type: legislation

text:
 A BIZOTTSÁG (EU) .../... VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2022.4.13.)
 a Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa károsító Unió területére történő behurcolásának és az Unió területén belüli elterjedésének megelőzését célzó átmeneti intézkedéseknek az Argentínából, Brazíliából, Dél-Afrikából, Uruguayból és Zimbabwéből származó meghatározott gyümölcsök tekintetében történő megállapításáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről, a 228/2013/EU, a 652/2014/EU és az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 69/464/EGK, a 74/647/EGK, a 93/85/EGK, a 98/57/EK, a 2000/29/EK, a 2006/91/EK és a 2007/33/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. október 26-i (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendeletre
 1
 és különösen annak 41. cikke (2) bekezdésére,
 mivel:
 (1)Az (EU) 2016/715 bizottsági végrehajtási határozat
 2
 a Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa (a továbbiakban: meghatározott károsító) Unió területére történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzése érdekében intézkedéseket állapít meg az Argentínából, Brazíliából, Dél-Afrikából és Uruguayból származó Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. és hibridjeik gyümölcseire vonatkozóan, kivéve a Citrus aurantium L. és a Citrus latifolia Tanaka gyümölcseit (a továbbiakban: meghatározott gyümölcsök). Az említett végrehajtási határozat 2022. március 31-én hatályát veszti.
 (2)Az (EU) 2019/2072 bizottsági végrehajtási rendelet
 3
 II. mellékletének A. része megállapítja azon uniós zárlati károsítók jegyzékét, amelyek előfordulása az Unió területén nem ismert. Az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet célja megakadályozni, hogy az említett károsítók az Unió területére bejussanak, valamint hogy ott megtelepedjenek és elterjedjenek.
 (3)A meghatározott károsító szerepel az uniós zárlati károsítóknak az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletében megállapított jegyzékében. Emellett szerepel a kiemelt zárlati károsítóknak az (EU) 2019/1702 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben
 4
 megállapított jegyzékében is.
 (4)A tagállamok 2016 óta a meghatározott károsítónak az Argentínából, Brazíliából, Dél-Afrikából és Uruguayból származó meghatározott gyümölcsök Unióba behozott szállítmányaiban való előfordulása miatti meg nem felelés számos esetét jelentették. Következésképpen az említett országok mindegyike tekintetében fenn kell tartani és naprakésszé kell tenni az (EU) 2016/715 végrehajtási határozatban megállapított intézkedéseket, és azokat az egyértelműség érdekében rendeletben kell rögzíteni.
 (5)Emellett 2021-ben nagyszámú meg nem felelést észleltek a meghatározott károsítónak a Zimbabwéből származó meghatározott gyümölcsökön való előfordulása miatt. A Zimbabwéből származó gyümölcsökkel összefüggő meg nem felelések nagy száma arra utal, hogy az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. mellékletének 60. pontjában előírt intézkedések nem elegendőek ahhoz, hogy a Zimbabwéből származó meghatározott gyümölcsök esetében biztosítsák a meghatározott károsítótól való mentességet, ezért a meghatározott károsító ellen e rendeletben megállapított átmeneti intézkedések hatályát a Zimbabwéből származó meghatározott gyümölcsökre is ki kell terjeszteni.
 (6)A meghatározott károsító Unió területére való bejutásának hatékonyabb megelőzése érdekében, valamint az (EU) 2016/715 végrehajtási határozat alkalmazása során szerzett tapasztalatokra tekintettel további intézkedéseket kell meghatározni az Argentínából, Brazíliából, Dél-Afrikából, Uruguayból és Zimbabwéből származó meghatározott gyümölcsök vonatkozásában.
 (7)Ezek az intézkedések annak biztosításához szükségesek, hogy a meghatározott gyümölcsök Argentína, Brazília, Dél-Afrika, Uruguay vagy Zimbabwe nemzeti növényvédelmi szervezetei által nyilvántartásba vett és jóváhagyott termelőüzemekből és termesztési helyekről származzanak. Szükségesek továbbá annak biztosításához is, hogy a szóban forgó gyümölcsök olyan nyomonkövethetőségi kóddal legyenek ellátva, amely – ha az a meghatározott károsító észlelése miatt szükséges – lehetővé teszi a termesztési helyig történő visszakövetésüket. Ezekre az intézkedésekre annak biztosítása érdekében is szükség van, hogy a meghatározott gyümölcsök olyan termesztési helyekről származzanak, ahol az előző és a jelenlegi kereskedelmi időszakban nem észlelték a meghatározott károsítót.
 (8)Argentína, Brazília, Dél-Afrika, Uruguay és Zimbabwe nemzeti növényvédelmi szervezeteinek ellenőrizniük kell a termesztési helyen végzett kezelések alkalmazásának megfelelőségét is, mivel ez bizonyult a legeredményesebb módszernek annak biztosítása szempontjából, hogy a meghatározott károsító ne forduljon elő a meghatározott gyümölcsökön.
 (9)A meghatározott gyümölcsöket növényegészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie, amelynek tartalmaznia kell az ellenőrzés időpontját, az egyes termesztési helyekről származó csomagok számát, valamint a nyomonkövethetőségi kódokat. A meg nem felelések elektronikus értesítési rendszerben történő bejelentésekor a tagállamoknak fel kell tüntetniük a nyomonkövethetőségi kódokat.
 (10)Az Argentínából származó meghatározott gyümölcsökre vonatkozó behozatali követelmények 2021-es felülvizsgálata óta – amelynek eredményeként az (EU) 2016/715 végrehajtási határozatot az (EU) 2021/682 bizottsági végrehajtási határozat
 5
 módosította – a növényvédő szerek termesztési helyen történő alkalmazása megfelelőségének megerősítésére szolgáló mintavételnek a termesztési helyen, a kivitelt megelőzően a csomagoló létesítményekben, vagy a szállítmányokon az uniós határállomásoknál végzett ellenőrzések során feltárt meg nem feleléseken kell alapulnia. Erre azért van szükség, hogy a mintavétel kockázatalapú legyen.
 (11)Tekintettel a tagállamok által 2021-ben a Dél-Afrikából származó meghatározott gyümölcsökkel kapcsolatban bejelentett meg nem felelések nagy számára, az (EU) 2016/715 végrehajtási határozatban foglaltakhoz képest szigorítani kell a meghatározott károsítónak a meghatározott gyümölcsökön való észlelésére vonatkozó mintavételi követelményeket a csomagolási folyamat egészen addig tartó különböző szakaszai vonatkozásában, amikor a gyümölcsök készen állnak a kivitelre.
 (12)A Brazíliából és Uruguayból származó meghatározott gyümölcsök esetében a tagállamok 2019 óta csekély számú meg nem felelést jelentettek be, tehát az (EU) 2016/715 végrehajtási határozatban előírt intézkedések ezen országok általi alkalmazása megakadályozta a Phyllosticta citricarpa Unióba történő behurcolását és Unión belüli elterjedését. Ezeket az intézkedéseket ezért továbbra is alkalmazni kell e két ország tekintetében. Ugyanakkor nem szükséges fenntartani Uruguay azon kötelezettségét, hogy a Valencia narancs esetében látens fertőzéssel kapcsolatos vizsgálatot végezzen, ugyanis 2016 óta jelentősen csökkent a meghatározott károsítónak az említett meghatározott gyümölcsön való előfordulásával összefüggő meg nem felelések száma.
 (13)Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak a károsítóra vonatkozó kockázatértékelése
 6
 alapján a kizárólag feldolgozásra szánt meghatározott gyümölcsök behozatala esetében kisebb a meghatározott kárósító megfelelő gazdanövényre való átvitelének kockázata, mivel az ilyen gyümölcsöket az Unión belül hatósági ellenőrzéseknek vetik alá, továbbá azoknak az áruk szállítására, feldolgozására, tárolására, tárolóedényeire, csomagolására és címkézésére vonatkozó egyedi követelményeknek kell megfelelniük. Ezért az ilyen gyümölcsök behozatala kevésbé szigorú követelmények mellett is megengedhető.
 (14)Az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet
 7
 49. cikkében említett fizikai ellenőrzéseket követően a kizárólag feldolgozásra szánt meghatározott gyümölcsöket a növényegészségügyi kockázat minimalizálása érdekében haladéktalanul és közvetlenül a feldolgozóüzembe vagy egy raktározási létesítménybe kell szállítani.
 (15)Annak érdekében, hogy az érintett nemzeti növényvédelmi szervezeteknek, illetékes hatóságoknak és vállalkozóknak elegendő idejük legyen alkalmazkodni az e rendeletben meghatározott követelményekhez, valamint hogy ezek a követelmények az (EU) 2016/715 végrehajtási határozat hatályvesztését követően azonnal alkalmazandóvá váljanak, ezt a rendeletet indokolt 2022. április 1-jétől alkalmazni.
 (16)Annak érdekében, hogy a brazíliai, uruguayi és zimbabwei vállalkozóknak elegendő idejük legyen alkalmazkodni az új szabályokhoz, az említett országokból származó meghatározott gyümölcsök esetében csak 2023. április 1-jétől kell alkalmazni az arra vonatkozó követelményt, hogy a meghatározott gyümölcsöket olyan termesztési helyen kell termeszteni, ahol az előző tenyészidő és exportidőszak során, vagy az adott tenyészidő és exportidőszak alatt az említett országokban végzett hatósági ellenőrzések vagy az Unióba beléptetett szállítmányok ellenőrzései keretében nem mutatták ki a meghatározott károsító előfordulását a meghatározott gyümölcsökön. Argentína és Dél-Afrika esetében, amelyek megerősítették, hogy már alkalmaznak ilyen követelményt, nincs szükség az alkalmazás elhalasztására.
 (17)A meghatározott károsító Argentínában, Brazíliában, Dél-Afrikában, Uruguayban és Zimbabwében való előfordulása, valamint az említett harmadik országokból származó meghatározott gyümölcsök Unióba történő behozatala által okozott növényegészségügyi kockázat mértéke a meghatározott gyümölcsök esetében továbbra is évről évre változik az egyes származási harmadik országokban. Ezért a meghatározott károsító terjedésének megelőzésével és megfékezésével kapcsolatos legújabb tudományos és technikai fejlemények alapján a kockázat további értékelése szükséges. E rendeletnek ezért – a felülvizsgálata lehetővé tétele érdekében – átmenetinek kell lennie, és 2025. március 31-én hatályát kell vesztenie.
 (18)Tekintettel arra, hogy az (EU) 2016/715 végrehajtási határozat 2022. március 31-én hatályát veszti, továbbá annak érdekében, hogy a meghatározott gyümölcsök kereskedelme közvetlenül az említett rendelet hatályvesztését követően e rendelet szabályainak megfelelően folytatódhasson, e rendeletnek a Hivatalos Lapban való kihirdetését követő harmadik napon hatályba kell lépnie.
 (19)Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 I. FEJEZET
 ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
 1. cikk
 Tárgy
 Ez a rendelet a Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa károsító Unió területére történő behurcolásának és az Unió területén belüli elterjedésének megelőzését célzó intézkedéseket állapít meg az Argentínából, Brazíliából, Dél-Afrikából, Uruguayból és Zimbabwéből származó meghatározott gyümölcsök tekintetében.
 2. cikk
 Fogalommeghatározások
 E rendelet alkalmazásában:
 1.„meghatározott károsító”: a Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa;
 2.„meghatározott gyümölcsök”: a Citrus L., a Fortunella Swingle, a Poncirus Raf. és hibridjeik gyümölcsei, kivéve a Citrus aurantium L. és a Citrus latifolia Tanaka gyümölcseit.
 II. FEJEZET
 A KIZÁRÓLAG IPARI FELDOLGOZÁSRA SZÁNT GYÜMÖLCSÖKTŐL ELTÉRŐ MEGHATÁROZOTT GYÜMÖLCSÖKNEK AZ UNIÓ TERÜLETÉRE TÖRTÉNŐ BEHOZATALA
 3. cikk
 A kizárólag ipari feldolgozásra szánt gyümölcsöktől eltérő meghatározott gyümölcsöknek az Unió területére történő behozatala
 Az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. mellékletének 60. c) és 60. d) pontjától eltérve az Argentínából, Brazíliából, Dél-Afrikából, Uruguayból vagy Zimbabwéből származó, a kizárólag ipari feldolgozásra szánt gyümölcsöktől eltérő meghatározott gyümölcsök kizárólag e rendelet 4. és 5. cikkének megfelelően hozhatók be az Unió területére, feltéve, hogy teljesül az e rendelet I–V. mellékletében az adott országra vonatkozóan meghatározott összes feltétel.
 4. cikk
 Az Unióba történő behozatalra szánt meghatározott gyümölcsök szállítmányainak előzetes bejelentése
 A vállalkozók kizárólag az I. melléklet 9. pontjában, a II. melléklet 7. pontjában, a III. melléklet 9. pontjában, a IV. melléklet 7. pontjában és az V. melléklet 8. pontjában említett frissített jegyzékekben szereplő termesztési helyek nyomonkövethetőségi kódjaival ellátott meghatározott gyümölcsök szállítmányaira vonatkozóan kötelesek közös egészségügyi beléptetési okmányt benyújtani.
 5. cikk
 A kizárólag ipari feldolgozásra szánt gyümölcsöktől eltérő meghatározott gyümölcsök Unióban végzett vizsgálata
 (1)A tagállamok biztosítják, hogy hatósági felügyeletük mellett és az I. melléklet 9. pontjában, a II. melléklet 7. pontjában, a III. melléklet 9. pontjában, a IV. melléklet 7. pontjában, valamint az V. melléklet 8. pontjában említett frissített jegyzékek alapján a vállalkozók kizárólag az I. melléklet 11. a), b), c) és d) pontjában és 12. pontjában, a II. melléklet 9. a), b), c) és d) pontjában, a III. melléklet 11. a), b), c) és d) pontjában, a IV. melléklet 9. a), b), c) és d) pontjában, valamint az V. melléklet 10. a), b), c) és d) pontjában említett termesztési helyekről származó szállítmányokat mutassanak be behozatalra.
 (2)A fizikai vizsgálatok elvégzéséhez a meghatározott gyümölcsök minden 30 tonnás tételéből vagy egy ilyen tétel egy részéből fajonként legalább 200 gyümölcsöt kell a meghatározott károsító valamely lehetséges tünete alapján kiválasztani.
 (3)Ha a (2) bekezdésben említett fizikai vizsgálatok során a meghatározott károsító tüneteit észlelik, a károsító jelenlétét a tüneteket mutató gyümölcsök vizsgálata révén meg kell erősíteni vagy ki kell zárni.
 III. FEJEZET
 A KIZÁRÓLAG IPARI FELDOLGOZÁSRA SZÁNT MEGHATÁROZOTT GYÜMÖLCSÖK UNIÓBA VALÓ BEHOZATALA ÉS UNIÓN BELÜLI SZÁLLÍTÁSA
 6. cikk
 A kizárólag ipari feldolgozásra szánt meghatározott gyümölcsök Unióba való behozatala és Unión belüli szállítása
 Az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. mellékletének 60. e) pontjától eltérve az Argentínából, Brazíliából, Dél-Afrikából, Uruguayból vagy Zimbabwéből származó, kizárólag ipari feldolgozásra szánt meghatározott gyümölcsök Unióba történő behozatala, valamint Unión belüli szállítása, feldolgozása és tárolása kizárólag a 6–10. cikknek megfelelően engedélyezett, feltéve, hogy az alábbi követelmények mindegyike teljesül:
 a)a meghatározott gyümölcsöket az említett országok valamelyikében található olyan jóváhagyott termesztési helyen termesztették, amely a meghatározott károsító ellen a legutóbbi vegetációs ciklus kezdete óta megfelelő időben hatékony kezeléseken és termesztési gyakorlatokra irányuló intézkedéseken esett át, és azok alkalmazását az ország nemzeti növényvédelmi szervezetének hatósági felügyelete alatt ellenőrizték;
 b)a meghatározott gyümölcsöket jóváhagyott termesztési helyeken takarították be, és a csomagolás során végzett megfelelő fizikai ellenőrzések nem mutatták ki a meghatározott károsító tüneteit;
 c)a meghatározott gyümölcsöket növényegészségügyi bizonyítvány kíséri, amelyen a következők mindegyike szerepel:
 i.az egyes termesztési helyekről származó csomagok száma;
 ii.a tárolóedények azonosító száma;
 iii.a termesztési helyeknek az egyes csomagokon feltüntetett megfelelő nyomonkövethetőségi kódjai, valamint a „Kiegészítő nyilatkozat” címszó alatt az alábbi kijelentések: „A szállítmány megfelel az (EU) .../... bizottsági végrehajtási rendelet [Kiadóhivatal: kérjük, illesszék be e rendelet hivatkozását] 6. cikkének” és „Kizárólag ipari feldolgozásra szánt gyümölcs”;
 d)a gyümölcsöket a tárolóedényeken belül különálló csomagokban szállítják;
 e)a d) pontban említett különálló csomagokon az alábbi információkat tartalmazó címkét kell elhelyezni:
 i.minden egyes különálló csomagon a termesztési hely nyomonkövethetőségi kódja;
 ii.a meghatározott gyümölcsök bejelentett nettó tömege;
 iii.a következő kijelentés: „Kizárólag ipari feldolgozásra szánt gyümölcs”.
 7. cikk
 A meghatározott gyümölcsöknek az Unió területén belüli szállítása
 (1)A meghatározott gyümölcsök kizárólag abban az esetben szállíthatók az Unió területére történő beléptetés helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamba, ha az érintett tagállamok illetékes hatóságai ehhez hozzájárultak.
 (2)Az (EU) 2017/625 rendelet 49. cikkében említett fizikai ellenőrzéseket követően a meghatározott gyümölcsöket haladéktalanul és közvetlenül a 8. cikk (1) bekezdésében említett feldolgozóüzembe vagy egy raktározási létesítménybe kell szállítani. A meghatározott gyümölcsök bármilyen szállításának a beléptetés helye szerinti tagállam – adott esetben a meghatározott gyümölcsök feldolgozásának helye szerinti tagállam – illetékes hatóságának felügyelete mellett kell történnie.
 8. cikk
 A meghatározott gyümölcsök feldolgozása
 (1)A meghatározott gyümölcsök feldolgozását olyan területen található létesítményben kell végezni, ahol nem foglalkoznak citrusfélék termesztésével. A feldolgozásnak a létesítmény helye szerinti tagállam illetékes hatósága által e célból hivatalosan nyilvántartásba vett és jóváhagyott létesítményben kell történnie.
 (2)A meghatározott gyümölcsök hulladékát és melléktermékeit a feldolgozás helye szerinti tagállamban olyan területen kell felhasználni vagy megsemmisíteni, ahol nem foglalkoznak citrusfélék termesztésével.
 (3)A hulladékot és a melléktermékeket mély elföldeléssel kell megsemmisíteni vagy a meghatározott gyümölcsök feldolgozásának helye szerinti tagállam illetékes hatósága által jóváhagyott módszerrel kell felhasználni, aminek az említett illetékes hatóság felügyelete mellett kell történnie oly módon, hogy megelőzhető legyen a meghatározott károsító terjedésének kockázata.
 (4)A feldolgozónak nyilvántartást kell vezetnie a feldolgozott meghatározott gyümölcsökről, amelyet a feldolgozás helye szerinti tagállam illetékes hatóságának a rendelkezésére kell bocsátania. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell a tárolóedények számát és megkülönböztető jelzéseit, a behozott meghatározott gyümölcsök mennyiségét, a felhasznált vagy megsemmisített hulladék vagy melléktermékek mennyiségét, valamint felhasználásuk vagy megsemmisítésük módjának részletes leírását.
 9. cikk
 A meghatározott gyümölcsök tárolása
 (1)Amennyiben a meghatározott gyümölcsöket nem dolgozzák fel azonnal, a létesítmény helye szerinti tagállam illetékes hatósága által erre a célra kiadott engedéllyel rendelkező és nyilvántartásba vett létesítményben kell tárolni őket.
 (2)A meghatározott gyümölcsök egyes tételeinek egyenként azonosíthatóknak kell maradniuk.
 (3)A meghatározott gyümölcsöket oly módon kell tárolni, hogy megelőzhető legyen a meghatározott károsító terjedésének kockázata.
 IV. FEJEZET
 ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
 10. cikk
 Bejelentés
 A meghatározott károsító meghatározott gyümölcsökön való előfordulása miatti meg nem feleléseknek az elektronikus értesítési rendszeren keresztüli bejelentésekor a tagállamoknak az I. melléklet 10. pontjában, a II. melléklet 8. pontjában, a III. melléklet 10. pontjában, a IV. melléklet 8. pontjában és az V. melléklet 9. pontjában előírtak szerint fel kell tüntetniük az adott termesztési hely nyomonkövethetőségi kódját.
 11. cikk
 A hatályvesztés időpontja
 Ez a rendelet 2025. március 31-én hatályát veszti.
 12. cikk
 Hatálybalépés és alkalmazás
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
 Ezt a rendeletet 2022. április 1-jétől kell alkalmazni. A II. melléklet 9. d) pontja, a IV. melléklet 9. d) pontja és az V. melléklet 10. d) pontja azonban 2023. április 1-jétől alkalmazandó.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, -án/-én. 2022.4.13.
 a Bizottság részéről
 elnök
 Ursula VON DER LEYEN
 (1)
 HL L 317., 2016.11.23., 4. o.
 (2)
 A Bizottság (EU) 2016/715 végrehajtási határozata (2016. május 11.) egyes harmadik országokból származó egyes gyümölcsök tekintetében a Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa károsító Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó intézkedések megállapításáról (HL L 125., 2016.5.13., 16. o.).
 (3)
 A Bizottság (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelete (2019. november 28.) a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről szóló (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet egységes végrehajtási feltételeinek megállapításáról, valamint a 690/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről és az (EU) 2018/2019 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 319., 2019.12.10., 1. o.).
 (4)
 A Bizottság (EU) 2019/1702 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. augusztus 1.) az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kiemelt zárlati károsítók jegyzékével való kiegészítéséről (HL L 260., 2019.10.11., 8. o.).
 (5)
 A Bizottság (EU) 2021/682 végrehajtási határozata (2021. április 26.) az (EU) 2016/715 végrehajtási határozatnak az Argentínából származó meghatározott gyümölcsök tekintetében történő módosításáról (HL L 144., 2021.4.27., 31. o.).
 (6)
 EFSA PLH Panel (az EFSA növényegészségügyi tudományos testülete), 2014. Scientific Opinion on the risk of Phyllosticta citricarpa (Guignardia citricarpa) for the EU territory with identification and evaluation of risk reduction options (Tudományos szakvélemény a Phyllosticta citricarpa (Guignardia citricarpa) EU területén fennálló kockázatáról, valamint a kockázatcsökkentési lehetőségek azonosításáról és értékeléséről). EFSA Journal 2014;12(2):3557, 243. o. doi:10.2903/j.efsa.2014.3557.
 (7)
 Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/625 rendelete (2017. március 15.) az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) (HL L 95., 2017.4.7., 1. o.).
 ---documentbreak---
 HU
 I. MELLÉKLET
 Az Argentínából származó meghatározott gyümölcsöknek az Unió területére történő behozatalára vonatkozó, a 3. cikkben említett feltételek
 1.A meghatározott gyümölcsöket egy vagy több olyan termesztési helyből álló termelőüzemben termesztették, amelyeket egy termelőüzem egyedi és fizikailag elkülönülő részeként azonosítottak, és mind a termelőüzemet, mind annak termesztési helyeit Argentína nemzeti növényvédelmi szervezete az Unióba történő kivitel céljából jóváhagyta.
 2.Argentína nemzeti növényvédelmi szervezete – a nyomonkövethetőségi kódok alapján – nyilvántartásba vette a jóváhagyott termelőüzemeket és azok termesztési helyeit.
 3.A meghatározott gyümölcsöket olyan jóváhagyott termesztési helyen termesztették, amely a meghatározott károsító ellen a legutóbbi vegetációs ciklus kezdete óta megfelelő időben hatékony kezeléseken és termesztési gyakorlatokra irányuló intézkedéseken esett át, és azok alkalmazását Argentína nemzeti növényvédelmi szervezetének hatósági felügyelete alatt ellenőrizték.
 4.A 3. pontban említett ellenőrzést olyan mintavétel kíséri, amely megerősíti a kezelések alkalmazását, amennyiben ezek a kezelések növényvédő szerek alkalmazását jelentik, és a mintavétel során figyelembe vették az előző tenyészidőben és exportidőszakban a következők során feltárt meg nem feleléseket:
 a)a kivitelt megelőzően a termesztési helyen vagy a csomagoló létesítményekben végzett ellenőrzések, vagy
 b)a szállítmányokon az uniós határállomásoknál végzett ellenőrzések.
 5.A jóváhagyott termesztési helyeken a legutóbbi vegetációs időszak kezdete óta hatósági vizsgálatokat végeztek, amelyek fizikai ellenőrzésekből és tünetek észlelése esetén a meghatározott károsító kimutatására szolgáló mintavételből álltak, és a meghatározott károsítót nem mutatták ki a meghatározott gyümölcsökön.
 6.Mintavételre került sor, amelynek során a minta:
 a)a csomagoló létesítménybe történő megérkezéskor, a feldolgozást megelőzően a meghatározott gyümölcs minden egyes tételéből 200 és 400 közötti, a csomagoló létesítménybe való megérkezéskor meghatározott számú gyümölcs;
 b)az érkezés és a csomagoló létesítményben történő csomagolás között a meghatározott gyümölcsből tételenként a csomagolósorban meghatározott legalább 1 %;
 c)a csomagoló létesítményből való elszállítás előtt a meghatározott gyümölcsből tételenként a csomagolás után meghatározott legalább 1 %;
 d)a növényegészségügyi bizonyítvány kiállítására irányuló végső hatósági vizsgálat részeként a kivitelre előkészített meghatározott gyümölcsből tételenként legalább 1 %.
 7.A 6. pontban említett valamennyi meghatározott gyümölcsből – amennyire lehetséges – a meghatározott károsító bármilyen tünete alapján mintát vettek, és a 6.a) pontban említett valamennyi, mintavételnek alávetett gyümölcsöt vizuális vizsgálatok alapján a szóban forgó károsítótól mentesnek találták, míg a 6.b), 6.c) és 6.d) pontban említett valamennyi olyan, mintául szolgáló gyümölcsöt megvizsgálták, amelyen a meghatározott károsító tünetei voltak láthatók, és azokat az említett károsítótól mentesnek találták.
 8.A meghatározott gyümölcsöket csomagokban szállították, és minden csomagon fel van tüntetve annak a termesztési helynek a nyomonkövethetőségi kódja, ahonnan származnak.
 9.A meghatározott gyümölcsök exportidőszakának a kezdete előtt Argentína nemzeti növényvédelmi szervezete termelőüzemenkénti bontásban megküldte az érintett vállalkozóknak és a Bizottságnak az összes jóváhagyott termesztési hely nyomonkövethetőségi kódjának a jegyzékét, és annak az esetleges frissítéseit haladéktalanul eljuttatta a Bizottsághoz és az érintett vállalkozókhoz.
 10.A meghatározott gyümölcsöket növényegészségügyi bizonyítvány kíséri, amely tartalmazza a legutóbbi ellenőrzés időpontját, az egyes termesztési helyekről származó csomagok számát, a megfelelő nyomonkövethetőségi kódokat, valamint a „Kiegészítő nyilatkozat” címszó alatt a következő kijelentést: „A szállítmány megfelel az (EU).../... bizottsági végrehajtási rendelet [Kiadóhivatal: Kérjük, illesszék be e rendelet számát] I. mellékletének.”
 11.A meghatározott gyümölcsöket olyan jóváhagyott termesztési helyen termesztették,
 a)ahol az 5. pontban említett hatósági vizsgálatok során nem észlelték a meghatározott károsító előfordulását a meghatározott gyümölcsökön;
 b)amely a 6. pontban említett azon meghatározott gyümölcsök származási helye, amelyeken nem észlelték a meghatározott károsító előfordulását;
 c)amely azon meghatározott gyümölcsök szállítmányainak származási helye, amelyeken az ugyanabban a tenyészidőben és exportidőszakban az Unióba történő beléptetéskor végzett ellenőrzések során nem észlelték a meghatározott károsító előfordulását; és
 d)amely azon meghatározott gyümölcsök származási helye, amelyeken az előző tenyészidőben és exportidőszakban Argentínában végzett hatósági vizsgálatok során vagy az Unióba beléptetett szállítmányok ellenőrzései során nem észlelték a meghatározott károsító előfordulását.
 12.Amennyiben a meghatározott gyümölcsök olyan termesztési helyről származnak, amely ugyanazon a termőhelyen található, mint egy másik termesztési hely, ahol ugyanabban a tenyészidőben és exportidőszakban megerősítették a meghatározott károsítónak a 6. pontban említett mintákon való előfordulását, vagy pedig az Unióba történő beléptetéskor a szállítmányokon végzett ellenőrzések során való előfordulását, az említett meghatározott gyümölcsöket csak azt követően exportálták, miután megerősítést nyert, hogy a szóban forgó termesztési hely mentes a meghatározott károsítótól.
 II. MELLÉKLET
 A Brazíliából származó meghatározott gyümölcsöknek az Unió területére történő behozatalára vonatkozó, a 3. cikkben megállapított feltételek
 1.A meghatározott gyümölcsöket egy vagy több olyan termesztési helyből álló termelőüzemben termesztették, amelyeket egy termelőüzem egyedi és fizikailag elkülönülő részeként azonosítottak, és mind a termelőüzemet, mind annak termesztési helyeit Brazília nemzeti növényvédelmi szervezete az Unióba történő kivitel céljából hivatalosan jóváhagyta.
 2.Brazília nemzeti növényvédelmi szervezete – a nyomonkövethetőségi kódok alapján – nyilvántartásba vette a jóváhagyott termelőüzemeket és azok termesztési helyeit.
 3.A meghatározott gyümölcsöket olyan jóváhagyott termesztési helyen termesztették, amely a meghatározott károsító ellen a legutóbbi vegetációs ciklus kezdete óta megfelelő időben hatékony kezeléseken és termesztési gyakorlatokra irányuló intézkedéseken esett át, és azok alkalmazását Brazília nemzeti növényvédelmi szervezetének hatósági felügyelete alatt ellenőrizték.
 4.A jóváhagyott termesztési helyeken a legutóbbi vegetációs időszak kezdete óta hatósági vizsgálatokat végeztek, amelyek fizikai ellenőrzésekből és tünetek észlelése esetén a meghatározott károsító kimutatására szolgáló mintavételből álltak, és a meghatározott károsítót nem mutatták ki a meghatározott gyümölcsökben.
 5.Az érkezés és a csomagoló létesítményekben történő csomagolás közötti időszakon belül mintavételre került sor, melynek keretében minden 30 tonnás tételből vagy egy ilyen tétel egy részéből fajonként legalább 600 gyümölcsöt választottak ki, arra törekedve, hogy a kiválasztás lehetőség szerint a meghatározott károsítóra utaló valamely tünet alapján történjen, és a mintába felvett, tüneteket mutató minden gyümölcsöt megvizsgáltak, és a szóban forgó károsítótól mentesnek találtak.
 6.A meghatározott gyümölcsöket csomagokban szállították, és minden csomagon fel van tüntetve annak a termesztési helynek a nyomonkövethetőségi kódja, ahonnan származnak.
 7.A meghatározott gyümölcsök exportidőszakának a kezdete előtt Brazília nemzeti növényvédelmi szervezete termelőüzemenkénti bontásban megküldte az érintett vállalkozóknak és a Bizottságnak az összes jóváhagyott termesztési hely nyomonkövethetőségi kódjának a jegyzékét, és annak az esetleges frissítéseit haladéktalanul eljuttatta a Bizottsághoz és az érintett vállalkozókhoz.
 8.A meghatározott gyümölcsöket növényegészségügyi bizonyítvány kíséri, amely tartalmazza a legutóbbi ellenőrzés időpontját, az egyes termesztési helyekről származó csomagok számát, a megfelelő nyomonkövethetőségi kódokat, valamint a „Kiegészítő nyilatkozat” címszó alatt a következő kijelentést: „A szállítmány megfelel az (EU).../... bizottsági végrehajtási rendelet [Kiadóhivatal: Kérjük, illesszék be e rendelet számát] II. mellékletének.”
 9.A meghatározott gyümölcsöket olyan jóváhagyott termesztési helyen termesztették,
 a)ahol a 4. pontban említett hatósági vizsgálatok során nem észlelték a meghatározott károsító előfordulását a meghatározott gyümölcsökön;
 b)amely az 5. pontban említett azon meghatározott gyümölcsök származási helye, amelyeken nem észlelték a meghatározott károsító előfordulását;
 c)amely azon meghatározott gyümölcsök szállítmányainak származási helye, amelyeken az ugyanabban a tenyészidőben és exportidőszakban az Unióba történő beléptetéskor végzett ellenőrzések során nem észlelték a meghatározott károsító előfordulását; és
 d)amely azon meghatározott gyümölcsök származási helye, amelyeken az előző tenyészidőben és exportidőszakban Brazíliában végzett hatósági vizsgálatok során vagy az Unióba beléptetett szállítmányok ellenőrzései során nem észlelték a meghatározott károsító előfordulását.
 III. MELLÉKLET
 A Dél-Afrikából származó meghatározott gyümölcsöknek az Unió területére történő behozatalára vonatkozó, a 3. cikkben megállapított feltételek
 1.A meghatározott gyümölcsöket egy vagy több olyan termesztési helyből álló termelőüzemben termesztették, amelyeket egy termelőüzem egyedi és fizikailag elkülönülő részeként azonosítottak, és mind a termelőüzemet, mind annak termesztési helyeit Dél-Afrika nemzeti növényvédelmi szervezete az Unióba történő kivitel céljából jóváhagyta.
 2.Dél-Afrika nemzeti növényvédelmi szervezete – a nyomonkövethetőségi kódok alapján – nyilvántartásba vette a jóváhagyott termelőüzemeket és azok termesztési helyeit.
 3.A meghatározott gyümölcsöket olyan jóváhagyott termesztési helyen termesztették, amely a meghatározott károsító ellen a legutóbbi vegetációs ciklus kezdete óta megfelelő időben hatékony kezeléseken és termesztési gyakorlatokra irányuló intézkedéseken esett át, és azok alkalmazását Dél-Afrika nemzeti növényvédelmi szervezetének hatósági felügyelete alatt ellenőrizték.
 4.A jóváhagyott termesztési helyeken a legutóbbi vegetációs időszak kezdete óta a nemzeti növényvédelmi szervezet által akkreditált ellenőrök hatósági ellenőrzéseket – köztük kétséges esetekben vizsgálatokat – végeztek a meghatározott károsító kimutatására, és a meghatározott károsítót nem mutatták ki a meghatározott gyümölcsökben.
 5.Mintavételre került sor, amelynek során a minta:
 a)a csomagoló létesítménybe történő megérkezéskor, a feldolgozást megelőzően a meghatározott gyümölcs minden egyes tételéből legalább 200 és 400 közötti számú gyümölcs;
 b)az érkezés és a csomagoló létesítményben történő csomagolás között a meghatározott gyümölcsből legalább 1 %;
 c)a csomagoló létesítményből való elszállítás előtt – a növényegészségügyi bizonyítvány kiállítására irányuló végső hatósági vizsgálat részeként – a meghatározott gyümölcsök legalább 2 %-a.
 6.Az akkreditált ellenőrök által végzett ellenőrzések és a meghatározott károsító jelenlétével kapcsolatos kétséges esetekben végzett vizsgálatok alapján az 5. pontban említett meghatározott gyümölcsök mindegyikét a meghatározott károsítótól mentesnek találták.
 7.A Citrus sinensis (L.) Osbeck „Valencia” esetében az 5. és 6. pontban említett mintákon kívül sor került egy, minden 30 tonnás tételből vagy egy ilyen tétel egy részéből vett reprezentatív mintának látens fertőzés tekintetében végzett vizsgálatára, melynek során azt a meghatározott károsítótól mentesnek találták.
 8.A meghatározott gyümölcsöket csomagokban szállították, és minden csomagon fel van tüntetve annak a termesztési helynek a nyomonkövethetőségi kódja, ahonnan származnak.
 9.A meghatározott gyümölcsök exportidőszakának a kezdete előtt Dél-Afrika nemzeti növényvédelmi szervezete termelőüzemenkénti bontásban megküldte az érintett vállalkozóknak és a Bizottságnak az összes jóváhagyott termesztési hely nyomonkövethetőségi kódjának a jegyzékét, és annak az esetleges frissítéseit haladéktalanul eljuttatta a Bizottsághoz és az érintett vállalkozókhoz.
 10.A meghatározott gyümölcsöket növényegészségügyi bizonyítvány kíséri, amely tartalmazza a legutóbbi ellenőrzés időpontját, az egyes termesztési helyekről származó csomagok számát, a megfelelő nyomonkövethetőségi kódokat, valamint a „Kiegészítő nyilatkozat” címszó alatt a következő kijelentést: „A szállítmány megfelel az (EU).../... bizottsági végrehajtási rendelet [Kiadóhivatal: Kérjük, illesszék be e rendelet számát] III. mellékletének.”
 11.A meghatározott gyümölcsöket olyan jóváhagyott termesztési helyen termesztik,
 a)ahol a 4. pontban említett hatósági vizsgálatok során nem észlelték a meghatározott károsító előfordulását a meghatározott gyümölcsökön;
 b)amely az 5. pontban említett azon meghatározott gyümölcsök származási helye, amelyeken nem észlelték a meghatározott károsító előfordulását;
 c)amely azon meghatározott gyümölcsök szállítmányainak származási helye, amelyeken az ugyanabban a tenyészidőben és exportidőszakban az Unióba történő beléptetéskor végzett ellenőrzések során nem észlelték a meghatározott károsító előfordulását; és
 d)amely azon meghatározott gyümölcsök származási helye, amelyeken az előző tenyészidőben és exportidőszakban Dél-Afrikában végzett hatósági vizsgálatok során vagy az Unióba beléptetett szállítmányok ellenőrzései során nem észlelték a meghatározott károsító előfordulását.
 IV. MELLÉKLET
 Az Uruguayból származó meghatározott gyümölcsöknek az Unióba történő behozatalára vonatkozó, a 3. cikkben megállapított feltételek
 1.A meghatározott gyümölcsök egy vagy több olyan termesztési helyből álló termelőüzemből származnak, amelyeket egy termelőüzem egyedi és fizikailag elkülönülő részeként azonosítottak, és mind a termelőüzemet, mind annak termesztési helyeit Uruguay nemzeti növényvédelmi szervezete az Unióba történő kivitel céljából jóváhagyta.
 2.Uruguay nemzeti növényvédelmi szervezete – a nyomonkövethetőségi kódok alapján – nyilvántartásba vette a jóváhagyott termelőüzemeket és azok termesztési helyeit.
 3.A meghatározott gyümölcsöket olyan jóváhagyott termesztési helyen termesztették, amely a meghatározott károsító ellen a legutóbbi vegetációs ciklus kezdete óta megfelelő időben hatékony kezeléseken és termesztési gyakorlatokra irányuló intézkedéseken esett át, és azok alkalmazását Uruguay nemzeti növényvédelmi szervezetének hatósági felügyelete alatt ellenőrizték.
 4.A jóváhagyott termesztési helyeken a legutóbbi vegetációs időszak kezdete óta hatósági vizsgálatokat végeztek, amelyek fizikai ellenőrzésekből és tünetek észlelése esetén a meghatározott károsító kimutatására szolgáló mintavételből álltak, és a meghatározott károsítót nem mutatták ki a meghatározott gyümölcsökben.
 5.Az érkezés és a csomagoló létesítményekben történő csomagolás közötti időszakon belül mintavételre került sor, melynek keretében minden 30 tonnás tételből vagy egy ilyen tétel egy részéből fajonként legalább 600 gyümölcsöt választottak ki, arra törekedve, hogy a kiválasztás lehetőség szerint a meghatározott károsítóra utaló valamely tünet alapján történjen, és a mintába felvett, tüneteket mutató minden gyümölcsöt megvizsgáltak, és a szóban forgó károsítótól mentesnek találtak.
 6.A meghatározott gyümölcsöket csomagokban szállították, és minden csomagon fel van tüntetve annak a termesztési helynek a nyomonkövethetőségi kódja, ahonnan származnak.
 7.A meghatározott gyümölcsök exportidőszakának a kezdete előtt Uruguay nemzeti növényvédelmi szervezete termelőüzemenkénti bontásban megküldte az érintett vállalkozóknak és a Bizottságnak az összes jóváhagyott termesztési hely nyomonkövethetőségi kódjának a jegyzékét, és annak az esetleges frissítéseit haladéktalanul eljuttatta a Bizottsághoz és az érintett vállalkozókhoz.
 8.A meghatározott gyümölcsöket növényegészségügyi bizonyítvány kíséri, amely tartalmazza a legutóbbi ellenőrzés időpontját, az egyes termesztési helyekről származó csomagok számát, a megfelelő nyomonkövethetőségi kódokat, valamint a „Kiegészítő nyilatkozat” címszó alatt a következő kijelentést: „A szállítmány megfelel az (EU).../... bizottsági végrehajtási rendelet [Kiadóhivatal: Kérjük, illesszék be e rendelet számát] IV. mellékletének.”
 9.A meghatározott gyümölcsöket olyan jóváhagyott termesztési helyen termesztik,
 a)ahol a 4. pontban említett hatósági vizsgálatok során nem észlelték a meghatározott károsító előfordulását a meghatározott gyümölcsökön;
 b)amely az 5. pontban említett azon meghatározott gyümölcsök származási helye, amelyeken nem észlelték a meghatározott károsító előfordulását;
 c)amely azon meghatározott gyümölcsök szállítmányainak származási helye, amelyeken az ugyanabban a tenyészidőben és exportidőszakban az Unióba történő beléptetéskor végzett ellenőrzések során nem észlelték a meghatározott károsító előfordulását; és
 d)amely azon meghatározott gyümölcsök származási helye, amelyeken az előző tenyészidőben és exportidőszakban Uruguayban végzett hatósági vizsgálatok során vagy az Unióba beléptetett szállítmányok ellenőrzései során nem észlelték a meghatározott károsító előfordulását.
 V. MELLÉKLET
 A Zimbabwéból származó meghatározott gyümölcsöknek az Unióba történő behozatalára vonatkozó, a 3. cikkben megállapított feltételek
 1.A meghatározott gyümölcsöket egy vagy több olyan termesztési helyből álló termelőüzemben termesztették, amelyeket egy termelőüzem egyedi és fizikailag elkülönülő részeként azonosítottak, és mind a termelőüzemet, mind annak termesztési helyeit Zimbabwe nemzeti növényvédelmi szervezete az Unióba történő kivitel céljából jóváhagyta.
 2.Zimbabwe nemzeti növényvédelmi szervezete – a nyomonkövethetőségi kódok alapján – nyilvántartásba vette a jóváhagyott termelőüzemeket és azok termesztési helyeit.
 3.A meghatározott gyümölcsöket olyan jóváhagyott termesztési helyen termesztették, amely a meghatározott károsító ellen a legutóbbi vegetációs ciklus kezdete óta megfelelő időben hatékony kezeléseken és termesztési gyakorlatokra irányuló intézkedéseken esett át, és azok alkalmazását Zimbabwe nemzeti növényvédelmi szervezetének hatósági felügyelete alatt ellenőrizték.
 4.A jóváhagyott termesztési helyeken a legutóbbi vegetációs időszak kezdete óta hatósági vizsgálatokat végeztek, amelyek fizikai ellenőrzésekből és tünetek észlelése esetén a meghatározott károsító kimutatására szolgáló mintavételből álltak, és a meghatározott károsítót nem mutatták ki a meghatározott gyümölcsökben.
 5.Mintavételre került sor, amelynek során a minta:
 a)a csomagoló létesítménybe történő megérkezéskor, a feldolgozást megelőzően a meghatározott gyümölcs minden egyes tételéből legalább 200 és 400 közötti számú gyümölcs;
 b)az érkezés és a csomagoló létesítményben történő csomagolás között a meghatározott gyümölcsből legalább 1 %;
 c)a csomagoló létesítményből való elszállítás előtt a meghatározott gyümölcsből legalább 1 %;
 d)a növényegészségügyi bizonyítvány kiállítására irányuló végső hatósági vizsgálat részeként a kivitelre előkészített meghatározott gyümölcsből legalább 1 %.
 6.Az 5. pontban említett valamennyi meghatározott gyümölcsből – amennyire lehetséges – a meghatározott károsító bármilyen tünete alapján mintát vettek, és az 5.a) pontban említett valamennyi, mintavételnek alávetett gyümölcsöt vizuális vizsgálatok alapján a szóban forgó károsítótól mentesnek találták, míg az 5.b), 5.c) és 5.d) pontban említett valamennyi olyan, mintául szolgáló gyümölcsöt megvizsgálták, amelyen a meghatározott károsító tünetei voltak láthatók, és azokat az említett károsítótól mentesnek találták.
 7.A meghatározott gyümölcsöket csomagokban szállították, és minden csomagon fel van tüntetve annak a termesztési helynek a nyomonkövethetőségi kódja, ahonnan származnak.
 8.A meghatározott gyümölcsök exportidőszakának a kezdete előtt Zimbabwe nemzeti növényvédelmi szervezete termelőüzemenkénti bontásban megküldte az érintett vállalkozóknak és a Bizottságnak az összes jóváhagyott termesztési hely nyomonkövethetőségi kódjának a jegyzékét, és annak az esetleges frissítéseit haladéktalanul eljuttatta a Bizottsághoz és az érintett vállalkozókhoz.
 9.A meghatározott gyümölcsöket növényegészségügyi bizonyítvány kíséri, amely tartalmazza a legutóbbi ellenőrzés időpontját, az egyes termesztési helyekről származó csomagok számát, a megfelelő nyomonkövethetőségi kódokat, valamint a „Kiegészítő nyilatkozat” címszó alatt a következő kijelentést: „A szállítmány megfelel az (EU).../... bizottsági végrehajtási rendelet [Kiadóhivatal: Kérjük, illesszék be e rendelet számát] V. mellékletének.”
 10. A meghatározott gyümölcsöket olyan jóváhagyott termesztési helyen termesztik,
 a)ahol a 4. pontban említett hatósági vizsgálatok során nem észlelték a meghatározott károsító előfordulását a meghatározott gyümölcsökön;
 b)amely az 5. pontban említett azon meghatározott gyümölcsök származási helye, amelyeken nem észlelték a meghatározott károsító előfordulását;
 c)amely azon meghatározott gyümölcsök szállítmányainak származási helye, amelyeken az ugyanabban a tenyészidőben és exportidőszakban az Unióba történő beléptetéskor végzett ellenőrzések során nem észlelték a meghatározott károsító előfordulását; és
 d)amely azon meghatározott gyümölcsök származási helye, amelyeken az előző tenyészidőben és exportidőszakban Zimbabwéban végzett hatósági vizsgálatok során vagy az Unióba beléptetett szállítmányok ellenőrzései során nem észlelték a meghatározott károsító előfordulását.


type: other

text:
ANCE Brescia – Collegio Costruttori Edili » Blog Archive » SICUREZZA SUL LAVORO – D.LGS.195/2003 – ADDETTI E RESPONSABILI SERVIZIO DI PREVENZIONE E PROTEZIONE – CIRCOLARE MINISTERO DEL LAVORO N.39/2003
 12.01.2004 - sicurezza
 SICUREZZA SUL LAVORO – D.LGS.195/2003 – ADDETTI E RESPONSABILI SERVIZIO DI PREVENZIONE E PROTEZIONE – CIRCOLARE MINISTERO DEL LAVORO N.39/2003
 SICUREZZA SUL LAVORO – D SICUREZZA SUL LAVORO – D.LGS. 195/2003 – ADDETTI E RESPONSABILI SERVIZIO DI PREVENZIONE E PROTEZIONE – CIRCOLARE MINISTERO DEL LAVORO N. 39/2003
 Con la circolare n. 39/2003, che di seguito si pubblica, il Ministero del Lavoro fornisce le prime indicazioni per l’applicazione del D.Lgs n.195/03 in tema di individuazione delle capacità e dei requisiti professionali richiesti agli addetti ed ai responsabili dei servizi di prevenzione e protezione dei lavoratori (cfr. suppl. n. 4 al Not. n. 7/2003) con particolare riferimento al periodo intercorrente tra la data di entrata in vigore del provvedimento (13 agosto 2003) e l’istituzione dei corsi di formazione i cui contenuti saranno fissati dalla Conferenza Stato – Regioni. Premesso che l’elenco dei titoli accademici (laurea triennale in ’Ingegneria della sicurezza e protezione ’Scienze della sicurezza e protezione e ’Tecnico della prevenzione nell’ambiente e nei luoghi di lavoro) il cui possesso esenta dalla frequenza dei corsi di formazione non può essere esteso in via interpretativa, la circolare afferma che i soggetti in possesso di tali titoli dovranno frequentare i corsi di aggiornamento quinquennale una volta che tali corsi siano stati istituiti. Per coloro che, non in possesso di titolo di studio, abbiano svolto le funzioni di addetto o di responsabile del servizio di prevenzione e protezione da almeno sei mesi alla data del 13 agosto 2003, si precisa che affinché sia applicabile l’esenzione dal possesso del titolo di studio è necessario che alla data precitata essi svolgessero effettivamente l’attività.
 Tali soggetti saranno tenuti a frequentare il corso di formazione solo dopo l’istituzione di tali corsi e ciò a prescindere dal fatto che venga o meno rispettato il termine di un anno fissato per l’attivazione dei corsi.
 Infine, per coloro che non svolgevano l’attività da almeno sei mesi alla data del 13 agosto 2003, che siano in possesso del titolo di studio di scuola secondaria superiore e che intendano svolgere l’attività di addetto o responsabile prima che siano fissate le caratteristiche dei corsi di formazione, si conferma che è sufficiente la frequenza ai corsi di cui all’art.3 del D.M. 16/1/1997 (corsi delle 16 ore), salvo eventuali integrazioni una volta definiti contenuti e modalità dei corsi a regime. Si formula riserva di fornire ulteriori indicazioni alla luce degli sviluppi che interverranno in materia.
 Circolare n. 39 del 3 dicembre 2003
 Oggetto: Decreto legislativo 23 giugno 2003, n.195. Chiarimenti interpretativi. Sono pervenuti al Ministero del Lavoro e delle Politiche Sociali quesiti in merito al decreto legislativo 23 giugno 2003, n. 195, recante modifiche ed integrazioni al decreto legislativo 19 settembre 1994, n.626, per l’individuazione delle capacità e dei requisiti professionali richiesti agli addetti ed ai responsabili dei servizi di prevenzione e protezione dei lavoratori a norma dell’art. 21 della legge 1° marzo 2002, n. 39.
 Al riguardo, pur tenendo presente le competenze delle regioni in materia di sicurezza e salute sui luoghi di lavoro ai sensi del nuovo Titolo V della Costituzione, si ritiene di dare le seguenti indicazioni al fine di fornire utili elementi di valutazione per un’omogenea applicazione della normativa di sicurezza. Il decreto legislativo n.195/03, con l’inserimento del nuovo articolo 8-bis nell’ambito del d.lgs. n. 626/94, ai fini dell’individuazione delle capacità e dei requisiti professionali degli addetti e dei responsabili del servizio di prevenzione e protezione interno o esterno, ha previsto il possesso di un titolo di studio di istruzione secondaria superiore nonché dell’attestato del superamento di corsi di formazione adeguati alla natura dei rischi. Il medesimo provvedimento ha previsto altresì l’obbligo di frequentare corsi di aggiornamento con cadenza almeno quinquennale. Per ciò che concerne l’identificazione dei titoli accademici, il cui possesso esonera dalla frequenza dei corsi, si precisa che l’elenco riportato al comma 6 del nuovo articolo 8-bis non è estensibile in via interpretativa, ma solo in via legislativa, a meno che non venga dichiarata l’equipollenza di altri titoli ai suddetti, da parte del Ministero dell’Istruzione dell’Università e della Ricerca. In ordine poi al quesito se i soggetti di cui al predetto comma 6, siano esonerati dalla frequenza dei corsi di aggiornamento, si ritiene che, stante la dizione letterale della norma che fa riferimento solo ai corsi di cui al comma 2, essi siano tenuti alla frequenza dei corsi di cui al comma 5. In relazione alla disposizione di cui all’art.3, comma 1, del decreto legislativo n.195/03, la cui finalità è quella di consentire lo svolgimento dell’attività di addetto o responsabile per coloro che, pur non in possesso del diploma di istruzione secondaria superiore, dimostrino di aver svolto per almeno sei mesi le predette funzioni, si precisa che non è sufficiente che tali funzioni siano state svolte per almeno un semestre antecedente-mente al 13 agosto 2003, data di entrata in vigore del decreto legislativo, ma è necessario che. alla medesima data, tali funzioni fossero ancora in corso di svolgimento. Tale requisito sarà dimostrato dagli atti aziendali quali ad esempio, formale nomina, comunicazione ex art.8, comma 11, del d.Lgs.626/94, indicazione della funzione svolta nel documento di valutazione dei rischi, contratto, lettera di incarico, o tramite ogni altra documentazione atta a dimostrare il periodo di attività richiesta. Al riguardo, si evidenzia altresì che il termine di un anno dalla data di entrata in vigore del decreto legislativo n.195, termine entro il quale i soggetti di cui all’articolo 3, comma 1, appena citato, sono tenuti a frequentare i corsi di cui all’articolo 8-bis, comma 2, del d.lgs. n.626/94, deve essere rispettato nell’ipotesi in cui i corsi siano stati effettivamente attivati. Pertanto, qualora entro il predetto anno non si sia ancora provveduto in sede di Conferenza permanente per i rapporti tra lo stato, le regioni e le Province autonome di Trento e Bolzano all’individuazione degli indirizzi e dei requisiti minimi dei corsi e, conseguentemente, all’attivazione degli stessi, i soggetti interessati potranno frequentare i corsi non appena vengano attivati. Infine, in relazione alla disposizione di cui all’art.3, comma 2, con riferimento all’attività di responsabile o addetto da parte di coloro che sono in possesso del titolo di studio ma non svolgevano tale attività alla data di entrata in vigore del decreto stesso, si chiarisce che la predetta norma prevede la possibilità di svolgere tale attività purchè i soggetti interessati abbiano frequentato o frequentino un corso di formazione organizzato da enti e organismi pubblici o da altri soggetti ritenuti idonei dalle regioni rispondente ai contenuti minimi di formazione di cui all’art. 3 del D.M. 16 gennaio 1997. Tali soggetti dovranno comunque frequentare i corsi di cui all’articolo 8-bis, commi 2 e 4, non appena i corsi stessi siano effettivamente attivati.


type: wikipedia

text:
Patriarchát je v křesťanské církvi název pro rozsáhlejší oblast podřízenou autoritě patriarchy. Termín se používá nejčastěji v souvislosti se starověkým rozdělením církve na pět částí (pentarchie) a ve východních církvích. Označení (patriarchés) je složeno ze slov πατήρ (patér) otec a αρχή (arché) počátek, vláda.
 Patriarcha byl na základě původní definice (patriarcha je mužský člen rodiny či klanu, jenž požívá nejvyšší autority) v židovství, křesťanství a islámu jeden z biblických praotců (Abrahám, Izák, Jákob). Později začalo být v křesťanství pojem patriarchát používán pro partikulární církve založené apoštolem: Řím, Antiochie, Alexandrie, Konstantinopol a Jeruzalém.
 Postupem doby byl tento titul udělován i jiným biskupstvím. V církvích sjednocených s Římem je to titul současného hlavního představitele této církve (např. Arménská katolická církev). To platí i pro některé nekatolické církve, např. nejvyšší představitel Církve československé husitské je patriarcha. V současné době tedy patriarchát znamená jednotku územního členění větší než církevní provincie. Biskup v jejím čele se nazývá patriarcha. Titul patriarchátu byl udělován také jako čestný, pro mimořádně významné diecéze.
 Starověké patriarcháty
 Od 2. století si v církvi začaly získávat zvláštní autoritu (auctoritas) jisté církevní obce, které odvozovaly svůj původ od apoštolů (apoštolská posloupnost), od níž odvozovaly též svou důstojnost (dignitas). Biskupové těchto církevních obcí byli považováni vkládáním rukou za přímé následníky apoštolů.
 První nikajský koncil roku 325 ustanovil, že tato tři biskupská sídla – Alexandrie, Řím a Antiochie mají zvláštní právní i učitelskou pravomoc nad ostatními církvemi (Alexandrie nad Egyptem, Řím nad Západem a Antiochie nad Sýrií). První konstantinopolský koncil (381) přiřadil tuto pozici též Konstantinopoli jako „novému Římu“ po rozdělení říše a co do důstojnosti ji zařadil hned za Řím. Na Chalkedonském koncilu (451) získal patriarchální pravomoc Jeruzalém, kterému První nikajský koncil přiznal jen čestný titul. Na tomto koncilu získalo všech 5 patriarchů titul papežů. Dodnes ho mají pouze papež Katolické církve v Římě a pravoslavný patriarcha Alexandrie a celé Afriky. Používají ho též koptští patriarchové Alexandrie a celé Afriky = hlavy Koptské církve (sídlí též v Egyptě) .
 Od dob Justiniána I. se těmto oblastem začalo říkat patriarcháty a celá církev měla být spravována pentarchií – těmito pěti patriarcháty. Jejich pořadí bylo koncily pevně určeno:
 Římský patriarchát, s patronem apoštolem sv. Petrem (první biskup v Římě)
 Konstantinopolský patriarchát, s patronem (a prvním tamním biskupem) apoštolem sv. Ondřejem, (bratr apoštola Petra)
 Alexandrijský patriarchát, patron (a první tamní biskup) sv. Marek Evangelista
 Antiochijský patriarchát, apoštol sv.Petr (po odchodu z Jeruzaléma tam několik let působil - první tamní biskup, poté odešel do Říma)
 Jeruzalémský patriarchát, Jakub, "bratr" - příbuzný Ježíšův
 Prostřednictvím církevního společenství (communio) si navzájem tato biskupství udělovala jurisdikci nad všemi místními církevními obcemi. Byly považovány za garanty jednoty církve. K řešení vzájemných konfliktů sloužily ekumenické koncily. Tato společná autorita patriarchátů zanikla velkým schizmatem mezi západní a východní církví roku 1054.
 Římskokatolické patriarcháty
 V římskokatolické církvi existují dodnes biskupství, která jsou označována jako patriarcháty, která však právně nemají zvláštní učitelskou či právní autoritu:
 Patriarchát Západu – Řím: totožný s papežem, byl jediným katolickým patriarchátem, který měl svou autoritu ze starověku – titul oficiálně přestal používat papež Benedikt XVI. v roce 2008 (nominálně zrušen není)
 Latinský patriarchát jeruzalémský od roku 1099, obnoven v r. 1846 (jurisdikci má pouze pro římskokatolíky na Blízkém východě)
 Patriarcha Východní Indie – arcibiskup v Goi od roku 1886,
 Benátský patriarchát – přesunuto roku 1451 z Grada,
 Patriarcha lisabonský – od roku 1716,
 Patriarcha Západní Indie – nejvyšší kaplan španělského panovníka v letech 1524–1963
 Akvilejský patriarchát – titul zrušen 1751,
 Latinský patriarchát antiochijský – titul zrušen 1964,
 Latinský patriarcha Konstantinopole – titul zrušen 1964,
 Latinský patriarcha Alexandrie – titul zrušen 1964.
 Pravoslavné patriarcháty
 Pravoslavná církev uznává všech pět starověkých patriarchátů (včetně Říma), má čtyři tradiční:
 Patriarchát konstantinopolský (Řecký pravoslavný patriarchát) od 4. století
 Patriarchát jeruzalémský
 Patriarchát alexandrijský
 Patriarchát antiochijský
 Nověji byly založeny:
 Patriarchát moskevský a celé Rusi (založen roku 1589, zrušen 1721 a obnoven 1917, pátý co do pořadí autority)
 Patriarchát gruzínský od 11. století
 Patriarchát srbský v Bělehradě od roku 1346
 Patriarchát bulharský od roku 918 v Sofii
 Patriarchát rumunský v Bukurešti
 Patriarchové jiných církví
 Svého patriarchu má Církev československá husitská. Je její hlavou a je volen církevním sněmem na 7 let a následně ordinován na biskupa (pozn.: CČSH nemá svěcení podle apoštolské posloupnosti). Titulu patriarchy užívají i hlavy Igreja Católica Apostólica Brasileira (ICAB), arcibiskup-primas Portugalské apoštolské katolické církve (PAIC) a Charizmatické episkopální církve. Titul se vyskytuje i u mormonů.
 Patriarcha v Zenu
 Patriarcha v Zenu je nositelem přímého Buddhova odkazu a jeho nejvyššího učení. Prvním zenovým patriarchou byl Mahá Kášjapa, přímý žák Buddhy. Slavný je také Bódhidharma, který přinesl buddhismus do Číny a 6. zenový patriarcha Chuej-Neng, autor Tribunové sútry.
 Odkazy
 Související články
 Hierarchie katolické církve
 Primas
 Externí odkazy
 The Greek Orthodox Patriarchate of Alexandria and All Africa
 Církev
 Dějiny křesťanství
 Církevní tituly
 Územní členění církve