type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 2022.1.5.
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 1/3
 A BIZOTTSÁG (EU) 2022/3 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2022. január 4.)
 a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján kötelezően jelentendő polgári légiközlekedési események besorolását meghatározó jegyzék megállapításáról szóló (EU) 2015/1018 végrehajtási rendelet II. melléklete egyes nyelvi változatainak helyesbítéséről
 (EGT-vonatkozású szöveg)
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a polgári légi közlekedési események jelentéséről, elemzéséről és nyomon követéséről, valamint a 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 2003/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1321/2007/EK bizottsági rendelet és az 1330/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. április 3-i 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (5) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 Az (EU) 2015/1018 bizottsági végrehajtási rendelet (2) II. mellékletének bolgár, észt és szlovén nyelvi változata hibát tartalmaz a 3. szakasz 17. pontjában a rendelkezés hatályát illetően.
 (2)
 Az (EU) 2015/1018 végrehajtási rendelet II. mellékletének bolgár, észt és szlovén nyelvi változatát ezért ennek megfelelően helyesbíteni kell. Ez a helyesbítés a többi nyelvi változatot nem érinti.
 (3)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 127. cikkével létrehozott bizottság véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 (a magyar változatot nem érinti)
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2022. január 4-én.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) HL L 122., 2014.4.24., 18. o.
 (2) A Bizottság (EU) 2015/1018 végrehajtási rendelete (2015. június 29.) a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján kötelezően jelentendő polgári légiközlekedési események besorolását meghatározó jegyzék megállapításáról (HL L 163., 2015.6.30., 1. o.).
 (3) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (2018. július 4.) a polgári légi közlekedés területén alkalmazandó közös szabályokról és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének létrehozásáról és a 2111/2005/EK, az 1008/2008/EK, a 996/2010/EU, a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2014/30/EU és a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 552/2004/EK és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 3922/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.).


type: caselaw

text:
 8.10.2011
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 298/14
 Αίτηση για την έκδοση προδικαστικής αποφάσεως, την οποία υπέβαλε η Komisia za zashtita ot diskriminatsia (Βουλγαρία) στις 25 Ιουλίου 2011 — Valeri Hariev Belov κατά ChEZ Elektro Balgaria АD, ChEZ Raspredelenie Balgaria АD, Darzhavna Komisia po energiyno i vodno regulirane
 (Υπόθεση C-394/11)
 2011/C 298/27
 Γλώσσα διαδικασίας: η βουλγαρική
 Αιτούν δικαστήριο
 Komisia za zashtita ot diskriminatsia
 Διάδικοι στην υπόθεση της κύριας δίκης
 Προσφεύγων: Valeri Hariev Belov
 Καθών: ChEZ Elektro Balgaria АD, ChEZ Raspredelenie Balgaria АD, Darzhavna Komisia po energiyno i vodno regulirane
 Προδικαστικά ερωτήματα
 Ερώτημα 1: Εμπίπτει η υπό εξέταση περίπτωση στο πεδίο εφαρμογής της οδηγίας 2000/43/ΕΚ του Συμβουλίου, της 29ης Ιουνίου 2000, περί εφαρμογής της αρχής της ίσης μεταχείρισης προσώπων ασχέτως φυλετικής ή εθνοτικής τους καταγωγής (1) (εν προκειμένω, σε σχέση με το άρθρο 3, παράγραφος 1, στοιχείο η');
 Ερώτημα 2: Ποια είναι η έννοια της φράσης «λιγότερο ευνοϊκή μεταχείριση» στο άρθρο 2, παράγραφος 2, στοιχείο α', της οδηγίας 2000/43 και της φράσης «μπορεί να θέσει πρόσωπα συγκεκριμένης φυλετικής ή εθνοτικής καταγωγής σε μειονεκτική θέση» στο άρθρο 2, παράγραφος 2, στοιχείο β', της οδηγίας 2000/43:
 2.1.
 Πρέπει, για να μπορεί μια λιγότερο ευνοϊκή μεταχείριση να χαρακτηριστεί ως άμεση διάκριση, να είναι η μεταχείριση αυτή οπωσδήποτε δυσμενέστερη και να θίγει, άμεσα ή έμμεσα, δικαιώματα ή συμφέροντα που έχουν κατοχυρωθεί ρητά με νόμο ή περιλαμβάνεται επίσης κάθε μορφή συμπεριφοράς (σχέσης), υπό ευρύτερη έννοια, η οποία είναι λιγότερο ευνοϊκή σε σύγκριση με τη συμπεριφορά που επιδεικνύεται σε παρόμοια περίπτωση;
 2.2.
 Πρέπει μήπως, για να μπορεί να χαρακτηριστεί ως έμμεση διάκριση το γεγονός ότι ένα άτομο περιάγεται σε μειονεκτική θέση, να θίγονται επίσης, άμεσα ή έμμεσα, δικαιώματα ή συμφέροντα που έχουν κατοχυρωθεί ρητά με νόμο ή περιλαμβάνεται, υπό ευρύτερη έννοια, κάθε περίπτωση στην οποία ένα άτομο περιάγεται σε μειονεκτική/δυσμενή θέση;
 Ερώτημα 3: Το τρίτο αυτό ερώτημα εξαρτάται από την απάντηση στο δεύτερο: Αν, για να είναι δυνατός ο χαρακτηρισμός μιας περίπτωσης ως άμεσης ή έμμεσης διάκρισης υπό την έννοια του άρθρου 2, παράγραφος 2, στοιχεία α' και β', της οδηγίας 2000/43, η λιγότερο ευνοϊκή μεταχείριση ή το γεγονός ότι ένα άτομο περιάγεται σε μειονεκτική θέση πρέπει να θίγει, άμεσα ή έμμεσα, δικαιώματα ή συμφέροντα που έχουν κατοχυρωθεί με νόμο,
 3.1.
 κατοχυρώνουν οι διατάξεις του άρθρου 38 του Χάρτη των Θεμελιωδών Δικαιωμάτων της Ευρωπαϊκής Ένωσης, η οδηγία 2006/32/ΕΚ (2) (29η αιτιολογική σκέψη, άρθρο 1, άρθρο 13, παράγραφος 1), η οδηγία 2003/54/ΕΚ (3) (άρθρο 3, παράγραφος 5) και η οδηγία 2009/72/ΕΚ (4) (άρθρο 3, παράγραφος 7) το δικαίωμα ή το συμφέρον του τελικού καταναλωτή να ελέγχει κατά τακτά διαστήματα τις ενδείξεις του μετρητή κατανάλωσης ρεύματος, του οποίου να μπορεί να γίνεται επίκληση ενώπιον των εθνικών δικαστηρίων σε υποθέσεις όπως η υπόθεση της κύριας δίκης,
 και
 3.2.
 συμβιβάζονται με τις διατάξεις αυτές η εθνική νομοθεσία και/ή η διοικητική πρακτική που εφαρμόζεται κατόπιν άδειας της κρατικής ρυθμιστικής αρχής για την ενέργεια, οι οποίες παρέχουν στις επιχειρήσεις διανομής ενέργειας την ελευθερία να τοποθετούν τους μετρητές κατανάλωσης ρεύματος σε δυσπρόσιτα ή σε απρόσιτα σημεία, πράγμα που στερεί από τους καταναλωτές τη δυνατότητα να παρακολουθούν και να ελέγχουν προσωπικά και κατά τακτά διαστήματα τις ενδείξεις του μετρητή;
 Ερώτημα 4: Το τέταρτο αυτό ερώτημα εξαρτάται από την απάντηση στο δεύτερο: Αν, για να είναι δυνατός ο χαρακτηρισμός μιας περίπτωσης ως άμεσης ή έμμεσης διάκρισης, δεν είναι οπωσδήποτε απαραίτητο να θίγεται άμεσα ή έμμεσα δικαίωμα ή συμφέρον κατοχυρωμένο με νόμο,
 —
 συμβιβάζεται με το άρθρο 2, παράγραφος 2, στοιχεία α' και β', της οδηγίας 2000/43 η εθνική νομοθεσία ή η εθνική νομολογία, όπως αυτές τις οποίες αφορά η υπόθεση της κύριας δίκης, οι οποίες, προκειμένου να χαρακτηριστεί μια περίπτωση ως διάκριση, απαιτούν να θίγει, άμεσα ή έμμεσα, η λιγότερο ευνοϊκή μεταχείριση ή το γεγονός ότι ένα άτομο περιάγεται σε μειονεκτική θέση δικαιώματα ή συμφέροντα που έχουν κατοχυρωθεί με νόμο;
 —
 σε περίπτωση ασυμβιβάστου, έχει το εθνικό δικαστήριο την υποχρέωση να μην τις εφαρμόζει και να προστρέχει στους ορισμούς που περιέχονται στις διατάξεις της οδηγίας;
 Ερώτημα 5: Πώς πρέπει να ερμηνευθεί το άρθρο 8, παράγραφος 1, της οδηγίας 2000/43;
 5.1.
 υπό την έννοια ότι επιβάλλει στο θύμα την υποχρέωση να αποδείξει πραγματικά περιστατικά από τα οποία να μπορεί να συναχθεί σαφώς, αναμφίβολα και με βεβαιότητα το συμπέρασμα ότι συντρέχει άμεση ή έμμεση διάκριση ή αρκεί να τεκμαίρεται, με βάση τα πραγματικά περιστατικά, η συνδρομή τέτοιας διάκρισης;
 5.2.
 Οδηγεί σε μετακύλιση του βάρους απόδειξης στην εναγόμενη το γεγονός ότι
 α)
 οι μετρητές κατανάλωσης ρεύματος έχουν τοποθετηθεί σε υπερβολικό ύψος στους στύλους της επιχείρησης διανομής ηλεκτρικής ενέργειας που βρίσκονται στις οδούς των δύο μόνο συνοικιών που είναι γνωστές στην πόλη ως «συνοικίες Ρομά», με ορισμένες γνωστές εξαιρέσεις εντός ορισμένων τμημάτων των δύο αυτών συνοικιών, με αποτέλεσμα να καθίσταται αδύνατος ο οπτικός έλεγχος των μετρητών από τους καταναλωτές, και
 β)
 σε όλες τις άλλες συνοικίες της πόλης οι μετρητές κατανάλωσης ρεύματος τοποθετούνται σε άλλο ύψος, που παρέχει τη δυνατότητα οπτικού ελέγχου (μέχρι 1,70 m), συνήθως εντός της οικίας του καταναλωτή ή στην πρόσοψη του κτιρίου ή στην περίφραξη;
 5.3.
 Μήπως η μετακύλιση του βάρους απόδειξης στην εναγόμενη αποκλείεται από το γεγονός ότι
 α)
 στις δύο συνοικίες που είναι γνωστές στην πόλη ως «συνοικίες Ρομά» δεν ζουν μόνο Ρομά, αλλά και άτομα άλλης εθνοτικής προέλευσης, και/ή
 β)
 έχει σημασία ποιο ποσοστό του πληθυσμού στις δύο αυτές συνοικίες αυτοπροσδιορίζεται πράγματι ως Ρομά και/ή
 γ)
 η επιχείρηση διανομής ενέργειας έχει χαρακτηρίσει ως παγκοίνως γνωστούς τους λόγους για τους οποίους οι μετρητές κατανάλωσης ρεύματος στις δύο αυτές συνοικίες μεταφέρθηκαν σε αυτό το ύψος των 7 m;
 Ερώτημα 6: Το έκτο αυτό ερώτημα εξαρτάται από την απάντηση στο πέμπτο:
 6.1.
 Αν το άρθρο 8, παράγραφος 1, της οδηγίας 2000/43 ερμηνευθεί υπό την έννοια ότι η συνδρομή διάκρισης είναι απαραίτητο να τεκμαίρεται και αν τα προαναφερθέντα πραγματικά περιστατικά επιφέρουν τη μετακύλιση του βάρους απόδειξης στην εναγόμενη, ποια μορφή διάκρισης τεκμαίρεται με βάση τα πραγματικά αυτά περιστατικά –άμεση διάκριση, έμμεση διάκριση και/ή παρενόχληση;
 6.2.
 Επιτρέπουν οι διατάξεις της οδηγίας 2000/43 να προβάλλεται ως δικαιολογητικός λόγος για την άμεση διάκριση και/ή την παρενόχληση η επιδίωξη θεμιτού στόχου με τη χρησιμοποίηση των αναγκαίων και πρόσφορων προς τούτο μέσων;
 6.3.
 Μπορεί το εφαρμοζόμενο στις δύο συνοικίες μέτρο να είναι δικαιολογημένο, αν ληφθούν υπόψη οι θεμιτοί στόχοι που, κατά τις επιχειρήσεις διανομής ενέργειας, επιδιώκονται με το μέτρο αυτό, εφόσον
 α)
 το μέτρο εφαρμόζεται λόγω της πληθώρας απλήρωτων λογαριασμών στις δύο αυτές συνοικίες και λόγω των συχνών παραβάσεων που διαπράττονται από τους καταναλωτές και βλάπτουν ή θέτουν σε κίνδυνο την ασφάλεια, την ποιότητα και τη συνεχή και απρόσκοπτη λειτουργία των εγκαταστάσεων ηλεκτρικής ενέργειας
 και
 το μέτρο εφαρμόζεται συλλογικά, ανεξάρτητα από το αν ο συγκεκριμένος καταναλωτής εξοφλεί τους λογαριασμούς του για την παροχή και διανομή ηλεκτρικού ρεύματος και ανεξάρτητα από το αν έχει αποδειχτεί ότι ο συγκεκριμένος καταναλωτής έχει διαπράξει κάποια παράβαση (ανεπίτρεπτη αλλοίωση των ενδείξεων του μετρητή κατανάλωσης ρεύματος, παράνομη σύνδεση και/ή υποκλοπή ή παράνομη κατανάλωση ρεύματος χωρίς μέτρηση και χωρίς πληρωμή ή οποιαδήποτε άλλη παρέμβαση στο δίκτυο που βλάπτει ή θέτει σε κίνδυνο την ασφαλή, ποιοτική, συνεχή και απρόσκοπτη λειτουργία του);
 β)
 για κάθε παρόμοια παράβαση προβλέπεται από τη νομοθεσία και τους γενικούς όρους της σύμβασης διανομής ηλεκτρικής ενέργειας η γένεση αστικής, διοικητικής και ποινικής ευθύνης;
 γ)
 η ρήτρα που προβλέπεται στο άρθρο 27, παράγραφος 2, των γενικών όρων της σύμβασης διανομής –ότι η επιχείρηση διανομής εξασφαλίζει, όταν ο καταναλωτής της το ζητήσει ρητά εγγράφως, τη δυνατότητα οπτικού ελέγχου των ενδείξεων του μετρητή κατανάλωσης ρεύματος– δεν παρέχει στον καταναλωτή, στην πράξη, τη δυνατότητα να ελέγχει προσωπικά και κατά τακτά διαστήματα τις ενδείξεις που τον αφορούν;
 δ)
 υπάρχει η δυνατότητα εγκατάστασης στην οικία του καταναλωτή, κατόπιν έγγραφης υποβολής ρητής αίτησής του, συσκευής ελέγχου του μετρητή κατανάλωσης, αλλά ο καταναλωτής οφείλει να καταβάλλει τέλος για την εγκατάσταση αυτή;
 ε)
 το μέτρο αποτελεί ιδιόμορφη και προφανή ένδειξη για το ότι ο καταναλωτής, με τον ένα ή τον άλλο τρόπο, δεν είναι τίμιος, με δεδομένο τον ισχυρισμό της επιχείρησης διανομής ενέργειας ότι οι λόγοι για την εφαρμογή του μέτρου είναι παγκοίνως γνωστοί;
 στ)
 υπάρχουν και άλλες τεχνικές μέθοδοι και άλλα τεχνικά μέσα για την προστασία των μετρητών κατανάλωσης ρεύματος από επεμβάσεις;
 ζ)
 ο δικαστικός πληρεξούσιος της επιχείρησης διανομής ενέργειας εξέθεσε ότι το παρόμοιο μέτρο που εφαρμόστηκε σε μια συνοικία Ρομά άλλης πόλης δεν κατέστησε δυνατή, στην πράξη, την αποφυγή επεμβάσεων στους μετρητές;
 η)
 δεν αναμένεται ότι στην ηλεκτρική εγκατάσταση στη συνοικία αυτή, δηλαδή σε έναν υποσταθμό μετασχηματισμού τάσης, θα πρέπει να εφαρμοστούν παρόμοια μέτρα ασφάλειας όπως για τους μετρητές κατανάλωσης ρεύματος;
 (1) Οδηγία 2000/43/ΕΚ του Συμβουλίου, της 29ης Ιουνίου 2000, περί εφαρμογής της αρχής της ίσης μεταχείρισης προσώπων ασχέτως φυλετικής ή εθνοτικής τους καταγωγής (ΕΕ L 180, σ. 22).
 (2) Οδηγία 2006/32/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 5ης Απριλίου 2006, για την ενεργειακή απόδοση κατά την τελική χρήση και τις ενεργειακές υπηρεσίες και για την κατάργηση της οδηγίας 93/76/ΕΟΚ του Συμβουλίου (ΕΕ L 114, σ. 64).
 (3) Οδηγία 2003/54/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 26ης Ιουνίου 2003, σχετικά με τους κοινούς κανόνες για την εσωτερική αγορά ηλεκτρικής ενέργειας και την κατάργηση της οδηγίας 96/92/ΕΚ (ΕΕ L 176, σ. 37).
 (4) Οδηγία 2009/72/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 13ης Ιουλίου 2009, σχετικά με τους κοινούς κανόνες για την εσωτερική αγορά ηλεκτρικής ενεργείας και για την κατάργηση της οδηγίας 2003/54/ΕΚ (ΕΕ L 211, σ. 55).


type: other

jurisdiction: US

text: b' ..-..\n ..\n . . . . . . . . ..... . . . . . . . -\n\n CLOSEOUT FOR M93010002 . I\n\n This case was brought to the OIG by - i Y a\n\n\n\n . In his review,\ncomplainant) alleged that the subject proposed to do work that\nalready had been done and published in articles that the subject\ncited in his proposal.\n OIG wrote to the subject explaining that it had been alleged\nthat he proposed to do work that essentially repeated the work of\nanother researcher cited in his proposal and knowingly or\nrecklessly misrepresented his proposed work as original. In his\nreply, the subject stated that his work tlrepresent[sl a new\napproach to the problemt1where the parameters have Ifclear and\nexplicit physical meaningt1and the problem becomes much simpler.\nHe claimed that the complainant\'s work begins with different\nassumptions and introduces needless complications.\n OIG asked an expert from another government agency to evaluate\nthe subject\'s reply. We requested his judgment as to whether the\nsubject\'s work actually was original, or whether it was\nmisrepresented as such in his proposal. We also asked, if he\nbelieved that the work wasin= original, that he assess whether it\nwas possible that the subject was unable to recognize it as such.\nThe expert concluded that the proposed work was original, though\n"closely relatedttto the work it was alleged to duplicate. He\nstated that the equations involved, though "formally identical to\nthose derived byt1the complainant, were "not derived under the same\nassumptions or conditions."\n OIG notified the subject that we had determined that the\nallegation lacked substance and that we were closing the case\nwithout a finding of misconduct. We also informed the subject that\nexplanations of how his proposed work relates to research already\nin the literature and clarifications of how his work differs from\nclosely related research on the same topic might help prevent\nproblems such as this from arising in the future.\n This case is closed and no further action will be taken.\n\n\n\n\nStaff Scientist, Oversight\n\n page 1 of 2\n\x0c Concurrence :\n\n\n\n\n Donald E. BWizelli\n Deputy Assistant Inspector General,\n Oversight\n\n\n\n\n James J. ~wolenik\n Assistant Inspector General for Oversight\n\n\n\n\n/ L. Nancy Birnbaum\n Assistant Counsel to the Inspector General\n\n cc: Signatories\n Inspector General\n\n\n\n\n page 2 of 2\n\x0c'


type: wikipedia

text:
Keski-Maa on J. R. R. Tolkienin luoma kuvitteellinen todellisuus, joka on muun muassa kirjoissa Silmarillion, Taru sormusten herrasta ja Hobitti eli sinne ja takaisin. Varsinaisesti Keski-Maa on vain maanosa tässä todellisuudessa, mutta koska varsinkin varhaisimmissa kirjoissa tapahtumat sijoittuvat lähinnä Keski-Maahan, nimi tuli käyttöön myös yleisnimityksenä koko Tolkienin luomalle fantasiamaailmalle.
 Etymologia
 Keski-Maa (, ) on varhaiskeskiajan anglosaksisessa kirjallisuudessa ja skandinaavisessa mytologiassa esiintyvä nimitys ihmisten asuttamalle maailmalle. Tolkien otti nimen käyttöön luomassaan fantasiamaailmassa.
 Tolkienin Keski-Maan kansat ja muut merkittävät ryhmät
 Ainur
 Valar
 Maiar
 Istarí
 Balrogit
 Entit
 Entvaimot
 Haltiat
 Huornit
 Hämähäkit
 Ihmiset
 Dúnedain
 Númenorilaiset
 Rohirrim
 Hobitit
 Ihmissudet
 Kotkat
 Kääpiöt
 Vähäkääpiöt
 Lohikäärmeet
 Peikot
 Örkit
 Nazgûlit
 Hukat
 Kirjallisuutta
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Keski-maa KontuWiki
 Seulonnan keskeiset artikkelit


text:
3 Sipos László: Alapítványok és alapítók. Az iskolai alapítványok és azok alapítói Szabolcs-Szatmár Bereg megyében - PDF
 3 Sipos László: Alapítványok és alapítók. Az iskolai alapítványok és azok alapítói Szabolcs-Szatmár Bereg megyében
 Download "3 Sipos László: Alapítványok és alapítók. Az iskolai alapítványok és azok alapítói Szabolcs-Szatmár Bereg megyében"
 1 2010/10 12 Tartalom Tanulmányok 3 Sipos László: Alapítványok és alapítók. Az iskolai alapítványok és azok alapítói Szabolcs-Szatmár Bereg megyében 18 Faragó Klára: A köznevelés szervezetének tanulmányozása Budapesttől Európán át Nigériáig. Előadás Faragó László emlékére 27 Hunya Márta: elemérés: A legmagasabb átlagot elért iskolák elemzése. Az önértékelés buktatói a mérés megbízhatósága 46 Máté Mártonné Korb Erzsébet: Belterjesség és fokozatos elöregedés a pedagógus pályán. Kaposvár óvodahálózatában dolgozó óvodapedagógusok összetételének vizsgálata (2010) 53 Vighné Arany Ágnes Benkéné Kiss Valéria Tárkányi Ferencné: Az Egészséges életvitel kialakítása az ökoiskolában című oktatási program továbbfejlesztése A Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közalapítvány és Dobbantó projektje 69 Szauer Csilla Fehér Ildikó Gombkötő Andrea Lakatos Péter Nagy Zsuzsa Anita Páter Tünde Perjés Beatrix Schüttler Tamás Simonics Benjámin Szentkatolnay Miklós: Képzés és komplex rehabilitáció a fogyatékos emberek társadalmi integrációjának támogatásáért 102 Bognár Mária: A Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közalapítvány szakmai vezetésével megvalósuló Dobbantó projekt 116 Schmitsek Szilvia: Második esély Európában az E2C 123 Kovács Anikó Katona Nóra: Híd a munka világába a Dobbantóban 138 :A Dobbantó iskolában leljen otthonra a gyerek (Schüttler Tamás)
 2 145 Schüttler Tamás: Mentálhigiéné a Dobbantóban 151 Bencsik Zoltán: Topográfiai oktatóprogram a földrajz tanulásához 166 Schüttler Tamás: Programok hálójában 173 Ecsédi Edit: A diákok megismerése 179 Barlai Róbertné: Az e-naplók mint reflexiók a Dobbantó program megvalósításának lehetőségeiről 197 :Nem nőtt még be a fejem lágya (Schüttler Tamás) Felnőttképzés a változó gazdasági és oktatási rendszer környezetében Konferencia Eger, április Bihall Tamás: A Magyar Kereskedelmi és Iparkamara szerepe a szakképzésben és a felnőttképzésben 207 Szilágyi János: Versenyképes gazdaság versenyképes szakképzés 210 Ludányi Ágnes: A felnőttek tanításának tanulásának, értékelésének pszichológiai aspektusai 215 Kálózi Erika: A szakmai vizsgarendszer fejlesztésének eredményei 218 Magyar Szilvia Anna: Az első szakmai vizsga ellenőrzésének tapasztalatai 222 Varga Olga: Az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet Vizsgacentrumának eredményei az adatok tükrében Könyvjelző 226 :A meghökkenéstől az érdeklődésig (Polonyi Tünde Éva) 230 :Szociális munka az iskola világában (Trencsényi László)
 3 Tanulmányok 3 Sipos László Alapítványok és alapítók Az iskolai alapítványok és azok alapítói Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében A vizsgált alapítványok közel 60 százalékát magánszemélyek (jellemzően maguk a szülők, esetenként pedagógusok) részvételével hozták létre, míg az iskolák az alapítványok közel harmadában szerepeltek alapítóként. A közvélekedéssel ellentétben az önkormányzatok csak minden hetedik iskolai alapítvány esetében töltöttek be valamiféle alapítói pozíciót. Az iskolai alapítványok a szerény induló vagyonnal bíró alapítványok közé tartoznak, mintegy harminc százalékukat százezer forintnál kisebb vagyonnal hozták létre. Nem igazolódott az a feltevésünk, hogy az iskolai (oktatási) alapítványok az alapítvány-alapítási lázzal, már az alapítványok első csoportjával együtt megalakultak. Éppen ellenkezőleg, szignifikánsan később jelentek meg a civil szféra porondján. A céljaiból fakadóan vélelmezett társadalmi támogatás inkább elviekben jelentkezett, anyagiakban nem igazán öltött testet. Bár az iskolai alapítványok vagyona jelentősen nőtt, gyors, különösképpen rohamos forrásnövekedésről sem beszélhetünk. Bevezetés Az ezredfordulón egy bizonyos szempontrendszerben már foglalkoztunk az Új Pedagógiai Szemlében az iskolai alapítványokkal. 1 Magunk is meglepődtünk e tanulmány kiváltotta érdeklődésen 2, melynek minden bizonnyal az az oka, hogy az alapítványokkal 3 és a közalapítványokkal 4 viszonylag kevés szakmai-tudományos elemzés foglalkozik, az iskolai alapít- 1 si p o s l á s z l ó: Alapítványok az iskolákban. Új Pedagógiai Szemle, sz A tanulmány megjelenését számos konferencia-meghívás követte, s mind a mai napig több internetes szakmaitudományos oldalon például olvasható. 3 Az alapítvány önálló jogi személy, amely az alapító okirat által megjelölt tartós közérdekű cél megvalósításához szükséges vagyonnal rendelkezik, azzal önállóan gazdálkodik. (b á t h o r y -f a l u s 1997, I.45) 4 A közalapítvány olyan alapítvány, amelyet az országgyűlés, a kormány, vagy a helyi és kisebbségi önkormányzat közfeladat ellátásának folyamatos biztosítása céljából hozott létre. (A Polgári törvénykönyv legális definíciója, a augusztus 24-ével hatályon kívül helyezett 74/G (1) bekezdése szerint.)
 4 4 Alapítványok és alapítók ványokat 5 érintő publikációkkal pedig csak elvétve találkozhatunk. Az iskolai (oktatási) alapítványokra vonatkozó jövőbeni átfogó jogi, szociológiai és gazdasági szempontú kutatás tervezéséről sincs tudomásunk. Ennek oka nagy valószínűséggel abban keresendő, hogy bár majd minden hetedik alapítvány e területen (is) tevékenykedik 6, az iskolai alapítványok meglehetősen ritkán kerülnek a média fókuszába. A közfigyelmet foglalkoztató visszaélésekre velük kapcsolatban szinte soha nem derül fény, hanem szürke eminenciásként teszik a dolgukat. Céljaik egy-egy alap- vagy középfokú oktatási intézményhez kapcsolódnak, eredményeik és gondjaik is csak egy viszonylag szűkebb közösség számára fontosak. Ám éppen azért, mert majd minden hetedik alapítvány iskolai alapítványnak tekinthető, s mivel céljaik és eredményeik alapján igencsak fontos társadalmi szerepet töltenek be, kutatásukra, több szempontú, multidiszciplináris elemzésükre 7 feltétlenül szükség van. Jelen tanulmányunkban 8 az iskolai alapítványok létrejöttének egy alig vizsgált, ám kétségkívül meghatározó tényezőjével, az alapítók többszempontú elemzésével foglalkozunk. Kutatási hipotéziseinket az alábbiakban foglaljuk össze: Feltételezhető, hogy az iskolai (oktatási) alapítványok már az alapítványok első csoportjaival együtt alakultak, s figyelemmel az adott közösség számára fontos céljaikra megfelelő társadalmi támogatással, a célokkal arányban álló anyagi eszközökkel kezdték meg működésüket. A kutatás és helyszíne Kutatásaink, vizsgálataink is az északkeleti országrészt, nevezetesen Szabolcs-Szatmár- Bereg megye 9 iskolai alapítványait érintik. Köztudott, hogy a többoldalon hátrányos helyzetű társadalmi csoportok az ország egyes térségeiben így különösen az északkeleti országrészben területileg is koncentrálódnak. A nem igazán fejlődő, avagy kevéssé 5 Az iskolai alapítvány alatt az általános- és középiskolákhoz kapcsolódó, azok működését segítő, adott esetben finanszírozó, a rászoruló és/vagy tehetséges tanulókat támogató alapítványokat értjük. (b á t h o r y -f a l u s I.45-46) 6 A Legfőbb Ügyészség Egylet-programja alapján számított arány. Elemzéseink során szándékoltan nem a Központi Statisztikai Hivatal (KSH) által közzétett, hanem a Legfőbb Ügyészség Számítástechnika-alkalmazási és Információs Főosztályának Egylet-programjából való adatokkal dolgoztunk. Tettük ezt azért, mert a KSHadatok csupán az egyes civil szervezetek önkéntes bevallásain alapulnak, s ily módon szervezetek ezrei nem is szerepelnek benne. 7 Az alapítványok mint sajátos civil szervezetek elemzése kétségkívül egyszerre igényel jog- és társadalomtudományi módszereket. 8 Ez a tanulmány a Debreceni Egyetem Interdiszciplináris Bölcsészet- és Társadalomtudományi Doktori Iskoláján, a Neveléstudományi Doktori Programban 2008 februárjában summa cum laude eredménnyel megvédett doktori disszertáció VI.2-3. és VII.1. fejezeteinek felhasználásával készült. A doktori értekezés témavezetője: Prof. Dr. Kozma Tamás volt. 9 A három országgal határos Szabolcs-Szatmár-Bereg Magyarország egyik legnagyobb és legnépesebb megyéje. Területe 5983 km 2, lakossága fő, az ország lakosságának majd 6%-a. (Frisnyák 1984, 5) A lakosságszám a KSH legújabb adata alapján korrigált.
 5 Tanulmányok 5 versenyképes gazdasági szerkezet, a munkavállalási lehetőségek korlátozott volta pedig többnyire együtt jelentkezik a képzési és képzettségi problémákkal, s a település-fejlettségi gondokkal. (Kozma 1985, 44) Kutatásainkhoz az úgynevezett többlépcsős, rétegzett, véletlenszerű mintavételt 1 0 alkalmaztuk. A jelenleg már másfélszáz Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei iskolai alapítványból 1 1 a vizsgálatba vont 34 alapítvány 21,7 százalékos mintavételt jelent. Van köztük hat olyan iskolai alapítvány, mely a száztizenötezres megyeszékhelyen fejti ki tevékenységét, pontosan olyan arányban, mint amekkora hányadot Nyíregyháza lakossága a megye majd hatszázezres összlakosságában tesz ki. Van köztük kisvárosokban működő, és van köztük legalább egy tucatnyi kis- és nagyközségekben tevékenykedő is. Van általános iskolai, van középiskolai, van köztük ingatlannal rendelkező, közhasznú és közalapítvány is. Megjegyzésre érdemes az is, hogy ebben a kilenc városban és tizenkét községben él Szabolcs-Szatmár-Bereg lakosságának majd fele (egészen pontosan 42,5%-a), közel negyedmillió ember. A következőkben bemutatott, illetőleg elemzett alapítványok az ország kétségkívül leghátrányosabb helyzetű megyéjében működnek. (Lásd az 1. és a 2. ábrát!) 1. ábra: Az egy főre jutó bruttó hazai termék (GDP) szélső értékei Magyarországon Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft 0 Ft Budapest Gy-M-S. Kom-Eszt. - J-N-Sz. Sz-Sz-B. Nógrád 10 Earl Babbie terminológiája (b a b b i e 1995, ) végén 138 működő iskolai alapítványt és 19 közalapítványt tartottak nyilván. (A Legfőbb Ügyészség Egyletprogramjának adatbázisa alapján.) 12 A Központi Statisztikai Hivatal évre vonatkozó területi statisztikai adatai lapján. (KSH 2006/b, 46) 14% 12%
 6 6 Alapítványok és alapítók 2. ábra: A munkanélküliségi ráták szélső értékei Magyarországon 13 14% 12% 10% 8% 6% 4% 2% 0% Gy-M-S. Budapest Veszprém - Nógrád Sz-Sz-B. B-A-Z. Szabolcs-Szatmár-Bereg megye az egy főre jutó bruttó hazai termék (alig több mint egymillió forint/fő) tekintetében Nógráddal, a munkanélküliségi ráta (9,5%) tekintetében pedig Borsod-Abaúj-Zemplénnel versengve áll az utolsó helyen. A statisztikai adatokat tovább elemezve megállapíthatjuk, hogy az itteni egy főre jutó bruttó hazai termék ( Ft/ fő) alig több mint negyede a fővárosinak ( Ft/fő), a munkanélküliségi ráta pedig majd két és félszerese a Győr-Moson-Sopron megyeinek (4,3%) (KSH 2006/b, 46 és 30). Ugyanakkor Szabolcs-Szatmár-Bereg az ország demográfiailag legfiatalabb megyéje, itt a legmagasabb a tanköteles korúak aránya. A tíz legfiatalabb kistérség közül hat (a kisvárdai, a baktalórántházi, a nyírbátori, a nagykállói, a mátészalkai és az ibrány-nagyhalászi) itt található. Igencsak szemléletes példa, hogy a harminckét helységet egybefűző kisvárdai kistérségben minden egyes hatvan évnél idősebb polgárra nagyjából két húsz év alatti fiatal jut, míg van olyan dunántúli kistérség, ahol két húsz év alattira három nyugdíjas korúval számolhatunk (Népesedéstudományi Kutatóintézet 2003). Az alapítás-kutatás A kutatásunk elsődleges tárgyát képező iskolai alapítványok számának alakulását Szabolcs- Szatmár-Bereg megyében a 3. ábra 1 4 szemlélteti. 13 A Központi Statisztikai Hivatal évre vonatkozó területi statisztikai adatai alapján (KSH 2006, 34). 14 A Legfőbb Ügyészség Egylet-programjának adatbázisa alapján. Letöltés: január.
 7 Tanulmányok 7 3. ábra: az iskolai alapítványok számának alakulása Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében a bejegyzett iskolai (oktatási) alapítványok száma korántsem egyenletesen nőtt. Az alapítási láz az általános tendenciától eltérően a kilencvenes évek második felében volt a legnagyobb, az ezredforduló táján pedig jelentősen alábbhagyott. Ez a tény mutat rá arra, hogy az iskolai-oktatási célú alapítványok csak társaiknál később jelentek meg tömegesen a civil szféra porondján. A megyében bejegyzett iskolai alapítványok száma egyébként 1999-ben lépte túl a százat, 2006 elején pedig a százötvenet. Ezek közül 2006 végéig 13 iskolai (oktatási) alapítvány szűnt meg. A működő, pontosabban a bíróság által ekként nyilvántartott alapítványok száma 138 volt. A Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében évenként bejegyzett iskolai alapítványok számát 1 5 a 4. ábra szemlélteti. 4. ábra: A Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében évente bejegyzett iskolai alapítványok A Legfőbb Ügyészség Egylet-programjának adatbázisa alapján. Letöltés: január.
 8 8 Alapítványok és alapítók Megállapíthatjuk, hogy évi átlagban kilenc (8,88) iskolai (oktatási) alapítványt jegyeztettek be Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében. Igencsak kiemelkedő az 1996 és 1999 közti időszak, a legtöbb iskolai alapítványt huszonhetet! is 1998-ban jegyeztették be. (Ez a bejegyzések módusza!) 2000 óta az évente bejegyzett alapítványok száma hullámzóan ugyan, de szignifikánsan csökken. Az abszolút mélypont 2004 volt, amikor mindössze két iskolai alapítvány jött létre. Az iskolai alapítványok esetében is igaz, hogy az utolsó hét szűk esztendőben egyszer sem lépte túl az átlagot az alapítási láz. A Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében bejegyzett iskolai közalapítványok számának alakulását az 5. ábra 1 6 szemlélteti. 5. ábra: Az iskolai közalapítványok számának alakulása Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében A bejegyzett iskolai (oktatási) közalapítványok száma az 1994-es Ptk.-módosítás után csupán 1999-ig nőtt rohamosan a megyében. Az alapítási láz az ezredforduló után elmúlt, némi növekedés is csak 2004-től jelentkezett augusztus 24-től pedig Magyarországon közalapítvány már nem is alapítható. Eddig a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság 22 iskolai közalapítványt vett nyilvántartásba. Ezek közül 2006 végéig 3 iskolai (oktatási) közalapítvány szűnt meg. A működő, pontosabban a bíróság által ekként nyilvántartott iskolai közalapítványok száma pontosan tizenkilenc volt. Végezetül: a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében évenként bejegyzett iskolai közalapítványok számát 1 7 a 6. ábra szemlélteti. 16 A Legfőbb Ügyészség Egylet-programjának adatbázisa alapján. Letöltés: január. 17 A Legfőbb Ügyészség Egylet-programjának adatbázisa alapján. Letöltés: január.
 9 Tanulmányok 9 6. ábra: A Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében évente bejegyzett iskolai közalapítványok száma Megállapíthatjuk, hogy 1995 és 2006 között átlagosan évente kettő (1,83) iskolai közalapítványt jegyeztettek be Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében. Igencsak kiemelkedő az közti időszak, az iskolai közalapítványok több mint kétharmadát ebben a három évben alapították ban két év alatt tizenkettőt jegyeztettek be óta az évente bejegyzett iskolai közalapítványok száma drasztikusan visszaesett, az új iskolai közalapítványok száma szinte elenyésző. Az abszolút mélypont volt, amikor két év alatt egyetlen iskolai közalapítvány sem jött létre. Így volt ez azonban 2006-ban 1 8 is! Az iskolai közalapítványok esetében is igaz, hogy az utolsó hét esztendőben egyszer sem lépte túl az átlagot az alapítási láz. Jellemző tendenciákra derül fény, ha összevetjük az alapítványok és az iskolai alapítványok megalakulásának dinamikáját Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében. Ennek érdekében vetítjük egymásra a 7. ábrán az alapítványok és az iskolai alapítványok megalakulási görbéjét augusztus 24. napjától közalapítvány amúgy sem alapítható (2006. évi LXV. törvény 1.. (1) bekezdés).
 10 10 Alapítványok és alapítók 7. ábra: Az alapítványok és az iskolai alapítványok megalakulásának dinamikája Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében Iskolai alapítványok 160 száma Alapítványok száma iskolai alapítványok alapítványok Szignifikánsan mutatkozik meg, hogy az iskolai alapítványok megalakulási dinamikája a kilencvenes években messze elmarad az általános alapítvány-alapítási dinamikától. Különösen szembetűnő ez a kilencvenes évek első felében! Az iskolai alapítványok száma csak a kilencvenes évek második felétől ugrott meg. Ebből okkal következtethetünk arra, hogy az oktatási intézményeket támogató alapítványok jellemzően az alapítványok második hullámával jöttek létre. A kutatásunk egyik legfontosabb kérdése az, hogy mikor és milyen alapítók hozták létre az iskolai alapítványokat, illetve közalapítványokat. A kutatásba bevont iskolai alapítványok és közalapítványok 1990 és 2003 között alapíttattak, a legtöbbet 1998-ban hozták létre. A vizsgált iskolai alapítványok és közalapítványok alapítási év szerinti megoszlását a 8. ábra 1 9 szemlélteti. 19 Saját kutatási adatokból.
 11 Tanulmányok ábra: A kutatásba bevont iskolai (köz)alapítványok száma az alapítás éve szerint A vizsgált iskolai alapítványok alapítási év szerinti oszlop-görbéje a teljes alapsokaság alapítási görbéjét vetíti elénk. 2 0 A vizsgált mintában is jól kirajzolódik a kilencvenes évek két nagy alapítási boom -ja, s az utolsó hét esztendő alapítási apálya. A nagyfokú hasonlóság azt is sugallja, hogy a többlépcsős, rétegzett mintavétel szerencsés volt, a kutatással érintett alapítványok alkalmasnak tűnnek a teljes iskolai alapítványi kör, azaz az alapsokaság reprezentálására. Az iskolai alapítványok alapítói A vizsgált 34 iskolai alapítvány alapítóit jogi szempontból magánszemélyre és jogi személyre oszthatjuk, bár kétségtelenül vannak vegyes alapításúak 2 1 is. Az iskolai alapítványok megoszlását az alapítóik jogi jellege szempontjából, illetőleg az iskolai alapítványok alapítóinak legfontosabb adatait a következő hat kördiagramban dolgoztuk fel: 2 2 A 9. ábra kördiagramja a vizsgált iskolai alapítványok alapítók szerinti megoszlását szemlélteti. 20 Egy minta akkor reprezentálja azt az alapsokaságot, amelyből vétetett, ha a minta jellemzői jól közelítik az alapsokaság ugyanezen jellemzőit (b a b b i e 1995, 206). 21 Vegyes alapítású alapítványok alatt azokat az alapítványokat értjük, amelyeket magán- és jogi személyek együttesen alapítottak. 22 A diagramok adatai saját kutatásból valók, még nem publikált adatok.
 12 12 Alapítványok és alapítók 9. ábra: A vizsgált iskolai alapítványok az alapítók szerint 41% 41% 18% magánszemély alapító jogi személy alapító vegyes alapítású Elsőként a magánszemélyek alapítványait vizsgáljuk meg. Magánszemélyek (ideértve azok jogi személyiséggel nem rendelkező közösségeit is) összesen tizennégy iskolai alapítványt alapítottak. Az egyéni alapítók és a különböző méretű alapítói közösségek arányát a 10. ábra kördiagramja 23 szemlélteti: 10. ábra: A kizárólag magánszemélyek által létrehozott alapítványok alapítói 51% egy fő két fő öt fő hat fő 7% 7% 14% 7% 14% hét fő huszonkilenc fő A kizárólag magánszemély alapította alapítványok felét egy-egy magánszemély hozta létre. Alapítói párral két alapítványnál találkoztunk. Négy esetben öt-hét fős volt az alapítói közösség. Előfordult azonban az is, hogy egy iskolai alapítványt 29 (!) magánszemély együttesen hozott létre. 2 4 A tizennégy kizárólagos magán-alapítású iskolai alapítványnak egyébként összesen 64 alapítója volt. Megjegyzésre érdemes, hogy további hat alapítványt magánszemély jogi személlyel iskolával, gazdasági társasággal, szövetkezettel, vagy vállalattal együtt hozott létre. A féltucat vegyes alapítású alapítvány mögött további 53 magánszemély alapító áll. 23 Saját kutatási adatokból. 24 Ők szülői közösséget alkottak, mely azonban még szülői munkaközösségként sem önálló jogi személy. Így alapítványt e formában nem, csak magánszemélyként alapíthattak.
 13 Tanulmányok 13 Jogi személyek szintén tizennégy iskolai (oktatási) alapítványt alapítottak. A jogi személy, illetőleg jogi személyek által alapított iskolai alapítványok alapítói jellemzőit a 11. ábra kördiagramja 25 szemlélteti. 11. ábra: A kizárólag jogi személy részvételével alapított iskolai alapítványok 50% Iskola Önkormányzat Önkormányzat és iskola 7% 7% 7% 29% Gazdasági társaság (Gt.) Gt., szövetkezet és iskola A kizárólag jogi személy alapította alapítványok felét iskola hozta létre. A helyi (községi, városi) önkormányzat négy ízben volt iskolai-oktatási alapítványok (közalapítványok) kizárólagos alapítója. Figyelemre méltó, hogy egy alapítványt közösen jegyzett az iskola és a fenntartó önkormányzat. Gazdasági társaság önállóan is és magánszeméllyel is alapított egy-egy iskolai alapítványt. Megjegyzésre érdemes, hogy további hat alapítványt jogi személy magánszeméllyel együtt hozott létre. További érdekes adatokhoz jutunk, ha az iskolai (oktatási) alapítványokat az alapítói részvétel szempontjából vesszük górcső alá, azaz azt vizsgáljuk meg, hogy mekkora hányaduknál jelenik meg alapítóként magánszemély, önkormányzat 2 6, vagy maga az iskola. Magánszemély részvételével az iskolai alapítványok közel hatvan százalékát (58,8%) alapították. Az alapító okiratok tartalomelemzése is alátámasztja azt a következtetést, hogy az iskolai alapítványokat többnyire a szülők alapították, gyermekük iskolája javára. Önkormányzat községi és városi csak az iskolai alapítványok egy hetedénél (14,7%- ban) volt alapító. Maga az iskola mint oktatási intézmény önállóan vagy mással a kutatással érintett alapítványok harmadánál (32,4%-ban) volt alapító. Mint láttuk, az iskolai alapítványokat ugyanolyan arányban alapították magánszemélyek és jogi személyek. A természetes személyek által jegyzett alapítványok felét egyetlen magánszemély alapította, a másik felét azonban már kettőtől huszonkilenc főig terjedő alapítói közösség hozta létre. A tizennégy kizárólagos magán-alapítású iskolai alapítvány 25 Saját kutatási adatokból. 26 Önkormányzat alatt e vonatkozásban a megyei, a megyei jogú városi, a városi, a kis- és nagyközségi önkormányzatokat (illetőleg azok képviselő-testületét) értjük.
 14 14 Alapítványok és alapítók nak összesen hatvannégy alapítója volt, míg a féltucat vegyes alapítású alapítvány mögött további ötvenhárom magánszemély áll. Így a kutatással érintett iskolai alapítványok alapításában mindösszesen 117 magánszemély vett részt. Az alapítók által biztosított vagyon vizsgálata Kutatásunk kiterjedt arra is, hogy milyen arányban adták össze a magán- és jogi személy alapítók a kutatásban érintett harmincnégy iskolai alapítvány induló vagyonát. Az összességében 5,3 millió forintot kitevő induló vagyon 2 7 forrás szerinti megoszlását a 12. ábra 2 8 szemlélteti. 12. ábra: A vizsgált iskolai alapítványok induló vagyona a vagyon forrása szerint 23% 36% 24% 17% Magánszemélyektől Önkormányzattól Iskoláktól Gazdasági társaságoktól A magánszemélyek részvételével létrehozott iskolai alapítványok mintegy 1,9 millió forint induló vagyoni juttatásban részesültek, összesen 117 magánszemély alapítótól. Egy magánszemély alapító átlagosan tizenhatezer forinttal járult hozzá a létrehozni kívánt iskolai alapítvány induló vagyonához. 2 9 A jogi személyek által alapított 14 iskolai alapítványt felerészben maga az iskola alapította, de előfordult az is, hogy iskola önkormányzattal volt alapító. Az iskolák mint alapítók összesen közel 1,3 millió forint induló vagyont biztosítottak. Egy-egy iskola átlagosan forinttal járult hozzá az általa létrehozni kívánt iskolai alapítvány induló vagyonához. 3 0 Az önkormányzatok öt esetben szerepeltek iskolai alapítvány alapítóiként. Az általuk biztosított alapítványi vagyon 900 ezer forintot volt, következésképpen egy átlagos alapítványi indulóvagyon-juttatás 180 ezer forintot tett ki A vizsgált iskolai alapítványok induló vagyonát az alapító okiratok elemzésével állapítottuk meg. 28 Saját kutatási adatok alapján. 29 A magánszemély alapítók által biztosított induló vagyonra a táblázat tartalmaz még adatokat. 30 Az iskolai alapítók által biztosított induló vagyonra a táblázat tartalmaz még adatokat. 31 Az önkormányzati alapítók által biztosított induló vagyonra a táblázat tartalmaz még adatokat.
 15 Tanulmányok 15 A gazdasági társaságok (többnyire korlátolt felelősségű társaságok, néhány esetben részvénytársaságok), továbbá vállalatok és szövetkezetek 16 esetben szerepeltek alapítóként. A gazdasági társaságok által a vizsgált iskolai alapítványok számára biztosított induló vagyon összesen forintot tett ki, egy gazdasági társaság átlagosan forintot juttatott a létrehozni kívánt iskolai alapítványnak. 3 2 Az alapítói attitűdre leginkább abból következtethetünk, hogy a vizsgált iskolai alapítványok közel hatvan százalékát magánszemélyek (többségében szülők, elvétve pedagógusok) részvételével hozták létre. Talán ez mutatja legszemléletesebben, hogy az iskola ha nem is jogi értelemben valóban egy sajátos társadalmi szervezet. 3 3 Megjegyzendő, hogy az iskolák az alapítványok közel harmadában szerepeltek alapítóként. A közvélekedéssel ellentétben pedig a városi és községi önkormányzatok csak minden hetedik iskolai alapítvány esetében töltöttek be valamiféle alapítói pozíciót. Összegzés A vizsgált iskolai alapítványok közel hatvan százalékát magánszemélyek (jellemzően maguk a szülők, esetenként pedagógusok) részvételével hozták létre, míg az iskolák az alapítványok közel harmadában szerepeltek alapítóként. A közvélekedéssel ellentétben a városi és községi önkormányzatok csak minden hetedik iskolai alapítvány esetében töltöttek be valamiféle alapítói pozíciót. Egy tartós és közérdekű célra rendelt alapítvány (és egy közfeladattal létrehozott közalapítvány) működésének megkezdését de bátran mondhatjuk, hogy későbbi működését is alapvetően az induló vagyon célhoz viszonyított nagysága határozza meg. Az alapítványok cél szerinti tevékenységük kezdetén ugyanis csak és kizárólag az induló vagyonra számíthatnak. Az iskolai alapítványok a szerény induló vagyonnal bíró alapítványok közé tartoznak. A vizsgált iskolai alapítványokat (harmincnégyet!) az alapítók összesen alig több mint 5,3 millió forint induló vagyonnal engedték útjukra. Az iskolai alapítványok mintegy harminc százalékát százezer forintnál kisebb induló vagyonnal alapították. A legkisebb induló vagyon, mellyel iskolai alapítványt hoztak létre, forint, illetőleg 100 USD; azonban az is igencsak jellemző, hogy a legnagyobb sem érte el az egymillió forintot. És most vessünk számot a bevezetőben megfogalmazott hipotéziseinkkel! Nem igazolódott az a feltevésünk, hogy az iskolai (oktatási) alapítványok az alapítvány-alapítási lázzal, már az alapítványok első csoportjával együtt megalakultak. Éppen ellenkezőleg, szignifikánsan később jelentek meg a civil szféra porondján. A céljaiból fakadóan vélelmezett társadalmi támogatás inkább elviekben jelentkezett, nem igazán öltött testet anyagiakban. Nevezetesen az iskolai alapítványokat jellemzően csupán néhány tízezer forinttal bocsátották útjukra, egyetlen esetben sem fordult elő egy- 32 A gazdasági szféra alapítói által biztosított induló vagyonra a táblázat tartalmaz még adatokat. 33 V.ö.: Kozma Tamás: Tudásgyár? Az iskola mint társadalmi szervezet (k o z m a 1985)
 16 16 Alapítványok és alapítók millió forintnál nagyobb induló vagyon, sem alapításkori ingatlanjuttatás. Bár az iskolai alapítványok vagyona jelentősen nőtt, gyors, különösképpen rohamos forrásnövekedésről sem beszélhetünk. 1. táblázat: Az alapítványok induló vagyona a vagyon forrása szerint A forrás A juttatott vagyontömeg (Ft) Aránya (%) MAGÁNSZEMÉLYEKTŐL JOGI SZEMÉLYEKTŐL Ebből: Önkormányzat, mint alapító Iskolák, mint alapítók Gazdasági társaságok ,5 64,5 16,9 24,2 23,4 Összesen: Irodalom babbie, earl (1995): A társadalomtudományi kutatás gyakorlata. Balassi Kiadó, Budapest. Báthory Zoltán Falus Iván:(főszerk.) (1997): Pedagógiai Lexikon I-III. Keraban Könyvkiadó, Budapest. Bíró Endre (2002): Nonprofit szektor analízis. EMLA Egyesület, Budapest. Bíró György Lenkovics Barnabás (2001): Magyar polgári jog Általános tanok. Novotni Kiadó, Miskolc. Csizmár Gábor Bíró Endre ( ): Nonprofit jogi kézikönyv I-II. Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, Budapest. Frisnyák Sándor (1984): A megye földrajza. In Cservenyák László (szerk.): Magyarország megyéi Szabolcs-Szatmár. Kossuth Könyvkiadó, Budapest. Kozma Tamás (1985): Tudásgyár? Az iskola mint társadalmi szervezet. Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, Budapest. Kozma Tamás Sike Emese:(szerk.) (2006): Pedagógiai informatika. Debreceni Egyetem Kossuth Egyetemi Kiadója, Debrecen. Központi Statisztikai Hivatal (2001): Nonprofit szervezetek Magyarországon évkönyv. KSH, Budapest. Központi Statisztikai Hivatal (2006/a.): Magyar Statisztikai Évkönyv KSH, Budapest. Központi Statisztikai Hivatal (2006/b.): Területi Statisztikai Évkönyv KSH, Budapest. Központi Statisztikai Hivatal (2001): Nonprofit szervezetek Magyarországon évkönyv. KSH, Budapest. Legfelsőbb Bíróság (1994): Közigazgatási bírák évi országos értekezletének állásfoglalása. Közigazgatási-Gazdasági Döntvénytár, szám. Legfelsőbb Bíróság ( /a): Bírósági Határozatok. HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft., Budapest. Legfelsőbb Bíróság ( /b): Közigazgatási Kollégiumi Állásfoglalások. HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft., Budapest.
 17 Tanulmányok 17 Legfelsőbb Bíróság ( ): Jogegységi Döntések. Legfelsőbb Bíróság, Budapest. Legfőbb Ügyészség ( ): Statisztikai jelentések. Legfőbb Ügyészség Információs és Számítástechnika-alkalmazási Főosztály, Budapest. Legfőbb Ügyészség ( ): Egylet-program adatbázisa. Legfőbb Ügyészség Információs és Számítástechnika-alkalmazási Főosztály, Budapest. Lomnici Zoltán (1998): Az alapítványok és közalapítványok kézikönyve. HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft., Budapest. Népesedéstudományi Kutatóintézet (2007): Kistérségi előreszámítási adatbázis. Heti Világgazdaság (HVG), március p. Sipos László (1999/a): A civil szféra Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében. Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Tudományos Közalapítvány füzetei 12. Nyíregyháza, Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Tudományos Közalapítvány. 60 p. (ISBN ) Sipos László:Alapítványok a gyermek- és ifjúságvédelemben. Család Gyermek Ifjúság, 1999/ p. Sipos László (1999/b): Alapítványok az iskolában. Új Pedagógiai Szemle, 2000/ p. Sipos László (2000): Alapítványok és egyesületek. Szabolcs-Szatmár-Beregi Szemle, 2000/ p. Sipos László (2001): A non-profit szervezetek joga. Möbius Kiadó, Nyíregyháza,. 120 p. (ISBN ) Jogszabályok A gazdasági társaságokról szóló évi iv. törvény (Gt.) A helyi önkormányzatokról szóló évi lxv. törvény (Ötv.) A közhasznú szervezetekről szóló évi clvi. törvény (Ksztv.) A közoktatásról szóló évi lxxix. törvény (Közokt. tv.) A magyar köztársaság alkotmányáról szóló évi xx. törvény (alkotmány) A magyar köztársaság ügyészségéről szóló évi v. törvény (Ütv.) A polgári perrendtartásról szóló évi iii. törvény (Pp.) A polgári törvénykönyv hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló évi 11. törvényerejű rendelet (Ptké.) A polgári törvénykönyvről szóló évi iv. törvény (Ptk.) Az ügyészségi szolgálati viszonyról és az ügyészségi adatkezelésről szóló évi lxxx. törvény (Üsztv.)
 A köznevelés szervezetének tanulmányozása Budapesttől Európán át Nigériáig
 18 A köznevelés szervezetének tanulmányozása Budapesttől Európán át Nigériáig Faragó Klára A köznevelés szervezetének tanulmányozása Budapesttől Európán át Nigériáig Előadás Faragó László emlékére, amely
 1 Debreceni Egyetem Tudományegyetemi Karok Bölcsészettudományi Kar Interdiszciplináris Társadalom- és Bölcsészettudományi Doktori Iskola Neveléstudományi Doktori Program TÉZISEK Az Alapítványok az iskolákban