text:
 EUROPSKA
 KOMISIJA
 Bruxelles, 29.5.2015.
 COM(2015) 234 final
 ANNEX 1
 PRILOG
 Prijedlogu
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na Svjetskoj radiokomunikacijskoj
 konferenciji 2015. (WRC-15) Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU)
 HR HR
 ---pagebreak--- PRILOG
 Prijedlogu
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na Svjetskoj radiokomunikacijskoj
 konferenciji 2015. (WRC-15) Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU)
 Tijekom pregovora i donošenja revizija Radijskih propisa ITU-a na konferenciji WRC-15
 trebalo bi zauzeti sljedeća stajališta u ime Unije.
 1. U okviru točke dnevnog reda 1.1.:
  utvrditi pojas 1452 – 1492 MHz i susjedne pojaseve 1427 – 1452 MHz i 1492 –
 1518 MHz za međunarodne pokretne telekomunikacije, štiteći pritom pasivne usluge
 ispod 1427 MHz;
  mobilnim uslugama na ko-primarnoj osnovi dodijeliti pojas 3400 – 3800 MHz i
 utvrditi ga za međunarodne pokretne telekomunikacije;
  odbiti dodjelu pojasa 470 – 694 MHz na ko-primarnoj osnovi za mobilne usluge u
 Europi;
  ne dodati dodjelu na ko-primarnoj osnovi pojaseva 5350 – 5470 MHz i 5725 –
 5850 MHz za mobilne usluge niti utvrditi te pojaseve i pojas 5850 – 5925 MHz za
 IMT, istovremeno i dalje proučavajući ta tri pojasa u cilju razmatranja njihove
 uporabe za radijske lokalne mreže i osiguravajući da je primarna uporaba u svakom
 slučaju zaštićena.
 2. U okviru točke dnevnog reda 1.2.:
  odrediti razine zaštite za emitiranje ispod 694 MHz u skladu s rezultatima studija
 koje provodi Europska konferencija poštanskih i telekomunikacijskih uprava te
 odrediti donji rub pojasa na 694 MHz;
  ne dodati daljnja ograničenja za zaštitu emitiranja u pojasu 694 – 790 MHz iako se
 mogu donijeti mjere kako bi se osigurala uravnotežena koegzistencija bežičnih
 širokopojasnih sustava i postojećih aeronautičkih radionavigacijskih sustava na
 istočnim granicama EU-a u pojasu 694 – 790 MHz.
 3. U okviru točke dnevnog reda 1.18. dodijeliti pojas 77,5 – 78 GHz za radiolokacijske
 usluge i zaštititi uporabu tog pojasa za automobilske radare bez uvođenja
 prekomjernih ograničenja, ali priznajući da bi radioastronomske postaje i dalje
 trebale imati zaštitu;
 4. U okviru točke dnevnog reda 10. trebalo bi podržati donošenje točke dnevnog reda
 za konferenciju WRC-19 u pogledu rješavanja potreba radiofrekvencijskog spektra
 za mobilne sustave 5G, s naglaskom na novim dodjelama iznad 6 GHz i zajedničkom
 pristupu za pokretanje povezanih studija o usklađenosti prije konferencije WRC-19.
 5. Tijekom pregovora o bilo kakvim relevantnim izmjenama Radijskih propisa ITU-a
 na konferenciji WRC-15 osigurati usklađenost s pravom Unije, posebno poštujući
 načela utvrđena u članku 9. Direktive 2002/21/EZ o zajedničkom regulatornom
 okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge te u Odluci 243/2012/EU o
 HR 2 HR
 ---pagebreak--- uspostavljanju višegodišnjeg programa za politiku radiofrekvencijskog spektra, ne
 dovodeći u pitanje njegov daljnji predvidivi razvoj.
 HR 3 HR
 ---documentbreak--- EUROPSKA
 KOMISIJA
 Bruxelles, 29.5.2015.
 COM(2015) 234 final
 2015/0119 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na Svjetskoj radiokomunikacijskoj
 konferenciji 2015. (WRC-15) Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU)
 (Tekst značajan za EGP)
 HR HR
 ---pagebreak--- OBRAZLOŽENJE
 1. KONTEKST PRIJEDLOGA
 Na Svjetskoj radiokomunikacijskoj konferenciji (WRC) revidiraju se Radijski propisi kojima
 se kodificiraju prekogranični aspekti uporabe radiofrekvencijskog spektra, osobito
 određivanjem kojim će se radijskim uslugama dodijeliti posebni pojasevi spektra. Na svakom
 se WRC-u razmatraju samo ograničene skupine Radijskih propisa i određuje se o kojim će
 pojasevima spektra raspravljati te područje primjene mogućih rezultata na temelju dnevnog
 reda koji je dogovoren na prijašnjem WRC-u. Sljedeća konferencija održat će se od 2. do
 27. studenoga 2015. u Ženevi. Nakon nekoliko godina pripremnog rada na konferenciji će se
 donijeti izmjene Radijskih propisa Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU).
 Sve države članice EU-a članice su i ITU-a te aktivno sudjeluju u prilagodbi Radijskih
 propisa. Europska unija jest „članica sektora”, što je status sličan industrijskim
 organizacijama. Zajednički pristup planiranju spektra na nacionalnim državnim područjima
 znači da u praksi Radijski propisi mogu imati znatan utjecaj na uporabu spektra, čak i u
 isključivo unutarnjim pitanjima država članica.
 Strateška i usklađena politika radiofrekvencijskog spektra EU-a ključna je sastavnica
 suvremenog informacijskog društva i s pomoću nje lakše se ostvaruju brojni ciljevi politike.
 Europski parlament i Vijeće priznali su važnost radiofrekvencijskog spektra posebno u
 Direktivi 2002/21/EZ od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke
 komunikacijske mreže i usluge1 (dalje u tekstu Okvirna direktiva) i u Odluci 243/2012/EU o
 uspostavljanju višegodišnjeg programa za politiku radiofrekvencijskog spektra radi
 utvrđivanja okvira za razvoj politike radiofrekvencijskog spektra2 u Europskoj uniji. U
 Okvirnoj direktivi3 posebno se navode Radijski propisi, koje države članice moraju poštovati.
 Osim toga, Odlukom o radiofrekvencijskom spektru 676/2002/EZ zahtijeva se da se
 aktivnostima koje se provode prema toj Odluci uzima u obzir rad u ITU-u.
 Stoga je ključno da se odlukama koje se donesu na Svjetskoj radiokomunikacijskoj
 konferenciji (WRC-15) Uniji omogući izvršavanje njezine unutarnje nadležnosti provedbe
 unutarnjeg tržišta i razvoja odgovarajućih politika. U tom je kontekstu nužno da Unija tijekom
 pregovora na WRC-u osigura promicanje i zaštitu svojih interesa.
 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I
 OCJENE UTJECAJA
 Na Europskoj konferenciji poštanskih i telekomunikacijskih uprava (CEPT) priprema se
 sadržaj pregovora za WRC-15 od 2012. Svi sastanci CEPT-a bili su otvoreni za zainteresirane
 strane. Osim toga, Komisija i CEPT održali su dvije zajedničke radionice (10. prosinca 2013.
 i 14. travnja 2015.), tijekom kojih su predstavljeni preliminarni ciljevi europske politike i
 trenutačno stanje u CEPT-u. Mišljenje Skupine za politiku radiofrekvencijskog spektra o
 ciljevima europske politike izneseno je 19. veljače 2015. nakon javnog savjetovanja.
 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
 ITU je agencija UN-a nadležna za potporu razvoja telekomunikacija na globalnoj razini. Sve
 države članice EU-a članice su i ITU-a. Zadaća je ITU-R-a, odjela ITU-a koji se bavi
 1
 SL L 108, 24.4.2002., izmijenjeno Direktivom 2009/140/EZ, SL L 337, 18.12.2009.
 2
 SL L 81, 21.3.2012.
 3
 Ibid, članak 9. stavak 1.
 HR 2 HR
 ---pagebreak--- radiokomunikacijskim i drugim uporabama radiofrekvencijskog spektra, s jedne strane
 provedba „dodjele pojaseva radiofrekvencijskog spektra, raspodjele radijskih frekvencija” i, s
 druge strane, „registracija dodjele radijskih frekvencija te, za svemirske usluge, bilo kojeg
 povezanog orbitalnog položaja u orbiti geostacionarnog satelita ili bilo kojih povezanih
 značajki satelita u drugim orbitama kako bi se izbjegle štetne smetnje među radijskim
 postajama različitih zemalja4”.
 Instrument za upravljanje prvim dijelom te uloge jesu Radijski propisi koji se smatraju
 međunarodnim ugovorom, a revidiraju se na svakoj Svjetskoj radiokomunikacijskoj
 konferenciji. Radijskim propisima ne propisuju se posebne uporabe spektra unutar granica
 pojedinih članica ITU-a. Međutim, budući da se njima regulira uporaba spektra tako da se
 izbjegnu prekogranične smetnje i da se odrede vrste komunikacija koje imaju prednost,
 Radijskim propisima ostvaruje se širok utjecaj na uporabu spektra unutar svake članice ITU-a,
 a posljedično i u cijeloj Uniji. Većina točaka dnevnog reda na WRC15 obuhvaćat će promjene
 uporabe posebnog pojasa (ili posebnih pojaseva) spektra. Iako ograničenog opsega, o njima će
 se morati pregovarati, a bit će potrebni i kompromisi.
 Revizije Radijskih propisa privremeno se primjenjuju u odnosu na bilo koju stranku koja je
 potpisala reviziju5. U svakom slučaju, trideset i šest mjeseci nakon datuma stupanja na snagu
 revizije6 smatrat će se da su se stranke pristale obvezati na reviziju. Stoga će revizija
 Radijskih propisa na WRC-15 dovesti do stvaranja akta koji ima pravni učinak u smislu
 članka 218. stavka 9. UFEU-a. Stoga će možda biti potrebno odrediti stajališta koja će se
 zauzeti u ime Unije.
 Pravila ITU-a na različite načine mogu izmijeniti i utjecati na područje primjene zajedničkih
 pravila i politika EU-a. U skladu s člankom 9. stavkom 1. drugim podstavkom Okvirne
 direktive države članice „poštuju odgovarajuće međunarodne sporazume, uključujući
 Radijske propise Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU)” pri primjeni članka 9., koji se
 odnosi na upravljanje radijskim frekvencijama za elektroničke komunikacijske usluge.
 Izmjena Radijskih propisa ITU-a stoga može utjecati na članak 9. ili izmijeniti njegovo
 područje primjene.
 S obzirom na radiofrekvencijski spektar posebno, člankom 10. Odluke 243/2012/EU
 propisuje se da u međunarodnim pregovorima u vezi s pitanjima spektra „ako je predmet
 međunarodnih pregovora u nadležnosti Unije, stajalište Unije utvrđuje se u skladu s pravom
 Unije”.
 Nadalje, Komisija je u okviru Odluke o radiofrekvencijskom spektru (676/2002/EZ) donijela i
 niz odluka o tehničkom usklađivanju kako bi se osigurala dostupnost i učinkovita uporaba
 radiofrekvencijskog spektra u Uniji. Te su odluke donesene u suradnji s državama članicama
 koje su djelovale u okviru Odbora za radiofrekvencijski spektar i na temelju tehničke pomoći
 CEPT-a.
 Razmatranjem točaka dnevnog reda na WRC-15 vidljivo je da tri točke mogu izravno utjecati
 na zajednička pravila ili izmijeniti njihovo područje primjene jer su obuhvaćene pravom EU-a
 ili podliježu konkretnom regulatornom postupku u tijeku. Dvije točke dnevnog reda odnose se
 na elektroničke komunikacijske usluge i izravno su povezane s nastojanjima EU-a da osigura
 povezanost s našim građanima. Treća se odnosi na sigurnost automobila:
 4
 Ustav ITU-a, članak 1. i članak 2.a.
 5
 Članak 54. stavak 3. penter Ustava ITU-a.
 6
 Članak 54. stavak 5. bis Ustava ITU-a.
 HR 3 HR
 ---pagebreak--- - točka 1.1. o spektru za međunarodne pokretne telekomunikacije (IMT), što prema propisima
 EU-a odgovara mobilnoj širokopojasnoj mreži. Za tu je točku važna odredba iz programa za
 politiku radiofrekvencijskog spektra radi utvrđivanja najmanje 1200 MHz za bežični
 širokopojasni pristup u EU-u. U pogledu relevantnih pojaseva, postoje i Odluka 2008/411/EZ
 o usklađivanju 3400 – 3800 MHz za bežični širokopojasni pristup, Odluka 2015/750/EU o
 usklađivanju 1452 – 1492 MHz za širokopojasnu silaznu vezu, Odluka 2008/671/EZ o
 usklađivanju pojasa 5875 – 5905 MHz za inteligentne transportne sustave i tekući mandat
 CEPT-u u vezi s uporabom radijskih lokalnih mreža u pojasevima 5350 – 5470 MHz i 5725 –
 5925 MHz,
 - točka 1.2. o određivanju parametara za uporabu pojasa 700 MHz za IMT. Na WRC-12 taj je
 pojas na ko-primarnoj osnovi dodijeljen mobilnim uslugama, uz postojeću dodjelu za
 radiodifuziju, a na snagu stupa od WRC-15. U pogledu tog pojasa CEPT-u je povjeren
 mandat da izradi usklađene tehničke uvjete za uporabu spektra u pojasu 694-790 MHz za
 bežični širokopojasni pristup. Komisija je napomenula da je pri donošenju odluka u ITU-u
 potrebna što veća fleksibilnost kako bi Vijeće i Parlament mogli odlučiti o budućoj uporabi
 pojasa te
 - točka 1.18. o automobilskim radarima za izbjegavanje sudara u pojasu 77,5 – 78 GHz. Ti su
 radari već usklađeni u EU-u u okviru Odluke 2004/545/EZ, kojom se automobilskim radarima
 malog dometa omogućuje uporaba cjelokupnog pojasa 77 – 81 GHz.
 Ostale točke dnevnog reda na WRC-15 predmet su mišljenja Skupine za politiku
 radiofrekvencijskog spektra, koje Komisija dijeli u pogledu ključnih apsekata svoje politike
 spektra.
 Neke su od točaka dnevnog reda povezane s politikama EU-a, kao što je prometna politika
 (točke 1.5., 1.7., 1.8., 1.15., 1.16. i nova točka dnevnog reda o praćenju iz letjelice), svemirska
 politika (točke 1.5., 1.7., 1.8., 1.11., 1.12., 1.16. i 1.17.), borba protiv klimatskih promjena i
 praćenje Zemlje (točke 1.5., 1.12., 1.17. i 1.1.) ili industrijska politika i gospodarski rast
 (točke 1.16. i 1.17.). Kao što je vidljivo iz ovog pregleda, može biti uključeno više interesa
 politika Unije. Rezultati pregovora na WRC-15 mogli bi izravno ili neizravno utjecati na
 primjenu postojećeg prava Unije ili njegov predvidivi razvoj. Stoga bi stajalište Unije o tim
 točkama dnevnog reda trebalo zaštititi osiguravanjem da se u pregovorima poštuju postojeći
 zahtjevi prava Unije i da se ne dovodi u pitanje njegov predvidivi daljnji razvoj.
 Točka dnevnog reda 1.3. Ta je točka utvrđena na WRC-12 kao pokušaj usklađivanja
 radiofrekvencijskog spektra koji upotrebljavaju javne službe radi pružanja civilne zaštite i
 uklanjanja posljedica katastrofe (PPDR). To bi bio velik pothvat s obzirom na to da je
 polazište iznimno rascjepkana uporaba spektra, čak i u Europi. Na globalnoj razini realniji je
 umjeren pristup. ITU-u bi trebalo dostaviti odgovarajuće informacije o rasponu frekvencija za
 regionalnu civilnu zaštitu i uklanjanje posljedica katastrofe, bez obveze uporabe posebne
 tehnologije i/ili posebnog frekvencijskog pojasa.
 Točka dnevnog reda 1.5. Tema ove točke jest na koji način uvrstiti daljinski upravljane
 zrakoplovne sustave (RPAS) u neodvojeni zračni prostor, odnosno gdje se primjenjuju
 uobičajena pravila kontrole zračnog prometa. To je potrebno kako bi se ti sustavi učinkovito
 iskoristiti u civilne svrhe. One mogu obuhvaćati uporabe kao što su traganje i spašavanje te
 granična ophodnja na Sredozemlju, utvrđivanje opsega šumskih požara, utvrđivanje trenutka
 kada je let zrakoplova s posadom prerizičan, dostava robe na teške terene i utvrđivanje
 učinaka klimatskih promjena. Uporabu pojaseva dodijeljenih fiksnoj satelitskoj usluzi za
 komunikacije povezane s kontrolom bespilotnih letjelica trebalo bi u načelu podržati,
 istovremeno osiguravajući trenutačnu usklađenost s drugim uslugama kojima su dodijeljeni ti
 HR 4 HR
 ---pagebreak--- pojasevi i ne ugrožavajući trenutačni postupak koordinacije i obavješćivanja drugih satelitskih
 mreža u pojasu te poštujući zahtjeve ICAO-a radi osiguravanja sigurnosti leta.
 Točka dnevnog reda 1.7. (ECS) Taj je pojas prvotno bio namijenjen kao prošireni pojas za
 mikrovalne sustave za slijetanje zrakoplova. Međutim, u aeronautičkom sektoru nije bilo
 potrebe za njim, pa se predlaže uklanjanje prethodnih zahtjeva za postupno ukidanje uporabe
 mobilnih satelitskih usluga u tom pojasu. Trebalo bi podržati uklanjanje regulatornih
 ograničenja za fiksnu satelitsku uslugu (smjer Zemlja-nebo) u pojasu 5091 – 5150 MHz.
 Točka dnevnog reda 1.8. Trebalo bi podržati veću fleksibilnost rada zemaljskih postaja na
 plovilima u pojasu 5925 – 6425 MHz i pojasu 14 – 14,5 GHz, štiteći i dalje ostale usluge u
 tim pojasevima. Ublažavanjem zahtjeva može se pružiti podrška europskoj svemirskoj i
 pomorskoj industriji.
 Točka dnevnog reda 1.11. Ta je dodjela namijenjena praćenju telemetrije i kontroli satelita te
 je od znatnog interesa za razvoj svemirske politike. Zahtijevanu dodjelu za satelitsku službu
 istraživanja Zemlje (smjer Zemlja-nebo) unutar pojasa 7 – 8 GHz trebalo bi podržati,
 osiguravajući odgovarajuću zaštitu postojećih radiokomunikacijskih usluga u pojasu.
 Točka dnevnog reda 1.12. U ovoj se točki podržava razvoj sljedeće generacije sustava satelita
 za istraživanje Zemlje te se nadopunjuje program Copernicus. Primarnu dodjelu uslugama
 istraživanja Zemlje u pojasevima 9200 – 9300 MHz i 9900 – 10 400 MHz trebalo bi podržati,
 uz uvjet da se to proširenje upotrebljava samo za sustave kojima je potrebna pojasna širina
 veća od 600 MHz.
 Točke dnevnog reda 1.15. i 1.16. Ovom će se točkom ublažiti zagušenja u komunikacijama na
 plovilu ili u letjelici u lukama te će se uvesti novi sigurnosni sustav. Odnosi se na pomorsku
 politiku i na svemirsku politiku. Trebalo bi podržati izmjene potrebne kako bi se poboljšale
 komunikacijske postaje na plovilu ili u letjelici i razvio sustav razmjene podataka VHF koji se
 upotrebljava u pomorskom sektoru.
 Točka dnevnog reda 1.17. Trebalo bi podržati globalno usklađeno rješenje u pojasu 4200 –
 4400 MHz za unutarnju bežičnu komunikaciju avioničkih komponenata (engl. Wireless
 Avionics Intra-Communications), osiguravajući pritom zaštitu postojećih aeronautičkih
 radionavigacijskih sustava koji djeluju u tom pojasu. Uspješnim bi se ishodom mogli znatno
 smanjiti masa zrakoplova, potrošnja goriva i operativni troškovi, a smanjio bi se i ekološki
 učinak zračnog prometa.
 Za novu točku dnevnog reda o praćenju iz letjelice trebalo bi na odgovarajući način utvrditi
 zahtjeve bilo kojeg budućeg sustava kojima bi se osiguralo da se u slučaju donošenja odluke
 na toj konferenciji ona temelji na tim zahtjevima.
 Uzimajući u obzir prethodno navedeno, potrebno je utvrditi stajališta koja će se zauzeti u ime
 Unije na WRC-u koji je sazvan radi donošenja revizija Radijskih propisa u skladu s člankom
 218. stavkom 9. UFEU-a.
 4. UTJECAJ NA PRORAČUN
 Nema posebnog utjecaja na proračun Europske unije, osim troškova pregovora.
 HR 5 HR
 ---pagebreak--- 2015/0119 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na Svjetskoj radiokomunikacijskoj
 konferenciji 2015. (WRC-15) Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU)
 (Tekst značajan za EGP)
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114. u
 vezi s člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1) U skladu s Rezolucijom 1343 koja sadržava dnevni red donesen na Svjetskoj
 radiokomunikacijskoj konferenciji ITU-a 2012. (WRC-12), na Svjetskoj
 radiokomunikacijskoj konferenciji 2015. (WRC-15) donijet će se akti u obliku revizija
 Radijskih propisa koji će se privremeno primjenjivati u odnosu na bilo koju stranku
 koja potpiše završne akte Konferencije. U svakom slučaju, trideset i šest mjeseci
 nakon datuma stupanja na snagu revizije smatrat će se da su se stranke pristale
 obvezati na završne akte Konferencije. Sve države članice EU-a stranke su Radijskih
 propisa te barem neke revizije mogu utjecati na zajednička pravila EU-a ili izmijeniti
 njihovo područje primjene. Stoga, iako Unija nije punopravna članica ITU-a, potrebno
 je odlučiti o stajalištu koje treba zauzeti u ime Unije.
 (2) U skladu s člankom 9. stavkom 1. drugim podstavkom Direktive 2002/21/EZ o
 zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge
 (Okvirna direktiva) države članice poštuju odgovarajuće međunarodne sporazume,
 uključujući Radijske propise ITU-a pri primjeni članka 9. Svaku izmjenu Radijskih
 propisa ITU-a stoga treba razmotriti u pogledu pitanja može li se njome utjecati na
 članak 9. ili izmijeniti njegovo područje primjene.
 (3) Člankom 9. Okvirne direktive od država članica zahtijeva se da na svojem državnom
 području osiguraju učinkovito upravljanje radijskim frekvencijama za elektroničke
 komunikacijske usluge u skladu s člancima 8. i 8.a te Direktive. Člankom 8. od
 državnih regulatornih tijela zahtijeva se promicanje tržišnog natjecanja u pružanju
 elektroničkih komunikacijskih mreža, elektroničkih komunikacijskih usluga i
 pripadajuće opreme i usluga, npr. poticanjem učinkovite uporabe i osiguranjem
 djelotvornog upravljanja radijskim frekvencijama te pridonošenjem razvoju unutarnjeg
 tržišta uklanjanjem svih preostalih prepreka za pružanje elektroničkih komunikacijskih
 mreža, povezane opreme i usluga te elektroničkih komunikacijskih usluga na
 europskoj razini. Člankom 8.a od država članica zahtijeva se uzimanje u obzir, među
 ostalim, gospodarskog javnog interesa, slobode izražavanja, kulturnih i tehničkih
 aspekata politika EU-a te različitih interesa zajednica korisnika radiofrekvencijskog
 spektra radi optimizacije uporabe radiofrekvencijskog spektra i izbjegavanja štetnih
 smetnji.
 HR 6 HR
 ---pagebreak--- (4) Zajednička pravila utvrđena su i odlukama Komisije 2005/513/EZ, 2008/411/EZ i
 2004/545/EZ; a u obzir treba uzeti i tekući regulatorni rad Komisije u suradnji s
 državama članicama u Odboru za radiofrekvencijski spektar i Skupini za politiku
 radiofrekvencijskog spektra te uz pomoć CEPT-a, na temelju Odluke br. 676/2002/EZ
 Europskog parlamenta i Vijeća (Odluka o radiofrekvencijskom spektru). Države
 članice trebale bi stoga u ime Unije donijeti stajališta kojima se ne dovodi u pitanje bit
 tih odluka i tekućeg regulatornog rada.
 (5) Donošenjem posebnih smjernica koje su potrebne kako bi se državama članicama
 tijekom konferencije omogućilo zauzimanje stajališta o točkama dnevnog reda u
 pogledu postojećih odluka o usklađivanju u skladu s Odlukom o radiofrekvencijskom
 spektru ili u pogledu tekućeg regulatornog rada s ciljem takvog usklađivanja ne
 dovode se u pitanje vanjske nadležnosti Unije u pogledu bilo kojih drugih točaka
 dnevnog reda kojima bi se moglo utjecati na zajednička pravila ili izmijeniti njihovo
 područje djelovanja. Kada je riječ o zadnje navedenom, stajalište Unije o tim točkama
 dnevnog reda može se ograničiti na osiguranje da se u pregovorima poštuju postojeći
 zahtjevi prava Unije.
 (6) U skladu s Rezolucijom 233 konferencije WRC-12, koja se odnosi na točku dnevnog
 reda 1.1. konferencije WRC-15, ITU će utvrditi moguće pojaseve za međunarodne
 pokretne telekomunikacije (IMT), ovisno o postojećoj ili novoj dodjeli tih pojaseva za
 mobilne usluge, po mogućnosti uključujući pojaseve 470 – 694 MHz, 1427 –
 1518 MHz, 3400 – 3800 MHz, 5350 – 5470 MHz i 5725 – 5925 MHz.
 (7) U pogledu pokretnih komunikacija Odlukom br. 243/2012/EU Europskog parlamenta i
 Vijeća o uspostavljanju višegodišnjeg programa za politiku radiofrekvencijskog
 spektra (RSPP) poziva se na utvrđivanje najmanje 1200 MHz za bežični širokopojasni
 pristup u Uniji do 2015., uključujući već usklađene pojaseve. Stoga bi sve pregovore o
 mogućim pojasevima IMT-a trebalo voditi tako da se tijekom cijelih pregovora zadrži
 jedinstvo EU-a.
 (8) U tom pogledu Odlukom Komisije 2008/411/EZ7 usklađuje se pojas 3400 –
 3800 MHz za bežični širokopojasni pristup, a Odlukom Komisije 2005/513/EZ8
 usklađuju se pojasevi 5150 – 5350 MHz i 5470 – 5725 MHz za sustave bežičnog
 pristupa, uključujući radijske lokalne mreže. Kada je riječ o pojasu 1452 – 1492 MHz,
 mjera o tehničkom usklađivanju na temelju članka 4. stavka 3. Odluke o radijskom
 spektru u postupku je donošenja nakon pozitivnog mišljenja Odbora za
 radiofrekvencijski spektar, s ciljem usklađivanja tog pojasa za bežične širokopojasne
 komunikacije u Uniji. Taj pojas (1452 – 1492 MHz), zajedno sa susjednim pojasevima
 1427 – 1452 MHz i 1492 – 1518 MHz, bit će ključni element pregovora, čime se
 potvrđuje potreba za holističkim pristupom cijelom pojasu.
 (9) Odlukom Komisije 2008/671/EZ usklađuju se uporaba radiofrekvencijskog spektra u
 frekvencijskom pojasu 5875 – 5905 MHz za sigurnosne aplikacije inteligentnih
 transportnih sustava.
 (10) U kontekstu pozitivnog mišljenja Odbora za radiofrekvencijski spektar Komisija je
 CEPT-u 2. rujna 2013. povjerila mandat za proučavanje i utvrđivanje usklađenih
 uvjeta za kompatibilnost i zajedničku uporabu sustava bežičnog pristupa, uključujući
 radijske lokalne mreže u pojasevima 5350 – 5470 MHz i 5725 – 5925 MHz u Uniji,
 7
 Izmijenjeno Odlukom Komisije 2014/276/EU.
 8
 Izmijenjeno Odlukom Komisije 2007/90/EZ.
 HR 7 HR
 ---pagebreak--- posebno pozivajući na zaštitu planirane operacije GMES/Copernicus ili zrakoplovnih
 vremenskih radara. Budući da prema navodima CEPT-a trenutačno ne postoji tehnika
 ublažavanja kojom bi se dopustilo uvođenje radijske lokalne mreže u pojasu 5350 –
 5470 MHz zajedno sa sustavom Copernicus, svaku odluku o uporabi pojaseva 5350 –
 5470 MHz i 5725 – 5925 MHz za radijske lokalne mreže trebalo bi odgoditi do
 konferencije WRC-19 jer se studije još provode.
 (11) Rezolucijom 232 donesenom na WRC-12 u odnosu na točku dnevnog reda 1.2.
 konferencije WRC-15 predviđa se mandat za studije na razini ITU-a u vezi s dodjelom
 pojasa 694 – 790 MHz za mobilnu uslugu, što stupa na snagu odmah nakon WRC-15.
 Budući da se taj pojas trenutačno upotrebljava za zemaljsko emitiranje u svim
 državama članicama, Komisija je, uz pozitivno mišljenje Odbora za radijski spektar,
 19. veljače 2013. na temelju članka 4. stavka 2. Odluke o radijskom spektru povjerila
 mandat CEPT-u za razvoj usklađenih tehničkih uvjeta za bežičnu širokopojasnu
 uporabu pojasa 694 – 790 MHz koji će se donijeti provedbenom odlukom Komisije u
 skladu s člankom 4. stavak 3. Odluke o radijskom spektru. Kao što je naglašeno i u
 mišljenju Skupine za politiku radiofrekvencijskog spektra od 19. veljače 2015.,
 primjena takvog tehničkog usklađivanja ovisila bi o odluci Vijeća i Parlamenta o
 budućoj uporabi tog pojasa, koja bi se donijela tek nakon konferencije WRC-15. Stoga
 bi u ishodu konferencije WRC-15 trebalo sačuvati najveću moguću fleksibilnost za
 Parlament i Vijeće kako bi mogli donijeti odluku jer će posljedice takve mjere biti
 odlučujuće za budućnost emitiranja i bežične širokopojasne elektroničke
 komunikacijske usluge u Uniji.
 (12) Nadalje, uzimajući u obzir važnost donjeg dijela pojasa UHF-a za emitiranje, potrebno
 je osigurati da se na WRC-15 dopusti zadržavanje dovoljno radiofrekvencijskog
 sprektra u Uniji za zemaljsko pružanje audiovizualnih medijskih usluga u pojasu 470 –
 694 MHz. To je u skladu s člankom 7. Odluke 243/2012/EU, kojom se od država
 članica zahtijeva da u suradnji s Komisijom nastoje osigurati dovoljno
 radiofrekvencijskog spektra dostupnog za satelitsko i zemaljsko pružanje inovativnih
 audiovizualnih medijskih usluga za građane Unije, uzimajući u obzir i činjenicu da
 polovina europskih kućanstava trenutačno prima emitiranje putem zemaljskih usluga i
 da se emitiranje u Europi trenutačno znatno oslanja na pojas 470 – 694 MHz.
 (13) Dnevni red sljedeće konferencije koja će se održati 2019. donijet će se na WRC-15 u
 okviru točke dnevnog reda 10. Posebno na temelju odluka u pogledu mogućih
 pojaseva za IMT koje će se donijeti u okviru točke dnevnog reda 1.1. na WRC-15, u
 cijelom svijetu postoji interes za utvrđivanje radiofrekvencijskog spektra u višim
 frekvencijama iznad 6 GHz za petu generaciju IMT-a. Pripremni rad u postupku ITU-a
 morat će se uskladiti s paralelnim radom u EU-u.
 (14) Rezolucijom 654 donesenom na WRC-12 u pogledu točke 1.18. dnevnog reda
 konferencije WRC-15 poziva se na provođenje studija povezanih s dodjelom pojasa
 77,5 – 78 GHz za automobilske radare malog dometa. Odlukom Komisije
 2004/545/EZ usklađuje se pojas 77 – 81 GHz za automobilske radare malog dometa.
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Države članice, djelujući zajednički u interesu Unije, sudjeluju u pregovorima na Svjetskoj
 radiokomunikacijskoj konferenciji 2015. Međunarodne telekomunikacijske unije u cilju
 revizije Radijskih propisa.
 HR 8 HR
 ---pagebreak--- Stajališta koja treba zauzeti u ime Unije u pregovorima i tijekom donošenja revizija Radijskih
 propisa navedena su u Prilogu ovoj Odluci.
 Ako se na Konferenciji donesu novi prijedlozi koji se odnose na predmet iz Priloga, a o
 kojima Unija još nije zauzela stajalište, stajalište Unije utvrđuje se na temelju koordinacije na
 licu mjesta prije nego što se na Konferenciji donesu revizije Radijskih propisa. U tim
 slučajevima stajalište Unije mora biti u skladu s načelima utvrđenima u Prilogu ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Revizije Radijskih propisa objavljuju se u Službenom listu Europske unije.
 Članak
 Ova Odluka stupa na snagu dana .
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Vijeće
 Predsjednik
 HR 9 HR


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 9.8.2007
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 209/26
 ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS
 N:o 15/2007,
 tehty 27 päivänä huhtikuuta 2007,
 ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta
 ETA:N SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Sopimuksen liite II muutettiin 22 päivänä syyskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 117/2006 (1).
 (2)
 Pesuaineista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 648/2004 muuttamisesta sen liitteiden III ja VII mukauttamiseksi 20 päivänä kesäkuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 907/2006 (2) olisi otettava osaksi sopimusta,
 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
 1 artikla
 Lisätään sopimuksen liitteessä II olevan XV luvun 12u kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 648/2004) seuraava:
 ”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:
 —
 32006 R 0907: komission asetus (EY) N:o 907/2006, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2006 (EUVL L 168, 21.6.2006, s. 5).”.
 2 artikla
 Asetuksen (EY) N:o 907/2006 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan 28 päivänä huhtikuuta 2007, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).
 4 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
 Tehty Brysselissä 27 päivänä huhtikuuta 2007.
 ETA:n sekakomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 Alan SEATTER
 (1) EUVL L 333, 30.11.2006, s. 40.
 (2) EUVL L 168, 21.6.2006, s. 5.
 (3) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.


text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 12008E/PRO/03
 Az Európai Unió működéséről szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata - JEGYZŐKÖNYVEK - (3.) Jegyzőkönyv: az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról
 Hivatalos Lap 115 , 09/05/2008 o. 0210 - 0229
 (3.) JEGYZŐKÖNYVEURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGÁNAK ALAPOKMÁNYÁRÓLA MAGAS SZERZŐDŐ FELEKAZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy Európai Unió működéséről szóló szerződés 281. cikkében előírtaknak megfelelően megállapítsák az Európai Unió Bíróságának alapokmányát,MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolnak:1. cikkAz Európai Unió Bírósága a Szerződéseknek, az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés (EAK-Szerződés) és ezen alapokmány rendelkezéseinek megfelelően alakul meg és működik.I. CÍMBÍRÁK ÉS FŐTANÁCSNOKOK2. cikkMűködésének megkezdése előtt minden bíró a Bíróság nyilvános ülésén esküt tesz arra, hogy feladatait pártatlanul és lelkiismeretesen látja el, és megőrzi a Bíróság tanácskozásainak titkosságát.3. cikkA bírákat mentesség illeti meg mindenfajta bírósági eljárás alól. Hivatali idejük lejárta után továbbra is megilleti őket a mentelmi jog hivatali minőségükben végzett cselekményeik vonatkozásában, beleértve szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is.A Bíróság a mentelmi jogot teljes ülésben eljárva felfüggesztheti. Amennyiben az ilyen döntés a Törvényszék, illetve egy különös hatáskörű törvényszék valamely tagjára vonatkozik, a Bíróság az érintett törvényszékkel folytatott konzultációt követően határoz.Ha a bíró mentelmi jogát felfüggesztették és ellene büntetőeljárást indítottak, az ügyet valamennyi tagállamban csak a legfelsőbb szintű nemzeti bíróságok tagjaival szemben eljárásra jogosult bíróság tárgyalhatja.Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 11–14. és 17. cikkét alkalmazni kell az Európai Unió Bíróságának bíráira, főtanácsnokaira, hivatalvezetőjére, valamint segédelőadóira; ez a rendelkezés a bírák bírósági eljárások alóli mentességére vonatkozóan az előző bekezdésekben meghatározott rendelkezéseket nem érinti.4. cikkA bírák semmilyen politikai vagy közigazgatási hivatalt nem tölthetnek be.A bírák semmilyen egyéb – akár kereső, akár ingyenesen végzett – foglalkozást nem folytathatnak, kivéve ha ez alól a Tanács egyszerű többséggel kivételesen mentesítést ad.Hivatalba lépésükkor a bírák ünnepélyesen kötelezettséget vállalnak arra, hogy hivatali idejük alatt és annak lejárta után is tiszteletben tartják a hivatalukból eredő kötelezettségeiket, így különösen azt, hogy megbízatásuk megszűnését követően feddhetetlenül és tartózkodóan járnak el egyes kinevezések vagy előnyök elfogadásával kapcsolatban.Az e tekintetben felmerülő bármilyen kétség esetén a Bíróság dönt. Amennyiben az ilyen döntés a Törvényszék, illetve egy különös hatáskörű törvényszék valamely tagjára vonatkozik, a Bíróság az érintett törvényszékkel folytatott konzultációt követően határoz.5. cikkA bírói megbízatás – a megbízatás lejártától vagy az elhalálozástól eltekintve – lemondással szűnik meg.Lemondás esetén a bíró lemondólevelét a Bíróság elnökéhez kell címezni azzal, hogy azt továbbítsa a Tanács elnökének. Ez utóbbi értesítéssel a tisztség megüresedik.A 6. cikk alkalmazásának eseteit kivéve, a bíró a hivatalát utódja hivatalba lépéséig tölti be.6. cikkA bírót csak akkor lehet hivatalából elmozdítani, illetve nyugdíjjogosultságától vagy az ezt helyettesítő egyéb juttatáshoz való jogosultságától megfosztani, ha a Bíróság bíráinak és főtanácsnokainak egyhangú megítélése szerint már nem felel meg a megkívánt feltételeknek, vagy nem tesz eleget a hivatalából eredő kötelezettségeknek. Az ilyen határozatok meghozatalában az érintett bíró nem vehet részt. Amennyiben az érintett személy a Törvényszék, illetve egy különös hatáskörű törvényszék tagja, a Bíróság az érintett törvényszékkel folytatott konzultációt követően határoz.A Bíróság hivatalvezetője a Bíróság határozatát közli az Európai Parlament és a Bizottság elnökével és arról értesíti a Tanács elnökét.A bírót hivatalából elmozdító határozat esetében a tisztség ez utóbbi értesítéssel üresedik meg.7. cikkAzt a bírót, aki a Bíróság olyan tagjának a helyére lép, akinek hivatali ideje még nem járt le, elődjének fennmaradó hivatali idejére kell kinevezni.8. cikkA 2–7. cikk rendelkezéseit a főtanácsnokokra is alkalmazni kell.II. CÍMA BÍRÓSÁG SZERVEZETE9. cikkA bírói kar részleges megújítása, amelyre háromévente kerül sor, felváltva tizennégy, illetve tizenhárom bírót érint.A főtanácsnoki kar részleges megújítása, amelyre háromévente kerül sor, minden egyes alkalommal négy főtanácsnokot érint.10. cikkA hivatalvezető a Bíróság előtt esküt tesz arra, hogy feladatait pártatlanul és lelkiismeretesen látja el, és megőrzi a Bíróság tanácskozásainak titkosságát.11. cikkA Bíróság a hivatalvezető akadályoztatása esetére gondoskodik annak helyettesítéséről.12. cikkA Bíróság működésének biztosítása érdekében a Bíróság mellett tisztviselők és egyéb alkalmazottak dolgoznak. Ezek a személyek az elnök felügyelete alatt a hivatalvezetőnek tartoznak felelősséggel.13. cikkA Bíróság kérésére az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében segédelőadók kinevezéséről rendelkezhet, és megállapíthatja a tevékenységükre irányadó szabályokat. A segédelőadók az eljárási szabályzatban megállapított feltételek szerint megbízhatók a Bíróság előtt folyamatban lévő ügyek előkészítő vizsgálataiban való részvétellel és az előadó bíróval való együttműködéssel.A segédelőadókat olyan személyek közül választják, akiknek függetlenségéhez nem férhet kétség, és akik rendelkeznek a szükséges jogi képesítésekkel; a segédelőadókat a Tanács egyszerű többséggel nevezi ki. A segédelőadók a Bíróság előtt esküt tesznek arra, hogy feladataikat pártatlanul és lelkiismeretesen látják el, és megőrzik a Bíróság tanácskozásainak titkosságát.14. cikkA bíráknak, a főtanácsnokoknak és a hivatalvezetőnek a Bíróság székhelyén kell lakniuk.15. cikkA Bíróság folyamatosan működik. A törvénykezési szünet időtartamát, feladatainak kellő figyelembevételével, a Bíróság határozza meg.16. cikkA Bíróság három, illetve öt bíróból álló tanácsokat hoz létre. A tanácsok elnökét a bírák maguk közül választják meg. Az öt bíróból álló tanácsok elnökeit három évre választják. Az elnök egy alkalommal újraválasztható.A nagytanács tizenhárom bíróból áll. Az elnöki tisztet a Bíróság elnöke tölti be. Az öttagú bírói tanácsok elnökei és az eljárási szabályzatban meghatározott feltételek szerint kinevezett más bírák szintén tagjai a nagytanácsnak.A Bíróság nagytanácsa akkor jár el, ha az eljárásban félként részt vevő tagállam vagy uniós intézmény azt kéri.A Bíróság teljes ülésben jár el az Európai Unió működéséről szóló szerződés 228. cikkének (2) bekezdése, 245. cikkének (2) bekezdése, 247. cikke vagy 286. cikkének (6) bekezdése alapján elé terjesztett ügyekben.Ezen túlmenően, ha Bíróság úgy ítéli meg, hogy az előtte folyó ügy kivételes jelentőséggel bír, a főtanácsnok meghallgatását követően úgy határozhat, hogy az ügyet a teljes ülés elé utalja.17. cikkA Bíróság határozatai csak akkor érvényesek, ha a tanácskozásokon a bírák páratlan számban vesznek részt.A három vagy öt bíróból álló tanácsok határozatai csak akkor érvényesek, ha azok meghozatalában három bíró vett részt.A nagytanács határozatai csak akkor érvényesek, ha kilenc tag jelen van.A teljes ülés határozatai csak akkor érvényesek, ha tizenöt tag jelen van.Egy tanács valamely bírájának akadályoztatása esetén az eljárási szabályzatban megállapított feltételek szerint egy másik tanács bírája kérhető fel a tanácsban való részvételre.18. cikkA bírák vagy főtanácsnokok nem vehetnek részt olyan ügy elbírálásában, amelyben előzőleg valamelyik fél érdekében meghatalmazottként vagy tanácsadóként vettek részt, illetve ügyvédként jártak el, vagy amelyben előzőleg bíróság, vizsgálóbizottság tagjaként vagy bármilyen más minőségben állást kellett foglalniuk.Ha egy bíró vagy főtanácsnok valamilyen különleges ok folytán úgy ítéli meg, hogy egy meghatározott ügyben az ítélethozatalban vagy az ügy kivizsgálásában nem vehet részt, erről tájékoztatja az elnököt. Ha valamilyen különleges ok folytán az elnök úgy ítéli meg, hogy valamely bíró vagy főtanácsnok egy meghatározott ügy tárgyalásában nem vehet részt, illetve indítványait nem adhatja elő, erre felhívja az érintett figyelmét.Az e cikk alkalmazásával kapcsolatban felmerülő minden nehézség esetén a Bíróság dönt.A felek nem kérelmezhetik a Bíróság vagy valamely tanácsa összetételének megváltoztatását sem a bíró állampolgársága alapján, sem arra való hivatkozással, hogy a Bíróságban vagy a tanácsban nincs az állampolgárságuknak megfelelő bíró.III. CÍMA BÍRÓSÁG ELJÁRÁSA19. cikkA tagállamokat és az uniós intézményeket a Bíróság előtt esetenként kinevezett meghatalmazott képviseli; a meghatalmazottat tanácsadó vagy ügyvéd segítheti.Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes azon államok, amelyek nem tagállamok, valamint a megállapodásban említett EFTA Felügyeleti Hatóság ugyanilyen módon képviseltetik magukat.A többi felet ügyvédnek kell képviselnie.A felet a Bíróság előtt csak olyan ügyvéd képviselheti vagy segítheti, aki valamely tagállam bírósága előtt vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás más részes államának bírósága előtt eljárni jogosult.E meghatalmazottak, tanácsadók és ügyvédek a Bíróság előtti eljárás folyamán az eljárási szabályzatban megállapított feltételeknek megfelelően rendelkeznek azokkal a jogokkal és biztosítékokkal, amelyek feladataik független ellátásához szükségesek.A Bíróság az eljárási szabályzatban megállapított feltételek szerint az előtte megjelenő tanácsadókkal és ügyvédekkel szemben a rendszerint a bíróságoknak biztosított jogokkal rendelkezik.Azok az egyetemi vagy főiskolai oktatók, akik olyan tagállam állampolgárai, amelynek joga lehetővé teszi számukra, hogy bíróság előtt eljárjanak, a Bíróság előtt ugyanolyan jogokkal rendelkeznek, mint amelyeket e cikk az ügyvédeknek biztosít.20. cikkA Bíróság előtti eljárás két részből, egy írásbeli és egy szóbeli részből áll.Az írásbeli eljárás a keresetleveleknek, az előkészítő iratoknak, az ellenkérelmeknek, az észrevételeknek és az esetleges válaszoknak, valamint az ezek alátámasztásául szolgáló minden iratnak és okiratnak vagy ezek hitelesített másolatainak közlése a felekkel és az Unió azon intézményeivel, amelyeknek határozatai a jogvita tárgyát képezik.Ezeket a közléseket az eljárási szabályzatban megállapított rendben és határidőn belül a hivatalvezető teszi meg.A szóbeli eljárás az előadó bíró által benyújtott jelentés felolvasása, a meghatalmazottaknak, tanácsadóknak és ügyvédeknek, továbbá a főtanácsnok indítványainak a meghallgatása a Bíróság részéről, valamint az esetleges tanúk és szakértők ki-, illetve meghallgatása.Ha a Bíróság úgy ítéli meg, hogy az ügy semmilyen új jogkérdést nem vet fel, a főtanácsnok meghallgatását követően úgy határozhat, hogy az ügyben a főtanácsnok indítványa nélkül dönt.21. cikkA Bíróság előtt a keresetet a hivatalvezetőnek címzett keresetlevéllel kell megindítani. A keresetlevélnek tartalmaznia kell a kérelmező nevét és lakcímét, az aláíró perbeli állását, annak a félnek vagy feleknek a nevét, aki vagy akik ellen a keresetet benyújtották, a jogvita tárgyát, a Bíróság döntésére irányuló kérelmet és azoknak a jogalapoknak a rövid összefoglalását, amelyekre a kérelmet alapozzák.A keresetlevélhez adott esetben csatolni kell azt a jogi aktust, amelynek megsemmisítését a Bíróságtól kérik, vagy – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 265. cikkében említett körülmények fennállta esetén – egy arra az időpontra vonatkozó okirati bizonyítékot, amikor az intézményt a hivatkozott cikk értelmében felkérték, hogy járjon el. Ha ezeket az okmányokat nem csatolták a keresetlevélhez, a hivatalvezető felkéri az érintett felet arra, hogy azokat ésszerű határidőn belül nyújtsa be, de a fél jogai akkor sem évülnek el, ha ezeket az okmányokat az eljárás megindítására nyitva álló határidő letelte után nyújtja be.22. cikkAz EAK-Szerződés 18. cikke szerinti ügyekben a hivatalvezetőnek címzett írásbeli jogorvoslati kérelemmel lehet a Bírósághoz a fordulni. A kérelemnek tartalmaznia kell a kérelmező nevét és lakcímét, az aláíró perbeli állását, a megtámadott határozat megjelölését, az ellenérdekű felek megnevezését, a jogvita tárgyát, a Bíróság döntésére irányuló kérelmet és azoknak a jogalapoknak a rövid összefoglalását, amelyekre a kérelmet alapozzák.A kérelemhez csatolni kell a Választottbírósági Bizottság megtámadott határozatának hitelesített másolatát.Amennyiben a Bíróság a jogorvoslati kérelmet elutasítja, a Választottbírósági Bizottság határozata jogerőre emelkedik.Ha a Bíróság a Választottbírósági Bizottság határozatát megsemmisíti, a Választottbírósági Bizottság előtti eljárás, adott esetben az eljárásban részt vevő felek valamelyikének kezdeményezésére újra lefolytatható. A Bíróság jogkérdésben hozott döntései a Választottbírósági Bizottságra nézve kötelezőek.23. cikkAz Európai Unió működéséről szóló szerződés 267. cikkében említett esetekben egy tagállam bíróságának az eljárás felfüggesztéséről és az ügynek a Bíróság elé utalásáról szóló határozatát az érintett bíróság közli a Bírósággal. Ezt a határozatot azután a Bíróság hivatalvezetője továbbítja a feleknek, a tagállamoknak és a Bizottságnak, továbbá annak az uniós intézménynek, szervnek vagy hivatalnak, amelyik meghozta azt a jogi aktust, amelynek érvényessége vagy értelmezése a jogvita tárgyát képezi.E határozat közlésétől számított két hónapon belül a feleknek, a tagállamoknak, a Bizottságnak, továbbá adott esetben annak az uniós intézménynek, szervnek vagy hivatalnak, amelyik meghozta azt a jogi aktust, amelynek érvényessége vagy értelmezése a jogvita tárgyát képezi, jogában áll a Bírósághoz beadványokat vagy írásbeli észrevételeket benyújtani.Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 267. cikkében említett esetekben a tagállam bíróságának határozatát a Bíróság hivatalvezetője ezenkívül továbbítja az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás azon részes államainak, amelyek nem tagállamok, valamint a megállapodásban említett EFTA Felügyeleti Hatóságnak, amelyek a közléstől számított két hónapon belül beadványokat és írásbeli észrevételeket nyújthatnak be a Bírósághoz, amennyiben a határozat a megállapodás alkalmazási területeinek valamelyikét érinti.Amennyiben a Tanács és egy vagy több harmadik állam között megkötött, valamely meghatározott tárgyra vonatkozó megállapodás úgy rendelkezik, hogy ezeknek az államoknak jogában áll beadványokat vagy írásbeli észrevételeket benyújtani, ha valamely tagállam bírósága egy olyan kérdést utal a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra, amely a megállapodás hatálya alá tartozik, a tagállami bíróságnak az ilyen kérdés Bíróság elé utalásáról szóló határozatát az érintett harmadik állam részére szintén továbbítani kell. E határozat közlésétől számított két hónapon belül ezeknek az államoknak jogában áll a Bírósághoz beadványokat vagy írásbeli észrevételeket benyújtani.23a. cikk [*]Az eljárási szabályzat gyorsított eljárást és a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségére vonatkozó előzetes döntéshozatalra utalás esetében sürgősségi eljárást írhat elő.Ezen eljárások vonatkozásában a beadványok vagy az írásbeli észrevételek benyújtására az alapokmány 23. cikkében meghatározottnál rövidebb határidőt, és a 20. cikk (4) bekezdésétől eltérően a főtanácsnoki indítvány mellőzését lehet előírni.A sürgősségi eljárás vonatkozásában ezenkívül a 23. cikkben felsorolt, beadványok vagy írásbeli észrevételek benyújtására jogosult felek és egyéb érdekeltek körének korlátozását, és – kivételesen sürgős esetben – az eljárás írásbeli szakaszának mellőzését lehet előírni.24. cikkA Bíróság felkérheti a feleket, hogy nyújtsanak be minden olyan okiratot, és adjanak meg minden olyan tájékoztatást, amelyet a Bíróság szükségesnek tart. Elutasítás esetén a Bíróság alakszerű feljegyzést készít.A Bíróság az eljárásban félként részt nem vevő tagállamokat valamint intézményeket, szerveket és hivatalokat is felkérheti, hogy adjanak meg minden olyan tájékoztatást, amelyet a Bíróság az eljáráshoz szükségesnek tart.25. cikkA Bíróság bármely általa választott személyt, testületet, hatóságot, bizottságot vagy egyéb szervezetet bármikor szakértői vélemény elkészítésével bízhat meg.26. cikkA tanúkat az eljárási szabályzatban megállapított feltételek szerint lehet kihallgatni.27. cikkA Bíróság az eljárási szabályzatban megállapított feltételek szerint a megjelenést elmulasztó tanúkkal szemben a rendszerint a bíróságoknak biztosított jogokkal rendelkezik, és pénzbírságot szabhat ki.28. cikkA tanúkat és a szakértőket az eljárási szabályzatban megállapított formában tett eskü alatt, illetve a tanú vagy szakértő országának jogában meghatározott módon kell kihallgatni, illetve meghallgatni.29. cikkA Bíróság elrendelheti, hogy valamely tanút vagy szakértőt a lakóhelye szerinti bíróság hallgasson ki.A végzést végrehajtás céljából az eljárási szabályzatban megállapított feltételeknek megfelelően meg kell küldeni az illetékes bíróságnak. A megkeresés alapján elkészített iratokat ugyanezen feltételek szerint vissza kell küldeni a Bíróságnak.A költségeket a Bíróság viseli, de azokat adott esetben a felekre háríthatja.30. cikkHa a tanú hamis vallomást tesz vagy a szakértő hamis szakvéleményt ad, a tagállam ezt ugyanúgy ítéli meg, mintha ezt a bűncselekményt valamely polgári ügyekben hatáskörrel rendelkező bírósága előtt követték volna el. A Bíróság feljelentése alapján az elkövetőt az érintett tagállam a hatáskörrel rendelkező bírósága elé állítja.31. cikkHa a Bíróság hivatalból vagy a felek kérelmére nyomós okból másként nem határoz, a Bíróság tárgyalásai nyilvánosak.32. cikkA tárgyalásokon a Bíróság kihallgathatja a tanúkat, illetve meghallgathatja a szakértőket és magukat a feleket. Ez utóbbiak azonban csak képviselőik útján szólalhatnak fel a Bíróságon.33. cikkMinden tárgyalásról jegyzőkönyv készül, amelyet az elnök és a hivatalvezető ír alá.34. cikkAz ügyek tárgyalásának sorrendjét az elnök határozza meg.35. cikkA Bíróság tanácskozásai titkosak, és azok titkosságát később is meg kell őrizni.36. cikkAz ítéleteket indokolni kell. Az ítéleteknek tartalmazniuk kell azoknak a bíráknak a nevét, akik a határozathozatalban részt vettek.37. cikkAz ítéleteket az elnök és a hivatalvezető írják alá. Az ítéleteket nyilvános ülésen fel kell olvasni.38. cikkA költségekről a Bíróság határoz.39. cikkA Bíróság elnöke határozhat – az ebben az alapokmányban foglalt egyes szabályoktól a szükséges mértékig eltérő és az eljárási szabályzatban megállapított gyorsított eljárással – a végrehajtásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 278. cikkében, illetve az EAK-Szerződés 157. cikkében előírtak szerinti felfüggesztésére irányuló kérelmekről vagy az ideiglenes intézkedéseknek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 279. cikke szerinti elrendelésére irányuló kérelmekről, továbbá a végrehajtásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 299. cikkének negyedik bekezdése, illetve az EAK-Szerződés 164. cikkének harmadik bekezdése szerinti felfüggesztésére irányuló kérelmekről.Az elnököt akadályoztatása esetén az eljárási szabályzatban megállapított feltételek szerint egy másik bíró helyettesíti.Az elnök vagy az őt helyettesítő bíró végzése ideiglenes, és semmiben nem befolyásolja előre a Bíróságnak az ügy érdemére vonatkozó határozatát.40. cikkA tagállamok és az Unió intézményei a Bíróság előtt folyamatban lévő eljárásokba beavatkozhatnak.Ugyanez a jog az Unió szerveit és hivatalait, továbbá minden olyan egyéb személyt is megillet, aki valószínűsíteni tudja, hogy a Bíróság elé vitt jogvita kimeneteléhez jogos érdeke fűződik. Természetes vagy jogi személyek nem avatkozhatnak be a tagállamok közötti, az Unió intézményei közötti, illetve a tagállamok és az Unió intézményei közötti jogvitákba.A második bekezdés sérelme nélkül az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás azon részes államai, amelyek nem tagállamok, valamint a megállapodásban említett EFTA Felügyeleti Hatóság beavatkozhatnak a Bíróság előtt folyamatban lévő eljárásokba, amennyiben azok e megállapodás alkalmazási területeinek egyikét érintik.A beavatkozásra vonatkozó kérelemben tett indítványok csak az egyik fél indítványainak támogatására korlátozódhatnak.41. cikkHa a szabályszerűen idézett alperes nem nyújtja be írásbeli védekezését, ellene elmarasztaló ítéletet kell hozni. Az ilyen mulasztási ítélet ellen az annak közlésétől számított egy hónapon belül ellentmondással lehet élni. Ha a Bíróság másként nem határoz, az ellentmondás nem jár a mulasztási ítélet végrehajtásának felfüggesztésével.42. cikkA tagállamok, az Unió intézményei, szervei vagy hivatalai és minden egyéb természetes vagy jogi személy az eljárási szabályzatban meghatározandó esetekben és feltételekkel harmadik félként megtámadhatják a meghallgatásuk nélkül meghozott ítéleteket, ha azok jogaikat sértik.43. cikkHa egy ítélet értelme vagy hatálya kétséges, bármelyik fél vagy az Unió bármelyik intézménye kérelmére a Bíróság azt értelmezi, ha érdekeltségüket valószínűsítik.44. cikkPerújítási kérelemmel csak akkor lehet a Bírósághoz fordulni, ha olyan döntő jelentőségű tény merül fel, amely az ítélet meghozatalát megelőzően a Bíróság és a perújítást kérő fél előtt ismeretlen volt.A perújítási eljárás a Bíróságnak az új tény fennállása miatt a perújítást megengedő határozatával veszi kezdetét, amelyben a Bíróság elismeri, hogy az új tény természete miatt az ügyben perújításnak van helye, és a kérelmet ezen az alapon elfogadhatónak nyilvánítja.Perújítási kérelmet az ítélet meghozatalától számított 10 év után nem lehet benyújtani.45. cikkA távolságra tekintettel biztosított külön eljárási határidőket az eljárási szabályzat határozza meg.A határidők elmulasztása nem jár jogvesztéssel, ha az érintett fél előre nem látható körülmények vagy vis maior fennállását igazolja.46. cikkA szerződésen kívül okozott károkért való felelősségre vonatkozó ügyekben az Unió elleni eljárás megindításának joga az erre okot adó esemény felmerülésétől számított öt év alatt évül el. Az elévülés megszakad, ha a Bírósághoz keresetet nyújtottak be, vagy ha a károsult fél az eljárás megindítása előtt követelésével a Közösségek megfelelő intézményéhez fordult. Ez utóbbi esetben az eljárást az EK-Szerződés 263. cikkében előírt két hónapos határidőn belül kell megindítani; adott esetben Európai Unió működéséről szóló szerződés 265. cikke második bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni.Ezt a cikket az Európai Központi Bank ellen szerződésen kívül okozott károkért való felelősségre vonatkozóan benyújtott keresetekre is alkalmazni kell.IV. CÍMA TÖRVÉNYSZÉK47. cikkA 9. cikk első bekezdését, a 14. és 15. cikket, a 17. cikk első, második, negyedik és ötödik bekezdését, valamint a 18. cikket a Törvényszékre és annak tagjaira is alkalmazni kell.A 3. cikk negyedik bekezdését, valamint a 10., 11. és 14. cikket a Törvényszék hivatalvezetőjére is megfelelően alkalmazni kell.48. cikkA Törvényszék huszonhét bíróból áll.49. cikkA Törvényszék tagjait fel lehet kérni főtanácsnoki feladatok ellátására.A főtanácsnok feladata, hogy teljesen pártatlanul és függetlenül eljárva, nyilvános tárgyaláson indokolással ellátott indítványt terjesszen elő a Törvényszék előtt folyó meghatározott ügyekre vonatkozóan annak érdekében, hogy segítse a Törvényszék feladatának ellátásában.Az ilyen ügyek kiválasztásának szempontjait, valamint a főtanácsnok kijelölésére vonatkozó szabályokat a Törvényszék eljárási szabályzata állapítja meg.Az a tag, akit egy ügyben a főtanácsnoki feladatok ellátására kértek fel, az ügy elbírálásában nem vehet részt.50. cikkA Törvényszék három, illetve öt bíróból álló tanácsokban ülésezik. A tanácsok elnökét a bírák maguk közül választják meg. Az öt bíróból álló tanácsok elnökeit három évre választják. Az elnök egy alkalommal újraválasztható.A tanácsok összetételére és az ügyeknek a tanácsokra történő kiosztására irányadó szabályokat az eljárási szabályzat tartalmazza. Az eljárási szabályzatban meghatározott bizonyos esetekben a Törvényszék teljes ülésben, illetve egyesbíróként is eljárhat.Az eljárási szabályzat úgy is rendelkezhet, hogy a Törvényszék, az ott meghatározott ügyekben és feltételekkel, nagytanácsban jár el.51. cikkAz Európai Unió működéséről szóló szerződés 256. cikkének (1) bekezdésében foglaltaktól eltérve, továbbra is a Bíróság rendelkezik hatáskörrel Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. és 265. cikkében említett azon keresetek elbírálására, amelyeket a tagállamok valamelyike nyújt be:a) az Európai Parlament vagy a Tanács, illetve – amennyiben közösen járnak el – mindkettőjük valamely jogi aktusa, illetve mulasztása miatt, kivéve:- a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (2) bekezdésének harnadik albekezdése alapján elfogadott határozatokat,- a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke értelmében a kereskedelem védelmére vonatkozó valamely tanácsi rendelet alapján elfogadott jogi aktusokat,- azokat a jogi aktusokat, amelyek révén a Tanács Európai Unió működéséről szóló szerződés 291. cikkének (2) bekezdésével összhangban a végrehajtási hatáskört maga gyakorolja;b) a Bizottságnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 311. cikkének (1) bekezdése szerinti valamely jogi aktusa, illetve mulasztása miatt.Szintén a Bíróság hatáskörébe tartozik azoknak az ugyanezen cikkeken alapuló kereseteknek az elbírálása, amelyeket az Unió intézményei nyújtanak be az Európai Parlament vagy a Tanács, illetve – amennyiben közösen járnak el – mindkettőjük vagy pedig a Bizottság valamely jogi aktusa, illetve mulasztása miatt, továbbá amelyeket az Unió valamely intézménye nyújt be az Európai Központi Bank valamely jogi aktusa, illetve mulasztása miatt.52. cikkA Bíróság elnöke és a Törvényszék elnöke közös megegyezéssel meghatározzák azokat a feltételeket, amelyek szerint a Bíróság tisztviselői és egyéb alkalmazottai a Törvényszék számára – működésének biztosítása érdekében – szolgálatot teljesítenek. Bizonyos tisztviselők és egyéb alkalmazottak az a Törvényszék elnökének felügyelete alatt a Törvényszék hivatalvezetőjének tartoznak felelősséggel.53. cikkA Törvényszék előtti eljárásra ezen alapokmány III. címe az irányadó.Az eljárás további és részletes szabályait szükség szerint a Törvényszék eljárási szabályzata határozza meg. A szellemi tulajdon terén felmerülő jogviták sajátosságainak figyelembe vétele érdekében az eljárási szabályzat eltérhet a 40. cikk negyedik bekezdésétől és a 41. cikktől.A 20. cikk negyedik bekezdésétől eltérően indokolással ellátott indítványait a főtanácsnok írásban is megteheti.54. cikkHa valamely, a Törvényszékhez intézett keresetlevelet vagy egyéb beadványt tévesen a Bíróság hivatalvezetőjéhez nyújtanak be, a hivatalvezető azt haladéktalanul továbbítja a Törvényszék hivatalvezetőjének; hasonlóképpen, ha egy, a Bírósághoz intézett keresetlevelet vagy egyéb beadványt tévesen az a Törvényszék hivatalvezetőjének nyújtanak be, a hivatalvezető azt haladéktalanul továbbítja a Bíróság hivatalvezetőjének.Ha a Törvényszék megállapítja, hogy nincs hatásköre valamely olyan ügy megtárgyalására és eldöntésére, amely a Bíróság hatáskörébe tartozik, az ügyet átteszi a Bírósághoz; hasonlóképpen, ha a Bíróság megállapítja, hogy egy ügy a Törvényszék hatáskörébe tartozik, ezt az ügyet átteszi a Törvényszékhez, amely ezt követően az ügyben hatáskörének hiányát nem állapíthatja meg.Ha a Bírósághoz és a Törvényszékhez olyan ügyekben fordultak, amelyeknek ugyanaz a tárgya, amelyekben ugyanaz az értelmezési kérdés merül fel vagy ugyanannak a jogi aktusnak az érvényességét vitatják, a Törvényszék az előtte folyó eljárást a felek meghallgatását követően a Bíróság ítéletéig felfüggesztheti, vagy – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. cikke alapján benyújtott keresetek esetén – hatáskörét átengedheti e keresetekre nézve annak érdekében, hogy ezekről a Bíróság dönthessen. Ugyanilyen feltételekkel a Bíróság is határozhat úgy, hogy az előtte folyó eljárást felfüggeszti; ebben az esetben a Törvényszék előtti eljárás folytatódik.Ha keresetével valamely tagállam és egy intézmény ugyanazon jogi aktust támadja meg, a Törvényszék köteles hatáskörét átengedni e keresetekre nézve annak érdekében, hogy ezekről a Bíróság dönthessen.55. cikkA Törvényszék eljárást befejező határozatait, az érdemi kérdésekről csak részben rendelkező, illetve a hatáskör hiányára vagy a kereset meg nem engedhetőségére alapozott kifogásra vonatkozó eljárási kérdésről rendelkező határozatokat a Törvényszék hivatalvezetője közli a felekkel, valamennyi tagállammal és az Unió intézményeivel akkor is, ha azok a Törvényszék előtt folyó eljárásba nem avatkoztak be.56. cikkA Törvényszék eljárást befejező határozata ellen és annak az érdemi kérdésekről csak részben rendelkező, illetve a hatáskör hiányára vagy a kereset meg nem engedhetőségére alapozott kifogásra vonatkozó eljárási kérdésről rendelkező határozata ellen a Bírósághoz a megtámadott határozat közlésétől számított két hónapon belül fellebbezést lehet benyújtani.Ilyen fellebbezéssel bármelyik fél élhet, akinek indítványait egészben vagy részben elutasították. A tagállamokon és az Unió intézményein kívüli beavatkozók csak akkor nyújthatnak be fellebbezést, ha őket a Törvényszék határozata közvetlenül érinti.Az Unió és az alkalmazottai közötti jogvitákra vonatkozó perek esetét kivéve fellebbezést nyújthatnak be azok a tagállamok és uniós intézmények is, amelyek a Törvényszék előtt folyó perbe nem avatkoztak be. Ilyen esetekben ezeknek a tagállamoknak és intézményeknek a helyzete az első fokon beavatkozó tagállamok vagy intézmények helyzetével azonos.57. cikkMinden olyan személy, akinek a beavatkozási kérelmét a Törvényszék elutasította, a kérelmet elutasító határozat közlésétől számított két héten belül fellebbezést nyújthat be a Bírósághoz.Az eljárásban részt vevő felek a Törvényszéknek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 278., 279. cikke vagy 299. cikkének negyedik bekezdése, illetve az EAK-Szerződés 157. cikke vagy 164. cikkének harmadik bekezdése alapján hozott határozatai ellen a határozat velük való közlésétől számított két hónapon belül élhetnek fellebbezéssel.Az e cikk első két bekezdésében említett fellebbezésről a 39. cikkében említett eljárás szerint kell határozni.58. cikkA Bírósághoz benyújtott fellebbezés kizárólag jogkérdésre vonatkozhat. A fellebbezésben csak a Törvényszék hatáskörének hiányára, a fellebbező érdekeit hátrányosan befolyásoló eljárási szabálytalanságra, valamint az uniós jognak a Törvényszék általi megsértésére lehet hivatkozni.A fellebbezés nem vonatkozhat kizárólag a költségek összegére vagy arra, hogy a költségek viselésére melyik felet kötelezték.59. cikkHa a Törvényszék valamely határozata ellen fellebbezést nyújtottak be, a Bíróság előtti eljárás írásbeli és szóbeli részből áll. Az eljárási szabályzatban megállapított feltételeknek megfelelően a Bíróság a főtanácsnok és a felek meghallgatását követően szóbeli eljárás nélkül is határozhat.60. cikkAz Európai Unió működéséről szóló szerződés 278. és 279. cikkének, illetve az EAK-Szerződés 157. cikkének sérelme nélkül a fellebbezésnek nincs felfüggesztő hatálya.Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 280. cikkétől eltérve, a Törvényszék valamely rendeletet semmissé nyilvánító határozata csak az ezen alapokmány 56. cikkének első bekezdésében említett határidő lejártának napjától vagy – ha e határidőn belül fellebbezést nyújtottak be – a fellebbezés elutasításának napjától lép hatályba, ami ugyanakkor nem érinti a félnek azt a jogát, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 278. és 279. cikke, illetve az EAK-Szerződés 157. cikke alapján a semmissé nyilvánított rendelet hatályának felfüggesztése vagy bármilyen egyéb ideiglenes intézkedés elrendelése érdekében a Bírósághoz forduljon.61. cikkHa a fellebbezés megalapozott, a Bíróság a Törvényszék határozatát hatályon kívül helyezi. Ha a per állása megengedi, az ügyet maga a Bíróság is érdemben eldöntheti, illetve határozathozatalra visszautalhatja a Törvényszékhez.Egy ügynek a Törvényszékhez való visszautalása esetén a Törvényszéket jogkérdésekben köti a Bíróság határozata.Ha a Törvényszék előtt folyó perbe be nem avatkozó tagállam vagy uniós intézmény által benyújtott fellebbezés megalapozott, a Bíróság – ha szükségesnek tartja – megállapíthatja, hogy a Törvényszék hatályon kívül helyezett határozatának mely joghatásait kell végérvényesnek tekinteni az eljárásban részt vevő felekre vonatkozóan.62. cikkAz Európai Unió működéséről szóló szerződés 256. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett esetekben az első főtanácsnok, ha úgy ítéli meg, hogy fennáll a komoly veszélye annak, hogy az uniós jog egységessége vagy koherenciája sérül, a Törvényszék határozatának felülvizsgálatát indítványozhatja a Bíróságnál.Az indítványt a Törvényszék határozatának kihirdetésétől számított egy hónapon belül kell megtenni. A Bíróság az első főtanácsnok indítványának előterjesztésétől számított egy hónapon belül dönt arról, hogy szükséges-e a határozat felülvizsgálata.62a. cikkA Bíróság a felülvizsgálat tárgyát képező kérdésekkel kapcsolatban gyorsított eljárás keretében, a Törvényszék által részére megküldött iratok alapján határoz.Az ezen alapokmány 23. cikkében említett érdekelteknek, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 256. cikkének (2) bekezdésében említett esetekben a Törvényszék előtti eljárás feleinek jogukban áll a felülvizsgálat tárgyát képező kérdésekkel kapcsolatban a megadott határidőn belül beadványokat vagy írásbeli észrevételeket benyújtani a Bírósághoz.A Bíróság a határozathozatalt megelőzően elrendelheti a szóbeli szakasz megnyitását.62b. cikkAz Európai Unió működéséről szóló szerződés 256. cikkének (2) bekezdésében említett esetekben, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 278. és 279. cikkének sérelme nélkül, a felülvizsgálati indítványnak és a felülvizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatnak nincs felfüggesztő hatálya. Ha a Bíróság azt állapítja meg, hogy a Törvényszék határozata sérti az uniós jog egységességét vagy koherenciáját, az ügyet visszautalja a Törvényszék elé, amelyet jogkérdésekben köt a Bíróság határozata; a Bíróság meghatározhatja, hogy a Törvényszék határozatának mely részei rendelkeznek jogerővel az eljárásban részt vevő felek tekintetében. Ugyanakkor, ha a jogvita eldöntése – a felülvizsgálat eredményére figyelemmel – a Törvényszék határozatában megállapított tényálláson alapul, a Bíróság határozata jogerős.Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 256. cikke (3) bekezdésében említett esetekben – felülvizsgálati indítvány vagy felülvizsgálati eljárás indítására irányuló határozat hiányában – a Törvényszéknek a hozzá intézett kérdésekre adott válaszai az erre a célra a 62. cikk második bekezdésében meghatározott határidő lejártával hatályosak. Felülvizsgálati eljárás megindítása esetén a felülvizsgálat tárgyát képező válasz vagy válaszok az eljárás lezárultával válnak hatályossá, kivéve, ha a Bíróság ettől eltérően határoz. Ha a Bíróság azt állapítja meg, hogy a Törvényszék határozata sérti az uniós jog egységességét vagy koherenciáját, a Bíróságnak a felülvizsgálat tárgyát képező kérdésekre adott válasza lép a Törvényszék válasza helyébe.IVA. CÍMKÜLÖNÖS HATÁSKÖRŰ TÖRVÉNYSZÉKEK62c. cikkEnnek az alapokmánynak a melléklete tartalmazza az Európai Unió működéséről szóló szerződés 257. cikke alapján létrehozott különös hatáskörű törvényszékek hatáskörére, összetételére, szervezetére és eljárására vonatkozó rendelkezéseket.V. CÍMZÁRÓ RENDELKEZÉSEK63. cikkAz ezen alapokmány alkalmazásához és, amennyiben szükséges, a kiegészítéséhez szükséges rendelkezéseket a Bíróság és a Törvényszék eljárási szabályzata tartalmazza.64. cikkAz Európai Unió Bíróságának nyelvhasználati szabályaira vonatkozó rendelkezéseket a Tanács által egyhangúlag elfogadott rendelet állapítja meg. A rendeletet vagy a Bíróság kérésére és a Bizottsággal, valamint az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően, vagy a Bizottság javaslatára és a Bírósággal, valamint az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően kell elfogadni.A Bíróság eljárási szabályzatának és a Törvényszék eljárási szabályzatának a nyelvhasználati szabályokra vonatkozó rendelkezéseit továbbra is alkalmazni kell mindaddig, amíg a fenti szabályok elfogadásra nem kerülnek. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 253. és 254. cikkében foglaltaktól eltérve, a nyelvhasználati szabályokra vonatkozó rendelkezéseket kizárólag a Tanács egyhangú jóváhagyásával lehet módosítani vagy hatályon kívül helyezni.[*] A 2008/79/EK, Euratom határozat (HL L 24., 2008.1.29., 42. o.) által beilleszetett cikk.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETAZ EURÓPAI UNIÓ KÖZSZOLGÁLATI TÖRVÉNYSZÉKE1. cikkAz Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke (a továbbiakban: Közszolgálati Törvényszék) első fokon az Unió és alkalmazottai közötti jogvitákban jár el az Európai Unió működéséről szóló szerződés 270. cikke alapján, beleértve a valamennyi szerv vagy hivatal és annak személyzete közötti azon jogvitákat, amelyek a Bíróság hatáskörébe tartoznak.2. cikkA Közszolgálati Bíróság hét bíróból áll. Amennyiben a Bíróság kéri, a bírák számát a Tanács minősített többséggel hozott határozattal megnövelheti.A bírákat hatéves időtartamra nevezik ki. A távozó bírák újra kinevezhetők.A megüresedő bírói tisztséget egy új bíró hatéves időtartamra történő kinevezésével kell betölteni.3. cikk(1) A bírákat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 257. cikke negyedik bekezdésével összhangban, és az e cikkel létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően a Tanács nevezi ki. A bírák kinevezése során a Tanács ügyel a Közszolgálati Törvényszék kiegyensúlyozott összetételére, mind a tagállamok állampolgárainak a lehető legszélesebb földrajzi területen alapuló kiválasztását, mind pedig a nemzeti jogrendszerek képviseletét illetően.(2) Minden uniós polgársággal rendelkező és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 257. cikk negyedik bekezdésében meghatározott feltételeket teljesítő személynek lehetősége van pályázat benyújtására. A Tanács a Bíróság javaslatára megállapítja a pályázatok benyújtására és kezelésére vonatkozó feltételeket és részletes szabályokat.(3) Létrejön egy a Bíróság, valamint a Törvényszék korábbi tagjaiból és elismert szaktudással rendelkező jogászokból álló, hét tagú bizottság. A Tanács a Bíróság elnökének javaslatára megállapítja a bizottság tagjainak megválasztására és a bizottság működésére vonatkozó szabályokat.(4) A bizottság véleményt nyilvánít arról, hogy a pályázók megfelelnek-e a Közszolgálati Törvényszék bírói tisztségének betöltéséhez szükséges követelményeknek. A bizottság ezen véleményéhez csatolja a legmagasabb szintű tapasztalattal rendelkező pályázók listáját. A listának legalább kétszer annyi jelöltet kell tartalmaznia, mint ahány bírát a Tanács kinevez.4. cikk(1) A Közszolgálati Törvényszék elnökét a bírák maguk közül választják meg, hároméves időtartamra. Az elnök újraválasztható.(2) A Közszolgálati Törvényszék három bírából álló tanácsokban ülésezik. A Közszolgálati Törvényszék az eljárási szabályzatában meghatározott esetekben teljes ülésben, öt bíróból álló tanácsban vagy egyesbíróként is eljárhat.(3) A teljes ülés és az öt bíróból álló tanácsok elnöki tisztét a Közszolgálati Törvényszék elnöke tölti be. A három bíróból álló tanácsok elnökeinek megválasztására az (1) bekezdésben meghatározott feltételek szerint kerül sor. Amennyiben a Közszolgálati Törvényszék elnöke egy három bírából álló tanácsba kerül beosztásra, akkor ebben a tanácsban ő tölti be az elnöki tisztet.(4) A teljes ülés hatáskörére és határozatképességére, továbbá a tanácsok összetételére és az ügyeknek a tanácsokra történő kiosztására irányadó szabályokat az eljárási szabályzat határozza meg.5. cikkAz Európai Unió Bírósága alapokmányának 2–6. cikkét, 14. cikkét, 15. cikkét, a 17. cikk első, második és ötödik bekezdését, valamint 18. cikkét alkalmazni kell a Közszolgálati Törvényszékre és annak tagjaira.Az alapokmány 2. cikkében említett esküt a Bíróság előtt kell letenni, és a Bíróság hozza meg a 3., 4. és 6. cikkében említett határozatokat a Közszolgálati Törvényszékkel folytatott konzultációt követően.6. cikk(1) A Közszolgálati Törvényszék munkája során a Bíróság és a Törvényszék szolgálataira támaszkodik. A Bíróság vagy adott esetben a Törvényszék elnöke a Közszolgálati Törvényszék elnökével közös megegyezéssel meghatározza azokat a feltételeket, amelyek szerint a Bíróság vagy a Törvényszék tisztviselői és egyéb alkalmazottai a Közszolgálati Törvényszék számára – működésének biztosítása érdekében – szolgálatot teljesítenek. Bizonyos tisztviselők és egyéb alkalmazottak a Közszolgálati Törvényszék elnökének felügyelete alatt ezen törvényszék hivatalvezetőjének tartoznak felelősséggel.(2) A Közszolgálati Törvényszék kinevezi hivatalvezetőjét, valamint megállapítja a tevékenységére vonatkozó szabályokat. Az Európai Unió Bíróságának alapokmánya 3. cikkének negyedik bekezdését, 10., 11. és 14. cikkét a Közszolgálati Törvényszék hivatalvezetőjére is alkalmazni kell.7. cikk(1) A Közszolgálati Törvényszék előtti eljárásra az Európai Unió Bírósága alapokmányának III. címe az irányadó, a 22. és a 23. cikk kivételével. Az eljárás további és részletes szabályait szükség szerint a Közszolgálati Törvényszék eljárási szabályzata határozza meg.(2) A Törvényszék a nyelvhasználati szabályokra vonatkozó rendelkezéseit a Közszolgálati Törvényszékre is alkalmazni kell.(3) Az eljárás írásbeli szakasza a keresetlevél és az ellenkérelem közlését foglalja magában, kivéve, ha a Közszolgálati Törvényszék úgy határoz, hogy szükség van az előkészítő iratok második kicserélésére is. Amennyiben sor kerül az előkészítő iratok második kicserélésére, a Közszolgálati Törvényszék a felek hozzájárulásával szóbeli eljárás nélkül is határozhat.(4) Az eljárás minden szakaszában, a keresetlevél benyújtásától kezdődően, a Közszolgálati Törvényszék vizsgálhatja a jogviták egyezséggel történő rendezésének lehetőségét, és törekedhet az ilyen egyezség elősegítésére.(5) A költségekről a Közszolgálati Törvényszék határoz. Az eljárási szabályzat eltérő rendelkezéseire is figyelemmel a pervesztes fél köteles a költségek megtérítésére, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék így határoz.8. cikk(1) Ha valamely, a Közszolgálati Törvényszékhez intézett keresetlevelet vagy egyéb beadványt tévesen a Bíróság vagy a Törvényszék hivatalvezetőjéhez nyújtanak be, a hivatalvezető azt haladéktalanul továbbítja a Közszolgálati Törvényszék hivatalvezetőjének. Hasonlóképpen, ha egy, a Bírósághoz vagy a Törvényszék intézett keresetlevelet vagy egyéb beadványt tévesen a Közszolgálati Törvényszék hivatalvezetőjéhez nyújtanak be, a hivatalvezető azt haladéktalanul továbbítja a Bíróság vagy a Törvényszék hivatalvezetőjének.(2) Ha a Közszolgálati Törvényszék megállapítja, hogy nincs hatásköre valamely olyan ügy megtárgyalására és eldöntésére, amely a Bíróság vagy a Törvényszék hatáskörébe tartozik, az ügyet átteszi a Bírósághoz, illetve a Törvényszékhez. Hasonlóképpen, ha a Bíróság, illetve a Törvényszék megállapítja, hogy egy ügy a Közszolgálati Törvényszék hatáskörébe tartozik, ezt az ügyet átteszi a Közszolgálati Törvényszékhez, amely ezt követően az ügyben hatáskörének hiányát nem állapíthatja meg.(3) Ha a Közszolgálati Törvényszékhez és a Törvényszékhez olyan ügyekben fordulnak, amelyekben ugyanaz az értelmezési kérdés merül fel, vagy ugyanannak a jogi aktusnak az érvényességét vitatják, a Közszolgálati Törvényszék az előtte folyó eljárást a felek meghallgatását követően a Törvényszék ítéletének meghozataláig felfüggesztheti.Ha a Közszolgálati Törvényszékhez és a Törvényszékhez olyan ügyekben fordulnak, amelynek ugyanaz a tárgya, a Közszolgálati Törvényszék megállapítja a hatáskörének hiányát, hogy az ügyben a Törvényszék járhasson el.9. cikkA Közszolgálati Törvényszék eljárást befejező határozata ellen, és annak az érdemi kérdésekről csak részben rendelkező, illetve a hatáskör hiányára vagy a kereset meg nem engedhetőségére alapozott kifogásra vonatkozó eljárási kérdésről rendelkező határozata ellen a Törvényszékhez a megtámadott határozat közlésétől számított két hónapon belül fellebbezést lehet benyújtani.Ilyen fellebbezéssel bármelyik fél élhet, akinek indítványait egészben vagy részben elutasították. A tagállamokon és az Unió intézményein kívüli beavatkozók csak akkor nyújthatnak be fellebbezést, ha őket a Közszolgálati Törvényszék határozata közvetlenül érinti.10. cikk(1) Minden olyan személy, akinek a beavatkozási kérelmét a Közszolgálati Törvényszék elutasította, a kérelmet elutasító határozat közlésétől számított két héten belül fellebbezést nyújthat be a Törvényszékhez.(2) Az eljárásban részt vevő felek a Közszolgálati Törvényszéknek Európai Unió működéséről szóló szerződés 278. vagy 279. cikke vagy a 299. cikkének negyedik bekezdése, illetve az Euratom-Szerződés 157. cikke vagy 164. cikkének harmadik bekezdése alapján hozott határozatai ellen a határozat közlésétől számított két hónapon belül fellebbezést nyújthat be a Törvényszékhez.(3) A Törvényszék elnöke határozhat az e mellékletben foglalt egyes szabályoktól a szükséges mértékig eltérő, és a Törvényszék eljárási szabályzatában megállapítandó gyorsított eljárásban az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett fellebbezésekről.11. cikk(1) A Törvényszékhez benyújtott fellebbezés kizárólag jogkérdésre vonatkozhat. A fellebbezésben csak a Közszolgálati Törvényszék hatáskörének hiányára, a fellebbező érdekeit hátrányosan befolyásoló eljárási szabálytalanságra, valamint az uniós jognak a Közszolgálati Törvényszék általi megsértésére lehet hivatkozni.(2) A fellebbezés nem vonatkozhat kizárólag a költségek összegére vagy arra, hogy a költségek viselésére melyik felet kötelezték.12. cikk(1) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 278. és 279. cikkének, illetve az Euratom-Szerződés 157. cikkének sérelme nélkül, a Törvényszékhez benyújtott fellebbezésnek nincs felfüggesztő hatálya.(2) Ha a Közszolgálati Törvényszék valamely határozata ellen fellebbezést nyújtottak be, a Törvényszék előtti eljárás írásbeli és szóbeli szakaszból áll. Az eljárási szabályzatában megállapított feltételeknek megfelelően a Törvényszék a felek meghallgatását követően szóbeli eljárás nélkül is határozhat.13. cikk(1) Ha a fellebbezés megalapozott, a Törvényszék a Közszolgálati Törvényszék határozatát hatályon kívül helyezi, és a jogvitát érdemben maga dönti el. Amennyiben a per állása az érdemi döntést nem teszi lehetővé, a Törvényszék az ügyet határozathozatalra visszautalja a Közszolgálati Törvényszékhez.(2) Egy ügynek a Közszolgálati Törvényszékhez való visszautalása esetén a Közszolgálati Törvényszéket jogkérdésekben köti a Törvényszék határozata.--------------------------------------------------


type: legislation

text:
 5.7.2016
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 179/29
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/1078
 af 4. juli 2016
 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),
 under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.
 (2)
 Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juli 2016.
 På Kommissionens vegne
 For formanden
 Jerzy PLEWA
 Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
 (1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.
 (2) EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.
 BILAG
 Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 (EUR/100 kg)
 KN-kode
 Tredjelandskode (1)
 Fast importværdi
 0702 00 00
 MA
 154,3
 ZZ
 154,3
 0709 93 10
 TR
 138,3
 ZZ
 138,3
 0805 50 10
 AR
 179,9
 CL
 198,5
 MA
 174,9
 UY
 188,9
 ZA
 181,9
 ZZ
 184,8
 0808 10 80
 AR
 113,8
 BR
 100,6
 CL
 133,2
 CN
 133,6
 NZ
 142,5
 US
 161,9
 UY
 74,9
 ZA
 111,9
 ZZ
 121,6
 0809 10 00
 TR
 225,5
 ZZ
 225,5
 0809 29 00
 TR
 350,1
 ZZ
 350,1
 0809 30 10 , 0809 30 90
 TR
 124,7
 ZZ
 124,7
 0809 40 05
 TR
 160,5
 ZZ
 160,5
 (1) Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


type: caselaw

text:
20150731019616712015/C 270/121002014CJC27020150817EL01ELINFO_JUDICIAL20150611111221Υπόθεση C-100/14 P: Απόφαση του Δικαστηρίου (δεύτερο τμήμα) της 11ης Ιουνίου 2015 — Association médicale européenne (EMA) κατά Ευρωπαϊκής Επιτροπής [Αίτηση αναιρέσεως — Ρήτρα διαιτησίας — Συμβάσεις Dicoems και Cocoon συναφθείσες στο πλαίσιο του έκτου προγράμματος-πλαισίου για δράσεις έρευνας, τεχνολογικής αναπτύξεως και επιδείξεως που συμβάλλουν στη δημιουργία του ευρωπαϊκού χώρου έρευνας και στην καινοτομία (2002/2006) — Παρατυπίες — Μη επιλέξιμες δαπάνες — Καταγγελία των συμβάσεων]
 ---documentbreak--- C2702015EL1110120150611EL0012111122Απόφαση του Δικαστηρίου (δεύτερο τμήμα) της 11ης Ιουνίου 2015 — Association médicale européenne (EMA) κατά Ευρωπαϊκής Επιτροπής
 (Υπόθεση C-100/14 P) (
 1
 )
 «[Αίτηση αναιρέσεως — Ρήτρα διαιτησίας — Συμβάσεις Dicoems και Cocoon συναφθείσες στο πλαίσιο του έκτου προγράμματος-πλαισίου για δράσεις έρευνας, τεχνολογικής αναπτύξεως και επιδείξεως που συμβάλλουν στη δημιουργία του ευρωπαϊκού χώρου έρευνας και στην καινοτομία (2002/2006) — Παρατυπίες — Μη επιλέξιμες δαπάνες — Καταγγελία των συμβάσεων]»2015/C 270/12Γλώσσα διαδικασίας: η ιταλική
 Διάδικοι
 Αναιρεσείουσα: Association médicale européenne (EMA) (εκπρόσωποι: A. Franchi, L. Picciano και G. Gangemi, avvocati)
 Αντίδικος κατ’ αναίρεση: Ευρωπαϊκή Επιτροπή (εκπρόσωποι: S. Delaude και F. Moro, επικουρούμενοι από τον D. Gullo, avocat)
 Διατακτικό
 Το Δικαστήριο αποφασίζει:
 1.
 Απορρίπτει την αίτηση αναιρέσεως.
 2.
 Καταδικάζει την Association médicale européenne (EMA) στα δικαστικά έξοδα.
 (
 1
 ) ΕΕ C 129 της 28.4.2014.