, vandens, telekomunikacijų ir interneto;
 ·mokėjimai, įskaitant kredito pervedimus, ir vėlavimas atlikti tarpvalstybinius mokėjimus;
 ·vartotojų teisės ir garantijos, susijusios su prekių ir paslaugų pirkimu.
 Informacijos, susijusios su įmonėmis, sritys:
 Sritis
 INFORMACIJA APIE TEISES, PAREIGAS IR TAISYKLES
 Įmonės steigimas, valdymas ir veiklos nutraukimas
 ·Įmonės įregistravimas (registravimo procedūros ir teisiniai verslo vykdymo būdai);
 ·intelektinės nuosavybės teisės (prašymo išduoti patentą pateikimas, prekių ženklo, brėžinio arba dizaino įregistravimas, licencijos atgaminti kūrinį gavimas);
 ·sąžiningumas ir skaidrumas vykdant komercinę praktiką, įskaitant vartotojų teises ir garantijas, susijusias su prekių ir paslaugų pardavimu;
 ·galimybės internete atlikti tarpvalstybinius mokėjimus užtikrinimas internete parduodant prekes ir paslaugas;
 ·teisės ir pareigos pagal sutarčių teisę, įskaitant su delspinigiais susijusias teises ir pareigas;
 ·bankroto procedūra ir bendrovių likvidavimas;
 ·kredito draudimas;
 ·bendrovių susijungimas arba įmonės pardavimas.
 Darbuotojai
 ·Darbo sąlygos (įskaitant sąlygas dėl darbo laiko, mokamų atostogų, atostogų išmokų, su viršvalandžiais susijusių teisių ir pareigų, sveikatos patikrinimų, sutarties nutraukimo, atleidimo ir atleidimo dėl etatų mažinimo);
 ·Sąjungoje taikomos teisės ir pareigos socialinės apsaugos srityje (darbdavio registravimas, darbuotojų registravimas, pranešimas apie sutarties su darbuotoju termino pabaigą, socialinių įmokų mokėjimas, su pensijomis susijusios teisės ir pareigos);
 ·darbuotojų darbas kitose valstybėse narėse (darbuotojų komandiruotės, taisyklės dėl paslaugų teikimo laisvės, darbuotojams taikomi buvimo šalyje reikalavimai);
 ·vienodo požiūrio principas (kovos su diskriminacija darbe taisyklės, vienodas užmokestis vyrams ir moterims, vienodas užmokestis pagal terminuotąsias ir (arba) neterminuotąsias darbo sutartis dirbantiems asmenims);
 ·taisyklės dėl atstovavimo darbuotojams.
 Mokesčiai
 ·PVM: informacija apie bendrąsias taisykles, tarifus ir atleidimą nuo mokesčio, PVM mokėtojo registravimą, PVM mokėjimą ir grąžinimą;
 ·akcizai: informacija apie bendrąsias taisykles, tarifus ir atleidimą nuo akcizų;
 ·kiti mokesčiai: mokėjimas, tarifai.
 Prekės
 ·Teisės naudoti CE ženklą įgijimas;
 · taikytinų standartų ir techninių specifikacijų nustatymas ir gaminių sertifikavimas;
 ·gaminių, kuriems nereikalaujama rengti Sąjungoje taikomų specifikacijų, tarpusavio pripažinimas;
 ·reikalavimai, susiję su pavojingų cheminių medžiagų klasifikavimu, ženklinimu ir pakavimu;
 ·nuotolinė prekyba / prekyba ne prekybai skirtose patalpose: išankstinė informacija pirkėjams, sutarties patvirtinimas raštu, sutarties atsisakymas, prekių pristatymas ir kitos specialiosios prievolės;
 ·gaminiai su trūkumais: vartotojų teisės ir garantijos, atsakomybė už parduotas prekes, nukentėjusiosios šalies žalos atlyginimo priemonės;
 ·sertifikavimas, etiketės (Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistema (EMAS), energijos vartojimo efektyvumo etiketės, ekologinis projektavimas, ES ekologinis ženklas);
 ·antrinis perdirbimas ir atliekų tvarkymas.
 Paslaugos
 ·Licencijų ar leidimų įsigijimas siekiant įsteigti įmonę;
 ·pranešimas institucijoms apie tarpvalstybinės veiklos vykdymą;
 ·profesinių kvalifikacijų pripažinimas.
 Įmonės finansavimas
 ·Teisės gauti ES lygmens finansavimą, įskaitant finansavimą pagal Sąjungos finansavimo programas ir subsidijas verslui, įgijimas;
 ·teisės gauti nacionalinio lygmens finansavimą įgijimas;
 ·verslininkams skirtos iniciatyvos (naujiems verslininkams rengiamos mainų ar mentorystės programos ir pan.).
 Viešosios sutartys
 ·Dalyvavimas viešuosiuose konkursuose: taisyklės ir procedūros;
 ·pasiūlymo teikimas internetu pagal viešą kvietimą teikti pasiūlymus;
 ·pranešimas apie su konkursu susijusius pažeidimus.
 Darbuotojų sauga ir sveikata
 ·Su įvairių rūšių veikla susiję įsipareigojimai sveikatos ir saugos srityje, įskaitant rizikos prevenciją, informavimą ir mokymą
 II PRIEDAS
 5 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros
 Gyvenimo įvykiai
 Procedūros
 Numatomas rezultatas
 Gimimas
 Prašymas išduoti gimimo liudijimą
 Gimimo liudijimas
 Studijos
 Prašymo gauti viešojo sektoriaus institucijos subsidiją studijoms teikimas
 Sprendimas dėl prašymo gauti subsidiją
 Darbas
 Užsiregistravimas gauti socialinės apsaugos išmokas
 Gavimo pranešimas
 Prašymas pripažinti diplomą
 Sprendimas dėl prašymo pripažinti diplomą
 Persikėlimas
 Pasikeitusio adreso registravimas
 Naujo adreso įregistravimo patvirtinimas
 Prašymas išduoti arba atnaujinti tapatybės kortelę arba pasą
 Tapatybės kortelės arba paso išdavimas arba atnaujinimas
 Motorinės transporto priemonės registravimas
 Registravimo pažymėjimas
 Pensija
 Prašymas skirti pensijos arba priešpensinę išmoką pagal valstybinę arba pusiau valstybinę sistemą
 Sprendimas dėl prašymo skirti pensijos arba priešpensinę išmoką
 Įmonės steigimas
 Bendra įmonės veiklos registracija, neįskaitant procedūrų, susijusių su bendrovių arba firmų, apibrėžtų SESV 54 straipsnio antroje pastraipoje, steigimu
 Visų veiksmų, kuriuos reikia atlikti, kad būtų galima pradėti įmonės veiklą, įvykdymo patvirtinimas
 Darbdavio (fizinio asmens) registravimas valstybinėse arba pusiau valstybinėse pensijų ir draudimo sistemose
 Registracijos socialinės apsaugos sistemoje numeris
 Darbuotojų registravimas valstybinėse arba pusiau valstybinėse pensijų ir draudimo sistemose
 Registracijos socialinės apsaugos sistemoje numeris
 Veiklos vykdymas
 Pranešimas socialinės apsaugos sistemoms apie sutarties su darbuotoju termino pabaigą
 Pranešimo gavimo patvirtinimas
 Socialinių įmokų už darbuotojus mokėjimas
 Kvitas arba kitoks patvirtinimas, kad socialinės įmokos už darbuotojus yra sumokėtos
 III PRIEDAS
 2 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytų pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų sąrašas
 (1)Kontaktiniai centrai
 (2)Gaminių kontaktiniai centrai
 (3)Statybos gaminių kontaktiniai centrai
 (4)Nacionaliniai profesinių kvalifikacijų pripažinimo pagalbos centrai
 (5)Sveikatos kontaktiniai centrai
 (6)EURES
 (7)Elektroninio ginčų sprendimo (EGS) platforma