text:
Saue valla finantsjuhtimise kord – Riigi Teataja
 Saue valla finantsjuhtimise kord
 Saue valla finantsjuhtimise kord - sisukord
 2 Eelarve ülesehitus, koostamine ja menetlemine
 § 3 Eelarve ülesehitus ja liigendamine
 § 4 Eelarve koostamise tingimused
 § 5 Eelarve seletuskiri
 § 6 Eelarve koostamise kord
 § 7 Eelarve eelnõu menetlemine volikogus
 § 8 Eelarve vastuvõtmine
 § 9 Eelarve ja eelarve eelnõu avalikustamine
 § 10 Väljaminekute tegemine vastuvõtmata eelarve korral
 3 Lisaeelarve
 § 11 Lisaeelarve koostamine
 § 12 Lisaeelarve menetlemine ja vastuvõtmine
 § 13 Eelarve täitmise tingimused ja kord
 5 Reservfondi kasutamise kord
 § 14 Reservfondi kasutamine
 § 15 Majandusaasta aruande koostamine, menetlemine ja kinnitamine
 § 17 Õigusaktide muutmine
 RT IV, 12.01.2017, 10
 jõustumine 2017. aasta kohaliku omavalitsuse valimiste valimistulemuste väljakuulutamise päeval
 Vastu võetud 27.08.2015 nr 16
 RT IV, 11.09.2015, 9
 29.12.2016 RT IV, 12.01.2017, 1 15.01.2017, rakendatakse alates 01.01.2017
 Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 35 lõike 1 ning „Kohaliku omavalitsuse finantsjuhtimise seaduse“ § 5 lõike 7 ja § 21 lõike 1, § 28 lõike 31 alusel.
 Saue valla finantsjuhtimise kord (edaspidi määrus) sätestab:
 1) kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse täitmise korraldamise tingimused ja korra;
 2) Saue valla eelarve (edaspidi eelarve) ülesehituse ja liigendamise põhimõtted;
 3) eelarve ja lisaeelarve eelnõu koostamise, menetlemise ja vastuvõtmise ning avalikustamise nõuded ja korra;
 4) reeglid vallaeelarvest väljaminekute tegemiseks, kui vallaeelarve on eelarveaasta alguseks vastu võtmata;
 5) vallaeelarve täitmise reeglid, sh vallaeelarve täitmise käigus tulude (kogumahus) kavandatust väiksema laekumise korral vallaeelarves ettenähtud väljaminekute tegemise piiramise tingimused, ulatus ja ajaline kestus;
 6) tingimused ja korra eelarve reservfondi kasutamiseks;
 7) valla majandusaasta aruande koostamise, menetlemise, kinnitamise ja avalikustamise tingimused ja korra.
 1) rahandusosakond – Saue Vallavalitsuse struktuuris olev osakond, mille eesmärk on korraldada eelarvelist juhtimist ning raamatupidamist;
 2) eelarveliste vahendite kasutajad – vallavalitsuse struktuuriüksused, hallatavad asutused ja ametiasutuses eluvaldkondade koordineerimise eest vastutavad ametnikud;
 3) juhtivkomisjon – Saue Vallavolikogu alatine komisjon, kelle tegevusvaldkonda kuuluvad eelarvet, rahandust, vallavara, majandust, arengukava ning muud eelarvelist planeerimist puudutavad küsimused;
 4) eelarveklassifikaator – „Kohaliku omavalitsuse finantsjuhtimise seaduse“ alusel rahandusministri poolt 4. juuli 2011. aastal antud määruse nr 34 „Kohaliku omavalitsuse üksuse poolt Rahandusministeeriumile eelarvestrateegia, eelarve, lisaeelarve ja eelarve täitmise andmete esitamise tingimused, kord ning vormid“ lisaks 1 olevas eelarveandmiku vormis toodud eelarvekontod;
 5) eelarve tegevusalakoodid – „Raamatupidamise seaduse“ alusel rahandusministri poolt 11. detsembri 2003. aastal antud määruse nr 105 „Riigi raamatupidamise üldeeskiri“ lisaks 3 olevad tegevusalade koodid.
 2. peatükk Eelarve ülesehitus, koostamine ja menetlemine
 § 3. Eelarve ülesehitus ja liigendamine
 (1) Eelarve koosneb osadest ja on tekkepõhine.
 [RT IV, 12.01.2017, 1 - jõust. 15.01.2017, rakendatakse alates 01.01.2017]
 (2) Eelarve osad on põhitegevuse tulud, põhitegevuse kulud, investeerimistegevus, finantseerimistegevus ja likviidsete varade muutus.
 (3) Eelarve osad liigendatakse vastavalt eelarve tegevusalakoodidele ning eelarveklassifikaatorile. Lisaks tegevusalakoodidele liigendatakse eelarve ka valla struktuuriüksuste ja vallaasutuste kaupa.
 § 4. Eelarve koostamise tingimused
 (1) Eelarve koostatakse vastavalt kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses sätestatud eelarvosadele ning käesoleva määrusega sätestatud liigendusele, eelarvestrateegia alusel ning arvestades eelarve taotluste menetluse tulemusi.
 (2) Eelarve ja lisaeelarve koostatakse ja kinnitatakse volikogu poolt määrusena, mis koosneb tekstilisest osast ja selle lisaks olevast numbrilist infot sisaldavast tabelist.
 (3) Eelarve ja lisaeelarve numbrilist infot sisaldavas tabelis võib eelarve ridadele lisada täpsustavaid loetelusid, sellelt eelarverealt eelarvest rahastatavate tegevuste, objektide, projektide või tehtavate investeeringute kohta.
 (4) Eelarve puudujääk peab olema kaetud finantseerimistehingutega ja/või likviidsete varade muutusega.
 (5) Eelarves nähakse reservfond ettenägematute väljaminekute tegemiseks kuni 1% kavandatud põhitegevuse kulude mahust.
 (6) Eelarves planeeritakse kassatagavara suurus.
 § 5. Eelarve seletuskiri
 (1) Eelarve eelnõule lisatakse seletuskiri, mis on informatiivse, seletava ja prioriteete kehtestava tähendusega. Seletuskiri ei ole eelarve osa vaid seal sisalduva numbrilisel ja tekstilisel kujul esineva info ning tehtavate otsuste põhjendus.
 (2) Eelarve eelnõu seletuskiri peab sisaldama:
 1) kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 22 lõikes 2 sätestatut;
 2) tabelite või graafikute kujul ülevaadet vallaeelarve põhinäitajatest;
 3) vallaeelarveaastasse planeeritud uued algatused koos maksumustega;
 4) eelmise aasta eelarve ja selle täitmine, käesoleva aasta eelarve ja eelarve täitmine eelarve menetlusse andmisele eelneva kuu seisuga;
 5) eelseisvaks eelarveaastaks kavandatud eelarveosad vastavalt seaduses ja käesolevas määruses toodud liigendusele;
 6) võetud laenudest tulenevad kohustused eelseisvate eelarveaastate lõikes;
 7) ülevaade netovõlakoormuse tasemest eelarve menetlemisega alustamisele eelneva aasta seisuga, planeeritav netovõlakoormuse tase eelarve menetlemisega alustamise aasta lõpuks ja planeeritav netovõlakoormuse tase menetletava eelarve eelnõu eelarveaasta lõpuks. Seejuures tuleb tuua välja eelarve eelnõu võrdlusanalüüs menetluses oleva eelarvestrateegiaga, veendumaks järgmiseks eelarveaastaks kavandatava laenude võtmise võimalikkuses eelarvestrateegia raames;
 8) ületulevad ja üleminevad kohustused.
 (3) Eelarve seletuskirjale lisatakse tabel, kus eelarve eelnõu selgitamiseks ja põhjendamiseks võib eelarve olla liigendatud eelarveklassifikaatorist ja eelarve tegevusalakoodidest detailsemalt. Vallavalitsusel on eelarve täitmise käigus õigus teha kehtestatud eelarvest detailsema liigenduse osas muudatusi.
 § 6. Eelarve koostamise kord
 (1) Eelarve eelnõu koostamist korraldab vallavalitsus. Eelarve eelnõu koostab ning selleks vajaliku info kogumist ja vahendamist koordineerib rahandusosakond.
 (2) Eelarve eelnõu koostamiseks kinnitab vallavalitsus rahandusosakonna ettepanekul hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 31. juuliks eelarve koostamise lähteseisukohad, arvestades valla arengukava ja eelarvestrateegiat ning teisi antud valdkonda reguleerivaid volikogu õigusakte investeeringute, töötasufondi, vallapoolsete sotsiaaltoetuste ja mittetulundusühingutele eraldatavate toetuste määrasid ning muid olulisi asjaolusid.
 (3) Vallavalitsus kehtestab rahandusosakonna ettepanekul eelarve taotluse vormid.
 (4) Eelarve taotluste kogumiseks edastab rahandusosakond kehtivad eelarve taotluste vormid eelarveliste vahendite kasutajatele hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 31. juuliks.
 (5) Vallaeelarvest raha taotlemiseks tuleb vormikohane taotlus esitada vallavalitsusele hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 31. augustiks. Käesolev lõige kehtib nii eelarveliste vahendite kasutajatele kui ka kolmandatele isikutele, kellel on õigus vallaeelarvest raha taotleda riikliku või volikogu õigusakti alusel.
 (6) Taotlusele lisatakse seletuskiri, mis peab sisaldama selgitust taotletava raha suuruse, kasutamise otstarbe ja seadusele vastavuse kohta. Samuti märgitakse seletuskirjas eelarve alusandmed ja kulude arvestus, tuues eraldi välja arvestused ja selgitused lisanduvatele kuludele, mis on seotud uute objektide kasutusele võtmise või muudatustega õigusaktides. Samuti ülevaade kavandatavaks eelarvesaastaks lõppenud erinevate kulude (projektid, üritused, uute ruumide sisustamine jne) mahu ja sisu kohta.
 (7) Rahandusosakond vaatab esitatud eelarve taotluste läbi ja kontrollib eelseisvaks eelarveaastaks kulutuste arvestamise õigsust, nende vastavust kehtivatele seadustele ja normidele. Puuduste esinemisel taotluses on rahandusosakonnal õigus tagastada taotlus esitajale puuduste kõrvaldamiseks. Esitaja on kohustatud puudused taotluses kõrvaldama hiljemalt 15. oktoobriks. Rahandusosakonnal on õigus iseseisvalt parandada taotlustes esinevaid vormilisi vigu, mis ei muuda taotluse sisu.
 (8) Taotlusi menetletakse aruteludena, milles osalevad vallavanem, rahandusosakonna esindaja, vallavalitsuse vastava osakonna juhataja või ametnik ning vajadusel taotluse esitaja.
 (9) Rahandusosakond koostab läbivaadatud taotluste ja muude asjakohaste materjalide, info ja õigusaktide alusel eelarve eelnõu ning esitab selle vallavalitsusele, kes hindab taotletud kulude otstarbekust ning vajadusel korrigeerib seda eelarve eelnõu menetluse käigus, lähtudes vallaeelarve tulude prognoosist ja muudest olulistest asjaoludest.
 § 7. Eelarve eelnõu menetlemine volikogus
 (1) Vallavalitsus esitab eelarve eelnõu menetlemiseks volikogule hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta novembrikuu jooksul. Vallavalitsuses heaks kiidetud eelarve eelnõud koos seletuskirjaga esitletakse volikogule hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta novembrikuu istungil.
 (3) Eelarve menetlemiseks korraldatakse volikogus vähemalt kaks lugemist, mis ei tohi toimuda samal istungil. Lugemiste täpse arvu, nende katkestamise ja lõpetamise otsustab volikogu.
 (4) Eelarve eelnõu esimese lugemise lõpetamisel volikogu istungil määrab volikogu tähtaja muudatusettepanekute tegemiseks eelarve eelnõusse.
 (5) Ettepanekuid võivad teha volikogu liikmed, volikogu alalised komisjonid ja nende liikmed ning vallavalitsus.
 (6) Eelarve eelnõu muutmise ettepanekule, mis tingib ettenähtud tulude või kulude vähendamise, suurendamise või ümberpaigutamise, lisatakse algataja põhjendused ja arvutused kavandatavate muudatustega kaasnevate väljaminekute ja nende katteallikate kohta. Võimalusel tuleb vältida katteallikateks finantseerimistehingute või likviidsete varade muutuse toomist. Püsiva iseloomuga väljaminekute korral kirjeldatakse mõju vähemalt kolmele eelseisvale eelarveaastale.
 (7) Rahandusosakond koostab tähtajaks esitatud muudatusettepanekute alusel koondi ning esitab selle vallavalitsusele seisukoha võtmiseks.
 (8) Muudatusettepanekute koond koos vallavalitsuse seisukohtadega esitatakse juhtivkomisjonile. Volikogu juhtivkomisjon võib eelarve projekti teha ettepanekuid ka pärast ettepanekute esitamise tähtaja möödumist ettepanekute läbivaatamise käigus. Juhtivkomisjoni ettepanekutele lisatakse vallavalitsuse arvamus.
 (9) Vallavalitsus võib teha juhtivkomisjonile ettepaneku muudatusettepaneku tagasilükkamiseks juhul, kui see on vormistatud puudulikult, selle mõjusid või katteallikaid ei ole piisavalt selgitatud või see ei ole kooskõlas valla kehtiva arengukava ja eelarvestrateegiaga. Samuti juhul, kui muudatusettepanekud suurendavad kulude kogusummat, kuid katteallikaid ei ole lisatud või katteallikad ei ole reaalsed.
 (10) Volikogule esitatakse teiseks lugemiseks muudatusettepanekute koond, kus kajastuvad muudatusettepanekud koos vallavalitsuse ja juhtivkomisjoni seisukohtadega.
 (11) Volikogu hääletab teisel lugemisel vallaeelarvesse muudatuste tegemise. Hääletamisele võib panna muudatusettepanekute koondi tervikuna, kui volikogu sellega nõustub.
 (12) Pärast muudatusettepanekute hääletamist volikogu otsustab, kas suunata eelarve vastuvõtmisele või anda täiendav tähtaeg muudatusettepanekute tegemiseks.
 (13) Kui volikogu otsustab suunata eelarve vastuvõtmisele, siis ei saa pärast seda uusi muudatusettepanekuid teha.
 (14) Kui eelarve suunatakse vastuvõtmiseks järgmisele istungile, siis istungite vahel võib vallavalitsus täiendada eelarve eelnõud selleks ajaks teatavaks saadud sihtotstarbeliste tuludega, sihtotstarbeliste tulude saamiseks vajalike projektide omafinantseerimiskuludega ning teha tehnilisi muudatusi ja täpsustusi.
 (15) Rahandusosakond koostab peale eelarve vastuvõtmiseks suunamist eelarve eelnõu uue terviktekstina, arvestades tehtud muudatusi.
 § 8. Eelarve vastuvõtmine
 (1) Volikogu võtab eelarve vastu poolthäälteenamusega.
 (2) Vallaeelarve vastuvõtmisega samal ajal volikogu:
 1) otsustab eelarve vastuvõtmise ajal teadaolevate kohustuste (laenu võtmine või võlakirjade emiteerimine investeeringuteks, arvelduslaenu võtmine, laenu võtmine välisabi vahenditega rahastatavate projektide sildfinantseerimiseks) võtmiseks loa andmise, määrates ära kohustuste piirmäärad;
 2) otsustab sõltuvale üksusele laenu andmise (sealhulgas laenu tähtaja ja intressimäära) või kehtestab sõltuvale üksusele rahavoogude juhtimise eesmärgil laenu andmiseks piirmäära, milleni võib antavate laenude kogusumma ulatuda.
 (3) Vallavalitsus võib vajadusel valla eelarve rahavoogude suunamiseks koostada kuise detailsema plaani seaduses toodud eelarve osade lõikes.
 § 9. Eelarve ja eelarve eelnõu avalikustamine
 Eelarve eelnõu, lisaeelarve eelnõu, vastuvõetud eelarve ja eelarve seletuskiri avaldatakse kohaliku omavalitsuse finantsjuhtimise seaduses sätestatud tähtaegadel ja korras.
 § 10. Väljaminekute tegemine vastuvõtmata eelarve korral
 Eelarveaasta alguseks vastuvõtmata eelarve korral lähtub vallavalitsus kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse §-st 24.
 3. peatükk Lisaeelarve
 § 11. Lisaeelarve koostamine
 (2) Lisaeelarve vajaduse selgitab välja ning lisaeelarve eelnõu koostab rahandusosakond, lähtudes kohaliku omavalitsuse finantsjuhtimise seadusega lisaeelarvele sätestatud nõuetest. Lisaeelarve eelnõule lisatakse seletuskiri, milles märgitakse põhjendus lisaeelarve vajaduse ja lisaeelarve jaotuse, samuti täiendavate väljaminekute vajaduste kohta ning ülevaade konkreetsest katteallikatest.
 (3) Eelarve tulude alalaekumise või viibimise korral on vallavalitsusel õigus esitada volikogule negatiivne lisaeelarve.
 § 12. Lisaeelarve menetlemine ja vastuvõtmine
 (1) Vallavalitsuse poolt heaks kiidetud lisaeelarve eelnõu esitatakse menetlemiseks volikogule.
 (2) Volikogu esimees edastab lisaeelarve eelnõu menetlemiseks volikogu juhtivkomisjonile ja vajadusel teistele volikogu alatistele komisjonidele. Vallavalitsus tutvustab lisaeelarve eelnõud komisjonis. Juhtivkomisjoni poolt heaks kiidetud lisaeelarve eelnõu edastatakse volikogu päevakorda.
 (3) Lisaeelarve vastuvõtmise võib volikogu otsustada esimesel lugemisel.
 (4) Kui lisaeelarve eelnõusse tehakse avalikustamise ajal või volikogu alatiste komisjonide poolt muudatusettepanekuid, siis otsustab volikogu, kas lisaeelarve eelnõu menetlemiseks korraldatakse mitu lugemist.
 (5) Volikogu võib otsustada, et ühel ja samal istungil teha lisaeelarve kaks lugemist.
 (6) Lisaeelarve võtab volikogu vastu poolthäälteenamusega.
 § 13. Eelarve täitmise tingimused ja kord
 (1) Eelarve täitmist korraldab vallavalitsus. Eelarve täitmine on sissetulekute kogumine, väljaminekute tegemine ning tehingud varade ja kohustustega, samuti nende kohta arvestuse pidamine.
 (2) Eelarve kassalist teenindamist (sh rahavoogude planeerimist, jälgimist ja reguleerimist) teostab rahandusosakond.
 (3) Eelarve täitmise eest vastutavad vallavanema käskkirjaga kinnitatud kulujuhid ja valla hallatavate asutuste juhid.
 (4) Kassatagavara kasutab vallavalitsus tulude laekumise viibimisel eelarve kulude katmiseks ja see tuleb taastada volikogu poolt määratud suuruseni samal eelarveaastal.
 (5) Kui vallaeelarve tulu laekub kavandatust vähem, siis on vallavalitsusel õigus 1 kuuks piirata vallaeelarves ettenähtud väljaminekute tegemist, lubades vaid vältimatute kulude tegemist. Väljaminekute tegemise piiramise otsustab vallavalitsus korraldusega, teavitades sellest koheselt ka vallavolikogu esimeest ja juhtivkomisjoni esimeest.
 (6) Eelarve täitmisel peavad vallavalitsus ja kulujuhid lähtuma vallavara valitsemise korraga vara omandamisele ja teenuste tellimisele sätestatud otsustuspädevustest ja piirmääradest.
 (7) Vähemalt üks kord kuus edastab rahandusosakonna juhataja vallavalitsusele kokkuvõtte vallaeelarve täitmisest.
 (8) Vallavalitsus annab vallavolikogule eelarve täitmisest ülevaate kord kvartalis vallavolikogu istungil.
 5. peatükk Reservfondi kasutamise kord
 § 14. Reservfondi kasutamine
 (1) Reservfondi kasutatakse ootamatute ja reeglina ühekordsete ettenägematute kulude katmiseks, mida eelarve koostamise käigus ei olnud võimalik ette näha ja eelarvesse planeerida.
 (2) Reservfondist võib raha eraldada ainult sihtotstarbeliselt.
 (3) Vallavalitsus võib reservfondist raha eraldada järgmiste kulude katteks:
 4) auhinnad valla elanikele või kollektiividele eduka osalemise eest konkurssidel, võistlustel vms üritustel;
 5) kohtulahenditest tulenevad ja juriidilise teenindamise kulud;
 6) kohtulahenditest tulenevad ja juriidilise teenindamise kulud.
 (4) Lõikes 3 nimetamata kulude katmiseks otsustab reservfondi kasutamise volikogu.
 (5) Vallavalitsus ei tohi üldjuhul reservfondi kasutada enda või hallatavate asutuste eelarves kinnitatud palgafondi suurendamiseks. Erandiks on koondamishüvitiste maksmine juhul, kui eelarve koostamisel ei olnud võimalik ette näha asutuse likvideerimist või töötajate koosseisude muutmist või kui asutuse eelarves ei olnud selleks piisavalt vahendeid.
 (6) Taotlus reservfondist täiendava raha eraldamiseks esitatakse vallavalitsusele kirjalikult. Taotlusele tuleb lisada seletuskiri üksikasjaliku arvestusega taotletava summa kohta ning põhjendustega raha kasutamise otstarbe kohta.
 (7) Reservfondist raha eraldajal on õigus:
 (8) Raha eraldamine reservfondist vormistatakse vallavalitsuse korralduse või volikogu otsusega. Reservfondist eraldatud summa ulatuses võib teha kulusid ainult pärast vastava korralduse või otsuse jõustumist. Reservfondist eraldatud raha tuleb kasutada eesmärgipäraselt, majanduslikult ja säästlikult.
 (9) Vallavalitsus esitab volikogule ülevaate reservfondi kasutamise kohta eelarve täitmise aruande koosseisus ning samuti volikogu igakordsel nõudmisel.
 § 15. Majandusaasta aruande koostamine, menetlemine ja kinnitamine
 (1) Majandusaasta aruande koostab ja kiidab heaks vallavalitsus seaduses toodud tähtajaks ning esitab selle volikogule kinnitamiseks.
 (2) Majandusaasta aruanne edastatakse volikogu esimehe poolt menetlemiseks volikogu juhtivkomisjonile.
 (3) Kui juhtivkomisjonil on majandusaasta aruande kohta märkusi või tähelepanekuid või kui juhtivkomisjon ei ole majandusaasta esitatud kujul kinnitamise poolt, esitab komisjoni esimees volikogule sellekohase kirjaliku arvamuse.
 (5) Majandusaasta aruannet menetletakse volikogus üldises korras ning majandusaasta aruanne kinnitatakse volikogu poolthäälteenamusega.
 (6) Majandusaasta aruanne, vandeaudiitori aruanne, vallavalitsuse korraldus aruande heakskiitmise kohta ning volikogu otsus aruande kinnitamise kohta avaldatakse pärast volikogu otsust majandusaasta aruande kinnitamise kohta seitsme tööpäeva jooksul valla veebilehel. Avalikustamise korraldab rahandusosakond.
 § 17. Õigusaktide muutmine


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
C 233/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 12.8.2000
 YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUO- ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN
 MIOISTUIMEN TUOMIO MÄÄRÄYS
 22 päivänä toukokuuta 2000
 16 päivänä kesäkuuta 2000
 asiassa T-96/99, Pieter F. Fleurbaay vastaan Euroopan
 asiassa T-84/98, C vastaan Euroopan unionin neuvosto (1) investointipankki (1)
 (Euroopan investointipankki (EIP) – Työntekijöiden nostama
 (Henkilöstö – Kumoamiskanne – Työkyvyttömyyslautakunta kanne – Kannekelpoinen päätös – Tutkittavaksi ottamisen
 – Eläkkeelle siirtäminen – Olennaisten menettelymääräysten edellytysten selvä puuttuminen)
 rikkominen – Harkintavallan väärinkäyttö – Henkinen
 kärsimys) (2000/C 233/52)
 (2000/C 233/51) (Oikeudenkäyntikieli: ranska)
 Asiassa T-96/99, Pieter F. Fleurbaay, Euroopan investointipan-
 kin entinen toimihenkilö, kotipaikka Walbredimus (Luxem-
 (Oikeudenkäyntikieli: englanti)
 burg), edustajanaan asianajaja E. Boigelot, Bryssel, prosessi-
 osoite Luxemburgissa asianajotoimisto L. Schiltz, 2 rue du Fort
 Asiassa T-84/98, C, entinen Euroopan unionin neuvoston Rheinsheim, vastaan Euroopan investointipankki (asiamie-
 virkamies, kotipaikka Dublin, edustajanaan barrister S. O. Tua- henään L. La Marca), jossa kantaja vaatii, että ensimmäisen
 thail, Irlanti, prosessiosoite Luxemburgissa M. O’Toole, Irlan- oikeusasteen tuomioistuin kumoaa Euroopan investointipan-
 nin suurlähetystö, 28 route d’Arlon, vastaan Euroopan unionin kin tekemän päätöksen, joka ilmenee sen pääjohtajan
 neuvosto (asiamiehinään C. Robertson ja T. Blanchet), jossa 18.2.1999 laatimasta kirjeestä, ensimmäisen oikeusasteen tuo-
 kantaja vaatii, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin mioistuin (neljäs jaosto), toimien kokoonpanossa: puheenjoh-
 kumoaa neuvoston 11.7.1997 tekemän päätöksen nro taja V. Tiili sekä tuomarit R. M. Moura Ramos ja P. Mengozzi;
 677/97, jolla kantaja siirrettiin eläkkeelle ilman eri toimenpi- kirjaaja: H. Jung, on antanut 22.5.2000 määräyksen, jonka
 teitä pysyvän täyden työkyvyttömyyden vuoksi, ja että tuomio- määräysosa on seuraava:
 istuin velvoittaa neuvoston korvaamaan kantajan kärsimän
 aineellisen vahingon ja henkisen kärsimyksen, yhteisöjen 1) Kanne jätetään tutkimatta, koska tutkittavaksi ottamisen edelly-
 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin (ensimmäinen jaosto), tykset selvästi puuttuvat.
 toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja B. Vesterdorf 2) Kumpikin asianosainen vastaa omista oikeudenkäyntikulu-
 sekä tuomarit M. Vilaras ja N. Forwood, kirjaaja: H. Jung, istaan.
 on 16.6.2000 antanut tuomion, jonka tuomiolauselma on
 seuraava: 3) Alankomaiden kuningaskunta vastaa omista oikeudenkäynti-
 kuluistaan.
 1) Neuvoston 11.7.1997 tekemä päätös nro 677/97, jolla
 kantaja siirrettiin eläkkeelle ilman eri toimenpiteitä pysyvän (1) EYVL C 226, 7.8.1999.
 täyden työkyvyttömyyden vuoksi, kumotaan.
 2) Neuvosto velvoitetaan suorittamaan kantajalle sen palkan, jota
 hänelle maksettiin ennen eläkkeelle siirtämistä, ja hänelle
 riidanalaisen päätöksen päätöksen perusteella myönnetyn pal-
 kan välinen erotus, samoin kuin kaikki muut summat, joita ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN
 kantajalle maksettiin ennen hänen eläkkeelle siirtämistään, MÄÄRÄYS
 5,5 prosentin vuotuisine korkoineen.
 22 päivänä toukokuuta 2000
 3) Neuvosto velvoitetaan maksamaan kantajalle korvauksena hen- asiassa T-103/99, Associazione delle Cantine sociali vene-
 kisestä kärsimyksestä 2 000 000 Belgian frangia 5,5 prosen- te vastaan Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan parla-
 tin vuotuisine korkoineen maksamishetkeen saakka. mentti (1)
 4) Kanne hylätään muilta osin. (Laiminlyöntikanne – Oikeusasiamies – Tutkimatta jättä-
 minen)
 5) Neuvosto velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
 (2000/C 233/53)
 (1) EYVL C 278, 5.9.1998. (Oikeudenkäyntikieli: italia)
 Asiassa T-103/99, Associazione delle Cantine sociali venete,
 kotipaikka Padova (Italia), edustajanaan asianajajat I. Cacciavil-
 lani ja A. Cimino, Venetsia ja Padova, prosessiosoite Luxembur-
 ---pagebreak--- 12.8.2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 233/29
 gissa asianajotoimisto A. Lorang, 51 rue Albert I, vastaan Erpo Möbelwerk GmbH:n 23.5.2000 sisämarkkinoiden
 Euroopan oikeusasiamies (asiamiehenään G. Grill) ja Euroopan harmonisointivirastoa (tavaramerkit ja mallit) vastaan
 parlamentti (asiamiehenään H. Krück ja A. Caiola), jossa vaadi- nostama kanne
 taan toteamaan, että oikeusasiamies ja mahdollisesti myös
 parlamentti ovat laittomasti jättäneet huomioimatta komission
 toiminnassa tapahtuneen hallinnollisen epäkohdan, ensimmäi- (Asia T-138/00)
 sen oikeusasteen tuomioistuin (ensimmäinen jaosto), toimien
 kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja B. Vesterdorf sekä
 tuomarit M. Vilaras ja N. Forwood; kirjaaja: H. Jung, on antanut (2000/C 233/55)
 22 toukokuuta 2000 määräyksen, jonka määräysosa on seu-
 raava:
 1) Kanne jätetään tutkimatta.
 (Oikeudenkäyntikieli: saksa)
 2) Kumpikin asianosainen vastaa omista oikeudenkäyntikulu-
 istaan.
 Erpo Möbelwerk GmbH, kotipaikka Ertingen (Saksa), on
 nostanut 23.5.2000 Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeus-
 (1) EYVL C 204, 17.7.1999. asteen tuomioistuimessa kanteen sisämarkkinoiden harmoni-
 sointivirastoa (tavaramerkit ja mallit) vastaan. Kantajan edusta-
 jana on asianajaja Stephen v. Petersdorff-Campen, asianajoto-
 imisto von Rospatt, von der Osten, Pross, Düsseldorf.
 Kantaja vaatii, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin
 ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN
 PRESIDENTIN MÄÄRÄYS
 – kumoaa sisämarkkinoiden harmonisointiviraston kol-
 24 päivänä toukokuuta 2000 mannen valituslautakunnan 23.3.2000 tekemän
 päätöksen R 392/1999-3 siltä osin kuin sillä on hylätty
 kantajan virastolle osoittama valitus;
 asiassa T-72/00 R, Steffen Skovmand vastaan Euroopan
 yhteisöjen komissio
 – velvoittaa vastaajan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
 (Välitoimimenettely – Henkilöstö – Siirtopäätös – Fumus
 boni juris – Kiireellisyys – Puuttuminen)
 (2000/C 233/54) Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut
 (Oikeudenkäyntikieli: ranska)
 Kyseessä oleva merkki: sanamerkki ”DAS PRINZIP DER
 BEQUEMLICHKEIT” – hakemus-
 Asiassa T-72/00 R, Steffen Skovmand, Euroopan yhteisöjen numero 806620
 komission virkamies, kotipaikka Bukarest, (Romania), edusta-
 janaan asianajaja G. Vandersanden, Bryssel, prosessiosoite
 Luxemburgissa c/o Société de gestion fiduciaire, 2-4 rue Beck, Tavara tai palvelu: luokkaan 12 ja 20 kuuluvat tava-
 vastaan Euroopan yhteisöjen komissio (asiamiehinään G. Val- rat (mm. maastoajoneuvot, huo-
 sesia ja F. Clotuche-Duvieusart), jossa ensimmäisen oikeusaste- nekalut)
 en tuomioistuinta vaaditaan ensinnäkin antamaan väliai-
 kaismääräys, jonka mukaan kantajan on saatava nähtäväkseen Valituslautakunnan käsi- tutkija on hylännyt rekisteröinnin
 komission ulkosuhdeosaston johtokunnan asiakirjat tai aina- teltäväksi saatettu pää-
 kin komission on toimitettava kaikki kantajaa koskevat mietin- tös:
 nöt ja muut asiakirjat, ja toiseksi lykkäämään kyseisen johto-
 kunnan sen 28.1.2000 tekemän päätöksen täytäntöönpanon,
 jolla kantaja siirrettiin Brysseliin sisämarkkinapääosastoon, Kanneperusteet: – asetuksen N:o 40/94 7 ar-
 yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presi- tiklan 1 kohdan b alakohdan
 dentti on antanut 24.5.2000 määräyksen, jonka määräysosa virheellinen soveltaminen
 on seuraava: – asetuksen N:o 40/94 7 ar-
 tiklan 1 kohdan c alakohdan
 1) Välitoimihakemus hylätään. virheellinen soveltaminen
 2) Oikeudenkäyntikuluista päätetään myöhemmin.


type: wikipedia

text:
 Úmrtí
 Mojmír II., velkomoravský kníže od roku 894
 Hlavy států
 České knížectví – Spytihněv I.
 Velkomoravská říše – Mojmír II.
 Papež – Sergius III.
 Anglické království – Eduard I. Starší
 Mercie – Æthelred
 Skotské království – Konstantin II. Skotský
 Východofranská říše – Ludvík IV. Dítě
 Západofranská říše – Karel III.
 Uherské království – Arpád
 První bulharská říše – Symeon I.
 Byzanc – Leon VI. Moudrý
 Externí odkazy
 10. století