text:
 6.12.2017
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 321/1
 A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2114 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2017. november 9.)
 a 680/2014/EU végrehajtási rendeletnek a táblák és útmutatók tekintetében történő módosításáról
 (EGT-vonatkozású szöveg)
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 99. cikke (5) bekezdésének negyedik albekezdésére, 101. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésére, 415. cikke (3) bekezdésének negyedik albekezdésére, valamint 430. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésére,
 mivel:
 (1)
 A 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) pontosítja azokat a követelményeket, amelyeknek megfelelően az intézményeknek az 575/2013/EU rendeletnek való megfelelésük szempontjából releváns adatokat kell szolgáltatniuk. Tekintettel arra, hogy az 575/2013/EU rendelet által létrehozott szabályozási keret a nem alapvető rendelkezései vonatkozásában további másodlagos jogi aktusok – jelen esetben az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) – elfogadása útján fokozatosan kiegészítésre és módosításra kerül, ezen szabályok figyelembevétele, valamint az intézmények felügyeleti adatszolgáltatásához használt útmutatók és fogalommeghatározások további pontosítása céljából indokolt frissíteni a 680/2014/EU végrehajtási rendeletet is, többek között a lejárati tábla tekintetében, ami lehetővé tenné az intézmények mérlegében fennálló lejárati eltérések megjelenítését az adatszolgáltatás során.
 (2)
 A 680/2014/EU végrehajtási rendeletet az alkalmazása során felfedezett hibás hivatkozások és formázási következetlenségek javítása céljából módosítani kell.
 (3)
 Továbbá annak tükrözése érdekében is módosítani kell a 680/2014/EU végrehajtási rendeletet, hogy az illetékes hatóságok hogyan képesek hatékonyan nyomon követni és értékelni az intézmények kockázati profilját és felmérni a pénzügyi szektor számára jelentett kockázatokat, amihez a működési kockázat és a hitelkockázat terén, valamint az intézmények kormányzatokkal szembeni kitettségei tekintetében az adatszolgáltatási követelmények módosítására van szükség.
 (4)
 Annak érdekében, hogy az intézményeknek és az illetékes hatóságoknak elegendő idő álljon rendelkezésükre az e rendeletben meghatározott módosítások végrehajtására, indokolt, hogy a rendelet 2018. március 1-jétől legyen alkalmazandó.
 (5)
 Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeten alapul.
 (6)
 Az Európai Bankhatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét.
 (7)
 A 680/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A 680/2014/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:
 1.
 Az 5. cikk b) pontja (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
 „(2)
 működési kockázati eseményekből származó jelentős veszteségekkel kapcsolatos információk a következőkképpen:
 a)
 azok az intézmények, amelyek a működési kockázathoz kapcsolódó szavatolótőke-követelményeket az 575/2013/EU rendelet harmadik része III. címének 4. fejezete szerint számítják ki, ezeket az információkat az I. melléklet 17.01. és 17.02. táblájában meghatározottak szerint kötelesek bejelenteni a II. melléklet II. részének 4.2. pontjában foglalt útmutatónak megfelelően;
 b)
 azok az intézmények, amelyek a működési kockázathoz kapcsolódó szavatolótőke-követelményeket az 575/2013/EU rendelet harmadik része III. címének 3. fejezete szerint számítják ki, és amelyek a következő kritériumok közül legalább egynek megfelelnek, ezeket az információkat az I. melléklet 17.01. és 17.02. táblájában meghatározottak szerint kötelesek bejelenteni a II. melléklet II. részének 4.2. pontjában foglalt útmutatónak megfelelően:
 i.
 az egyéni mérlegfőösszegnek az ugyanazon tagállamon belüli összes intézmény összesített mérlegfőösszegéhez viszonyított aránya legalább 1 %, ahol a mérlegfőösszeg-adatok az adatszolgáltatási vonatkozási időpontot megelőző év végi adatokon alapulnak;
 ii.
 az intézmény eszközeinek összértéke meghaladja a 30 milliárd EUR-t;
 iii.
 az intézmény eszközeinek összértéke meghaladja mind az 5 milliárd EUR-t, mind azon tagállam GDP-jének 20 %-át, amelyben letelepedett;
 iv.
 eszközeinek összértéke alapján mérve az intézmény az adott tagállamban letelepedett három legnagyobb intézmény egyike;
 v.
 az intézmény olyan leányvállalatok anyavállalata, amelyek maguk is hitelintézetek, és legalább kettő, azon tagállamtól eltérő tagállamban letelepedettek, mint amelyben az anyaintézmény engedéllyel rendelkezik, és ha mindkét következő feltétel teljesül:
 —
 az intézmény összes konszolidált eszközének értéke meghaladja az 5 milliárd EUR-t,
 —
 az intézmény III. (adott esetben IV.) melléklet 1.1. táblája szerinti összes konszolidált eszközének, vagy a III. (adott esetben IV.) melléklet 1.2. táblája szerinti összes konszolidált kötelezettségének több mint 20 %-a olyan tagállamban elhelyezkedő partnerekkel folytatott tevékenységekhez kapcsolódik, amely eltér attól a tagállamtól, amelyben az anyavállalatot engedélyezték;
 c)
 azok az intézmények, amelyek a működési kockázathoz kapcsolódó szavatolótőke-követelményeket az 575/2013/EU rendelet harmadik része III. címének 3. fejezete szerint számítják ki, és amelyek esetében a b) pontban szereplő egyik feltétel sem teljesül, az alábbi i. és ii. pontban említett információkat kötelesek bejelenteni a II. melléklet II. részének 4.2. pontjában foglalt útmutatónak megfelelően:
 i.
 az I. melléklet 17.01. táblájának 080-as oszlopára vonatkozóan meghatározottak szerinti információk a következő sorok esetében:
 —
 események száma (új események) (910-es sor),
 —
 bruttó veszteségérték (új események) (920-as sor),
 —
 veszteségkorrekcióval érintett események száma (930-as sor),
 —
 korábbi adatszolgáltatási időszakokhoz kapcsolódó veszteségkorrekciók (940-es sor),
 —
 legnagyobb egyedi veszteség (950-es sor),
 —
 az öt legnagyobb veszteség összege (960-as sor),
 —
 teljes közvetlen megtérült veszteség (biztosítás és egyéb kockázat-átruházási mechanizmusok nélkül) (970-es sor),
 —
 biztosításból és más kockázat-átruházási mechanizmusokból származó teljes megtérülés (980-as sor);
 ii.
 az I. melléklet 17.02. táblájában meghatározott információ;
 d)
 a c) pontban említett intézmények feltüntethetik az I. melléklet 17.01. és 17.02. táblájában meghatározott teljes információkészletet, a II. melléklet II. részének 4.2. pontjában foglalt útmutatónak megfelelően;
 e)
 azok az intézmények, amelyek a működési kockázathoz kapcsolódó szavatolótőke-követelményeket az 575/2013/EU rendelet harmadik része III. címének 2. fejezete szerint számítják ki, és amelyek a b) pont ii–v. alpontjában szereplő kritériumok közül legalább egynek megfelelnek, ezeket az információkat az I. melléklet 17.01. és 17.02. táblájában meghatározottak szerint kötelesek bejelenteni a II. melléklet II. részének 4.2. pontjában foglalt útmutatónak megfelelően:
 f)
 azok az intézmények, amelyek a működési kockázathoz kapcsolódó szavatolótőke-követelményeket az 575/2013/EU rendelet harmadik része III. címének 2. fejezete szerint számítják ki, és amelyek esetében a b) pont ii–v. alpontjában szereplő egyik feltétel sem teljesül, az I. melléklet 17.01. és 17.02. táblájában említett információkat bejelenthetik a II. melléklet II. részének 4.2. pontjában foglalt útmutatónak megfelelően;
 g)
 a 4. cikk belépési és kilépési kritériumai alkalmazandók.”.
 2.
 Az 5. cikk b) pontja a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
 „(3)
 az állampapír-kitettségekkel kapcsolatos információk a következőképpen:
 a)
 az intézményeknek jelenteniük kell az I. melléklet 33. táblájában meghatározott információkat a II. melléklet II. részének 6. pontjában foglalt útmutatónak megfelelően, amennyiben az „államháztartás” partnerágazattól származó pénzügyi eszközök aggregált könyv szerinti értéke legalább akkora, mint a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” és a „kölcsönök és előlegek” teljes könyv szerinti értéke összegének 1 %-a. Az említett könyv szerinti értékek meghatározása céljából az intézmények a III. melléklet 4.1–4.4.1. táblájában, illetve adott esetben a IV. melléklet 4.1–4.4.1. és 4.6–4.10. táblájában használt fogalommeghatározásokat alkalmazzák;
 b)
 azok az intézmények, amelyek megfelelnek az a) pontban említett kritériumnak, és ha az I. melléklet 33. táblája 010-es oszlopának 010-es sorában meghatározottak szerinti nem származtatott pénzügyi eszközök hazai kitettségeinél feltüntetett érték kevesebb, mint az ugyanazon adatpontra vonatkozóan a hazai és nem hazai kitettségekre feltüntetett érték 90 %-a, az I. melléklet 33. táblájában meghatározott információkat a II. melléklet II. részének 6. pontjában foglalt útmutatónak megfelelően kötelesek bejelenteni, összesített szinten aggregálva és minden egyes olyan országra vonatkozóan, amellyel szemben kitettségük van;
 c)
 azok az intézmények, amelyek megfelelnek az a) pontban említett kritériumnak, de nem felelnek meg a b) pontban említett kritériumnak, az I. melléklet 33. táblájában meghatározott információkat a II. melléklet II. részének 6. pontjában foglalt útmutatónak megfelelően kötelesek bejelenteni, a kitettségeket mind összesített szinten, mind hazai szinten aggregálva;
 d)
 a 4. cikk belépési és kilépési kritériumai alkalmazandók.”.
 3.
 A 16b. cikk (1) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
 „c)
 a XXII. mellékletben meghatározott információ a XXIII. mellékletben foglalt útmutató szerint.”.
 4.
 A 16b. cikk (2) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:
 „a)
 az intézmény nem része egy hitelintézeteket, befektetési vállalkozásokat vagy pénzügyi intézményeket magában foglaló olyan csoportnak, amelynek leányvállalatai vagy anyaintézményei az intézmény cégbejegyzése szerinti joghatóságtól eltérő joghatóságban találhatók;”.
 5.
 Az I. melléklet helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép.
 6.
 A II. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép.
 7.
 A VII. melléklet helyébe e rendelet III. mellékletének szövege lép.
 8.
 A XI. melléklet helyébe e rendelet IV. mellékletének szövege lép.
 9.
 A XIV. melléklet helyébe e rendelet V. mellékletének szövege lép.
 10.
 A XV. melléklet helyébe e rendelet VI. mellékletének szövege lép.
 11.
 A XVIII. melléklet helyébe e rendelet VII. mellékletének szövege lép.
 12.
 A XIX. melléklet helyébe e rendelet VIII. mellékletének szövege lép.
 13.
 A XX. melléklet helyébe e rendelet IX. mellékletének szövege lép.
 14.
 A XXI. melléklet helyébe e rendelet X. mellékletének szövege lép.
 15.
 A szöveg új XXII. melléklettel egészül ki, melynek szövegét e rendelet XI. melléklete tartalmazza.
 16.
 A szöveg új XXIII. melléklettel egészül ki, melynek szövegét e rendelet XII. melléklete tartalmazza.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ezt a rendeletet 2018. március 1-jétől kell alkalmazni.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2017. november 9-én.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) HL L 176., 2013.6.27., 1. o.
 (2) A Bizottság 680/2014/EU végrehajtási rendelete az intézmények 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti felügyeleti adatszolgáltatása tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (HL L 191., 2014.6.28., 1. o.)
 (3) A Bizottság (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 10.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelintézetekre vonatkozó likviditásfedezeti követelmények tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 11., 2015.1.17., 1. o.).
 (4) Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).
 I. MELLÉKLET
 „
 I. MELLÉKLET
 A SZAVATOLÓ TŐKÉRE ÉS A SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNYEKRE VONATKOZÓ ADATSZOLGÁLTATÁS
 COREP TÁBLÁK
 A tábla száma
 A tábla kódja
 A tábla vagy táblacsoport neve
 Rövid név
 Tőkemegfelelés
 CA
 1
 C 01.00
 SZAVATOLÓ TŐKE
 CA1
 2
 C 02.00
 SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY
 CA2
 3
 C 03.00
 TŐKEMEGFELELÉSI MUTATÓK
 CA3
 4
 C 04.00
 TÁJÉKOZTATÓ ADATOK
 CA4
 Átmeneti rendelkezések
 CA5
 5,1
 C 05.01
 ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
 CA5.1
 5,2
 C 05.02
 SZERZETT JOGOK ALAPJÁN FIGYELEMBE VETT TŐKEINSTRUMENTUMOK: ÁLLAMI TÁMOGATÁSNAK NEM MINŐSÜLŐ INSTRUMENTUMOK
 CA5.2
 Csoportszintű szavatolótőke-megfelelés
 GS
 6,1
 C 06.01
 CSOPORTSZINTŰ SZAVATOLÓTŐKE-MEGFELELÉS: INFORMÁCIÓK A CSOPORTBA TARTOZÓ SZERVEZETEKRŐL – ÖSSZESEN
 GS Total
 6,2
 C 06.02
 CSOPORTSZINTŰ SZAVATOLÓTŐKE-MEGFELELÉS: INFORMÁCIÓK A CSOPORTBA TARTOZÓ SZERVEZETEKRŐL
 GS
 Hitelkockázat
 CR
 7
 C 07.00
 HITELKOCKÁZAT, PARTNERKOCKÁZAT ÉS NYITVA SZÁLLÍTÁSOK: A SZTENDERD MÓDSZER SZERINTI TŐKEKÖVETELMÉNY
 CR SA
 HITELKOCKÁZAT, PARTNERKOCKÁZAT ÉS NYITVA SZÁLLÍTÁSOK: AZ IRB-MÓDSZER SZERINTI TŐKEKÖVETELMÉNY
 CR IRB
 8,1
 C 08.01
 HITELKOCKÁZAT, PARTNERKOCKÁZAT ÉS NYITVA SZÁLLÍTÁSOK: AZ IRB-MÓDSZER SZERINTI TŐKEKÖVETELMÉNY
 CR IRB 1
 8,2
 C 08.02
 HITELKOCKÁZAT, PARTNERKOCKÁZAT ÉS NYITVA SZÁLLÍTÁSOK: AZ IRB-MÓDSZER SZERINTI TŐKEKÖVETELMÉNY (Ügyfél-kategória vagy -halmaz [pool] szerint)
 CR IRB 2
 FÖLDRAJZI BONTÁS
 CR GB
 9,1
 C 09.01
 9.1. tábla – Kitettségek földrajzi bontása a kötelezett illetősége szerint (SA kitettségek)
 CR GB 1
 9,2
 C 09.02
 9.2. tábla – Kitettségek földrajzi bontása a kötelezett illetősége szerint (IRB kitettségek)
 CR GB 2
 9,4
 C 09.04
 9.4. tábla – A lényeges hitelkockázati kitettségek országonkénti bontása az anticiklikus tőkepuffer és az intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer kiszámításához
 CCB
 HITELKOCKÁZAT: RÉSZVÉNYJELLEGŰ KITETTSÉGEK – AZ IRB-MÓDSZER SZERINTI TŐKEKÖVETELMÉNY
 CR EQU IRB
 10,1
 C 10.01
 HITELKOCKÁZAT: RÉSZVÉNYJELLEGŰ KITETTSÉGEK – AZ IRB-MÓDSZER SZERINTI TŐKEKÖVETELMÉNY
 CR EQU IRB 1
 10,2
 C 10.02
 HITELKOCKÁZAT: RÉSZVÉNYJELLEGŰ KITETTSÉGEK – AZ IRB-MÓDSZER SZERINTI TŐKEKÖVETELMÉNY. A TELJES KITETTSÉG ÜGYFÉL-KATEGÓRIA SZERINTI BONTÁSA A PD/LGD-MÓDSZER ALAPJÁN
 CR EQU IRB 2
 11
 C 11.00
 ELSZÁMOLÁSI/TELJESÍTÉSI KOCKÁZAT
 CR SETT
 12
 C 12.00
 HITELKOCKÁZAT: ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS – A SZTENDERD MÓDSZER SZERINTI SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY
 CR SEC SA
 13
 C 13.00
 HITELKOCKÁZAT: ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS – AZ IRB-MÓDSZER SZERINTI SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY
 CR SEC IRB
 14
 C 14.00
 AZ ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSSAL KAPCSOLATOS RÉSZLETES INFORMÁCIÓK
 CR SEC Details
 Működési kockázat
 OPR
 16
 C 16.00
 MŰKÖDÉSI KOCKÁZAT
 OPR
 17
 C 17.00
 MŰKÖDÉSI KOCKÁZAT: AZ ELŐZŐ ÉVI BRUTTÓ VESZTESÉGEK ÜZLETÁGANKÉNT ÉS ESEMÉNYTÍPUSONKÉNT
 OPR Details
 Piaci kockázat
 MKR
 18
 C 18.00
 PIACI KOCKÁZAT: A FORGALMAZOTT, HITELVISZONYT MEGTESTESÍTŐ ÉRTÉKPAPÍROK POZÍCIÓKOCKÁZATÁNAK SZTENDERD MÓDSZERE
 MKR SA TDI
 19
 C 19.00
 PIACI KOCKÁZAT: AZ ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSOK EGYEDI KOCKÁZATÁNAK SZTENDERD MÓDSZERE
 MKR SA SEC
 20
 C 20.00
 PIACI KOCKÁZAT: A KORRELÁCIÓKERESKEDÉSI PORTFÓLIÓ EGYEDI KOCKÁZATÁNAK SZTENDERD MÓDSZERE
 MKR SA CTP
 21
 C 21.00
 PIACI KOCKÁZAT: A RÉSZVÉNYEK POZÍCIÓKOCKÁZATÁNAK SZTENDERD MÓDSZERE
 MKR SA EQU
 22
 C 22.00
 PIACI KOCKÁZAT: A DEVIZAÁRFOLYAM-KOCKÁZAT SZTENDERD MÓDSZEREI
 MKR SA FX
 23
 C 23.00
 PIACI KOCKÁZAT: AZ ÁRUPOZÍCIÓK SZTENDERD MÓDSZEREI
 MKR SA COM
 24
 C 24.00
 PIACI KOCKÁZAT: BELSŐ MODELLEK
 MKR IM
 25
 C 25.00
 HITELÉRTÉKELÉSI KORREKCIÓK KOCKÁZATA
 CVA
 33
 C 33.00
 ÁLLAMHÁZTARTÁSI KITETTSÉGEK A PARTNER ORSZÁGA SZERINT
 GOV
 C 01.00 – SZAVATOLÓ TŐKE (CA1)
 Sor
 Azonosító
 Tétel
 Összeg
 010
 1
 SZAVATOLÓ TŐKE
 015
 1.1
 ALAPVETŐ TŐKE (TIER 1 VAGY T1 TŐKE)
 020
 1.1.1
 ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKE (CET1 TŐKE)
 030
 1.1.1.1
 CET1 tőkeelemként figyelembe vehető tőkeinstrumentumok
 040
 1.1.1.1.1
 Befizetett tőkeinstrumentumok
 045
 1.1.1.1.1*
 Ebből: Sürgősségi helyzetekben állami hatóságok által lejegyzett tőkeinstrumentumok
 050
 1.1.1.1.2*
 Tájékoztató adat: figyelembe nem vehető tőkeinstrumentumok
 060
 1.1.1.1.3
 Névértéken felüli befizetés (ázsió)
 070
 1.1.1.1.4
 (–) Saját CET1 tőkeinstrumentumok
 080
 1.1.1.1.4.1
 (–) Közvetlen részesedések CET1 tőkeinstrumentumokban
 090
 1.1.1.1.4.2
 (–) Közvetett részesedések CET1 tőkeinstrumentumokban
 091
 1.1.1.1.4.3
 (–) Szintetikus részesedések CET1 tőkeinstrumentumokban
 092
 1.1.1.1.5
 (–) Saját CET1 tőkeinstrumentumok megvásárlására vonatkozó tényleges vagy függő kötelezettségek
 130
 1.1.1.2
 Eredménytartalék
 140
 1.1.1.2.1
 Előző évek eredménytartaléka
 150
 1.1.1.2.2
 Figyelembe vehető nyereség/veszteség
 160
 1.1.1.2.2.1
 Az anyavállalat tulajdonosainak tulajdonítható eredmény
 170
 1.1.1.2.2.2
 (–) Az évközi vagy év végi nyereség figyelembe nem vehető része
 180
 1.1.1.3
 Halmozott egyéb átfogó jövedelem
 200
 1.1.1.4
 Egyéb tartalékok
 210
 1.1.1.5
 Általános banki kockázatok fedezetére képzett tartalékok
 220
 1.1.1.6
 Szerzett jogok alapján figyelembe vett CET1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások
 230
 1.1.1.7
 CET1 tőkében megjelenített kisebbségi részesedés
 240
 1.1.1.8
 Kisebbségi részesedések és megfelelőik miatti átmeneti kiigazítások
 250
 1.1.1.9
 Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások a CET1 tőkében
 260
 1.1.1.9.1
 (–) Értékpapírosított eszközökből származó növekedés a saját tőkében
 270
 1.1.1.9.2
 Cash flow fedezeti ügyletek tartaléka
 280
 1.1.1.9.3
 Valós értéken értékelt kötelezettségekben a saját hitelkockázat változásából származó halmozott nyereség vagy veszteség
 285
 1.1.1.9.4
 Származtatott ügyletekből eredő kötelezettségekhez kapcsolódó, az intézmény saját hitelkockázatából adódó valósérték-növekedés és -csökkenés
 290
 1.1.1.9.5
 (–) Prudens értékelés követelményei miatti értékelési korrekció
 300
 1.1.1.10
 (–) Cégérték (goodwill)
 310
 1.1.1.10.1
 (–) Immateriális javak között elszámolt cégérték
 320
 1.1.1.10.2
 (–) Jelentős részesedések értékelésébe beszámított cégérték
 330
 1.1.1.10.3
 Cégértékhez kapcsolódó halasztott adókötelezettségek
 340
 1.1.1.11
 (–) Egyéb immateriális javak
 350
 1.1.1.11.1
 (–) Egyéb immateriális javak a halasztott adókötelezettségek levonása előtt
 360
 1.1.1.11.2
 Egyéb immateriális javakhoz kapcsolódó halasztott adókötelezettségek
 370
 1.1.1.12
 (–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések kapcsolódó adókötelezettségek nélkül
 380
 1.1.1.13
 (–) Hitelkockázati kiigazítások IRB-módszerrel számított hiánya a várható veszteséghez viszonyítva
 390
 1.1.1.14
 (–) Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök
 400
 1.1.1.14.1
 (–) Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök
 410
 1.1.1.14.2
 Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközökhöz kapcsolódó halasztott adókötelezettségek
 420
 1.1.1.14.3
 Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök, amelyeket az intézmény korlátlanul képes felhasználni
 430
 1.1.1.15
 (–) Kölcsönös részesedések CET1 tőkeinstrumentumokban
 440
 1.1.1.16
 AT1 tőkeelemek összegét meghaladó AT1 levonások többlete
 450
 1.1.1.17
 (–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedések, amelyekre alternatívaként 1 250 %-os kockázati súly alkalmazható
 460
 1.1.1.18
 (–) Értékpapírosítási pozíciók, amelyekre alternatívaként 1 250 %-os kockázati súly alkalmazható
 470
 1.1.1.19
 (–) Nyitva szállítások, amelyekre alternatívaként 1 250 %-os kockázati súly alkalmazható
 471
 1.1.1.20
 (–) Egy kosárban lévő azon pozíciók, amelyekre az intézmény nem tudja az IRB-módszer alapján meghatározni a kockázati súlyt, és amelyekre így alternatívaként 1 250 %-os kockázati súly alkalmazható
 472
 1.1.1.21
 (–) Belsőmodell-módszer hatálya alá tartozó részvényjellegű kitettségek, amelyekre alternatívaként 1 250 %-os kockázati súly alkalmazható
 480
 1.1.1.22
 (–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 490
 1.1.1.23
 (–) Levonható, jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések
 500
 1.1.1.24
 (–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 510
 1.1.1.25
 (–) A 17,65 %-os küszöbértéket meghaladó összeg
 520
 1.1.1.26
 CET1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai
 524
 1.1.1.27
 (–) Pótlólagos levonások a CET1 tőkéből a CRR 3. cikke alapján
 529
 1.1.1.28
 CET1 tőkeelemek vagy levonások – egyéb
 530
 1.1.2
 KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKE (AT1 TŐKE)
 540
 1.1.2.1
 Kiegészítő alapvető tőkeként figyelembe vehető tőkeinstrumentumok
 550
 1.1.2.1.1
 Befizetett tőkeinstrumentumok
 560
 1.1.2.1.2*
 Tájékoztató adat: figyelembe nem vehető tőkeinstrumentumok
 570
 1.1.2.1.3
 Névértéken felüli befizetés (ázsió)
 580
 1.1.2.1.4
 (–) Saját kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumok
 590
 1.1.2.1.4.1
 (–) Közvetlen részesedések AT1 tőkeinstrumentumokban
 620
 1.1.2.1.4.2
 (–) Közvetett részesedések AT1 tőkeinstrumentumokban
 621
 1.1.2.1.4.3
 (–) Szintetikus részesedések AT1 tőkeinstrumentumokban
 622
 1.1.2.1.5
 (–) Saját AT1 tőkeinstrumentumok megvásárlására vonatkozó tényleges vagy függő kötelezettségek
 660
 1.1.2.2
 Szerzett jogok alapján figyelembe vett AT1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások
 670
 1.1.2.3
 Leányvállalatok által kibocsátott, AT1 tőkeként megjelenített instrumentumok
 680
 1.1.2.4
 Átmeneti kiigazítások a leányvállalatok által kibocsátott instrumentumok AT1 tőkeként való pótlólagos megjelenítése miatt
 690
 1.1.2.5
 (–) Kölcsönös részesedések AT1 tőkeinstrumentumokban
 700
 1.1.2.6
 (–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 710
 1.1.2.7
 (–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 720
 1.1.2.8
 T2 tőkeelemek összegét meghaladó T2 levonások többlete
 730
 1.1.2.9
 AT1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai
 740
 1.1.2.10
 AT1 tőkeelemek összegét meghaladó AT1 levonások többlete (levonás a CET1 tőkében)
 744
 1.1.2.11
 (–) Pótlólagos levonások a AT1 tőkéből a CRR 3. cikke alapján
 748
 1.1.2.12
 AT1 tőkeelemek vagy levonások – egyéb
 750
 1.2
 JÁRULÉKOS TŐKE (T2 TŐKE)
 760
 1.2.1
 T2 tőkeként és alárendelt kölcsönként figyelembe vehető tőkeinstrumentumok
 770
 1.2.1.1
 Befizetett tőkeinstrumentumok és alárendelt kölcsönök
 780
 1.2.1.2*
 Tájékoztató adat: figyelembe nem vehető tőkeinstrumentumok és alárendelt kölcsönök
 790
 1.2.1.3
 Névértéken felüli befizetés (ázsió)
 800
 1.2.1.4
 (–) Saját T2 tőkeinstrumentumok
 810
 1.2.1.4.1
 (–) Közvetlen részesedések T2 tőkeinstrumentumokban
 840
 1.2.1.4.2
 (–) Közvetett részesedések T2 tőkeinstrumentumokban
 841
 1.2.1.4.3
 (–) Szintetikus részesedések T2 tőkeinstrumentumokban
 842
 1.2.1.5
 (–) Saját T2 tőkeinstrumentumok megvásárlására vonatkozó tényleges vagy függő kötelezettségek
 880
 1.2.2
 Szerzett jogok alapján figyelembe vett T2 tőkeinstrumentumok és alárendelt kölcsönök miatti átmeneti kiigazítások
 890
 1.2.3
 Leányvállalatok által kibocsátott, T2 tőkeként megjelenített instrumentumok
 900
 1.2.4
 Átmeneti kiigazítások a leányvállalatok által kibocsátott instrumentumok T2 tőkeként való pótlólagos megjelenítése miatt
 910
 1.2.5
 Az IRB-módszerrel számított céltartalékok többlete a figyelembe vehető várható veszteségekhez viszonyítva
 920
 1.2.6
 Általános hitelkockázati kiigazítások – sztenderd módszer (SA)
 930
 1.2.7
 (–) Kölcsönös részesedések T2 tőkeinstrumentumokban
 940
 1.2.8
 (–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 950
 1.2.9
 (–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 960
 1.2.10
 T2 tőke egyéb átmeneti kiigazításai
 970
 1.2.11
 T2 tőkeelemek összegét meghaladó T2 levonások többlete (levonás a AT1 tőkében)
 974
 1.2.12
 (–) Pótlólagos levonások a T2 tőkéből a CRR 3. cikke alapján
 978
 1.2.13
 T2 tőkeelemek vagy levonások – egyéb
 C 02.00 – SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY (CA2)
 Sor
 Azonosító
 Tétel
 Összeg
 010
 1
 TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 020
 1*
 Ebből: befektetési vállalkozások a CRR 95. cikkének (2) bekezdése, valamint 98. cikke szerint
 030
 1**
 Ebből: befektetési vállalkozások a CRR 96. cikkének (2) bekezdése, valamint 97. cikke szerint
 040
 1.1
 HITELKOCKÁZATRA, PARTNERKOCKÁZATRA ÉS FELHÍGULÁSI KOCKÁZATRA, VALAMINT NYITVA SZÁLLÍTÁSOKRA VONATKOZÓ, KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉKEK
 050
 1.1.1
 Sztenderd módszer (SA)
 060
 1.1.1.1
 Sztenderd módszer (SA) szerinti kitettségi osztályok értékpapírosítási pozíciók nélkül
 070
 1.1.1.1.01
 Központi kormányzatok vagy központi bankok
 080
 1.1.1.1.02
 Regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok
 090
 1.1.1.1.03
 Közszektorbeli intézmények
 100
 1.1.1.1.04
 Multilaterális fejlesztési bankok
 110
 1.1.1.1.05
 Nemzetközi szervezetek
 120
 1.1.1.1.06
 Intézmények
 130
 1.1.1.1.07
 Vállalkozások
 140
 1.1.1.1.08
 Lakosság
 150
 1.1.1.1.09
 Ingatlanra bejegyzett zálogjoggal fedezett kitettségek
 160
 1.1.1.1.10
 Nemteljesítő kitettségek
 170
 1.1.1.1.11
 Kiemelkedően magas kockázatú kitettségek
 180
 1.1.1.1.12
 Fedezett kötvények
 190
 1.1.1.1.13
 Rövid távú hitelminősítéssel rendelkező intézményekkel és vállalkozásokkal szembeni követelések
 200
 1.1.1.1.14
 Kollektív befektetési formák (KBF)
 210
 1.1.1.1.15
 Részvényjellegű kitettségek
 211
 1.1.1.1.16
 Egyéb tételek
 220
 1.1.1.2
 Értékpapírosítási pozíciók (SA)
 230
 1.1.1.2*
 ebből: újra-értékpapírosítás
 240
 1.1.2
 Belső minősítésen alapuló módszer (IRB)
 250
 1.1.2.1
 IRB-módszer a nemteljesítéskori veszteségrátára (LGD) vonatkozó saját becslés és hitel-egyenértékesítési tényező (CCF) mellőzésekor
 260
 1.1.2.1.01
 Központi kormányzatok és központi bankok
 270
 1.1.2.1.02
 Intézmények
 280
 1.1.2.1.03
 Vállalkozások – kkv
 290
 1.1.2.1.04
 Vállalkozások – speciális hitelezés
 300
 1.1.2.1.05
 Vállalkozások – egyéb
 310
 1.1.2.2
 IRB-módszer a nemteljesítéskori veszteségrátára (LGD) vonatkozó saját becslés és/vagy hitel-egyenértékesítési tényező (CCF) alkalmazásakor
 320
 1.1.2.2.01
 Központi kormányzatok és központi bankok
 330
 1.1.2.2.02
 Intézmények
 340
 1.1.2.2.03
 Vállalkozások – kkv
 350
 1.1.2.2.04
 Vállalkozások – speciális hitelezés
 360
 1.1.2.2.05
 Vállalkozások – egyéb
 370
 1.1.2.2.06
 Lakosság – ingatlannal fedezett (kkv)
 380
 1.1.2.2.07
 Lakosság – ingatlannal fedezett (nem kkv)
 390
 1.1.2.2.08
 Lakosság – a rulírozó állományba beszámítható
 400
 1.1.2.2.09
 Lakosság – egyéb kkv
 410
 1.1.2.2.10
 Lakosság – egyéb nem kkv
 420
 1.1.2.3
 Részvényjellegű kitettségek (IRB)
 430
 1.1.2.4
 Értékpapírosítási pozíciók (IRB)
 440
 1.1.2.4*
 Ebből: újra-értékpapírosítás
 450
 1.1.2.5
 Egyéb, nem hitelkötelezettséget megtestesítő eszközök
 460
 1.1.3
 Központi szerződő fél garanciaalapjába befizetett hozzájárulások kockázati kitettségértéke
 490
 1.2
 ELSZÁMOLÁSI/TELJESÍTÉSI KOCKÁZAT TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉKE
 500
 1.2.1
 Nem kereskedési könyvi elszámolási/teljesítési kockázat
 510
 1.2.2
 Kereskedési könyvi elszámolási/teljesítési kockázat
 520
 1.3
 POZÍCIÓKOCKÁZAT, DEVIZAÁRFOLYAM-KOCKÁZAT ÉS ÁRUKOCKÁZAT TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉKE
 530
 1.3.1
 Pozíciókockázat, devizaárfolyam-kockázat és árukockázat sztenderd módszer (SA) szerinti kockázati kitettségértéke
 540
 1.3.1.1
 Forgalmazott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
 550
 1.3.1.2
 Részvényjellegű kitettségek
 555
 1.3.1.3
 Egyedi módszer a kollektív befektetési formák pozíciókockázatára
 556
 1.3.1.3*
 Tájékoztató adat: kizárólag forgalmazott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokba befektetett kollektív befektetési formák
 557
 1.3.1.3**
 Tájékoztató adat: kizárólag tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumokba vagy vegyes eszközökbe befektetett kollektív befektetési formák
 560
 1.3.1.4
 Deviza
 570
 1.3.1.5
 Áru
 580
 1.3.2
 Pozíciókockázat, devizaárfolyam-kockázat és árukockázat belsőmodell-módszer (IM) szerinti kockázati kitettségértéke
 590
 1.4
 MŰKÖDÉSI KOCKÁZAT (OpR) TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉKE
 600
 1.4.1
 Működési kockázatra vonatkozó alapmutató módszere (BIA)
 610
 1.4.2
 Működési kockázatra vonatkozó sztenderd (STA) / alternatív sztenderd módszer (ASA)
 620
 1.4.3
 Működési kockázatra vonatkozó fejlett mérési módszerek (AMA)
 630
 1.5
 FIX MŰKÖDÉSI KÖLTSÉGEKBŐL EREDŐ PÓTLÓLAGOS KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 640
 1.6
 A HITELÉRTÉKELÉSI KORREKCIÓ TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉKE
 650
 1.6.1
 Fejlett módszer
 660
 1.6.2
 Sztenderd módszer
 670
 1.6.3
 Eredeti kitettség szerinti módszer (OEM) alapján
 680
 1.7
 KERESKEDÉSI KÖNYVBEN NYILVÁNTARTOTT NAGYKOCKÁZATOK TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉKE
 690
 1.8
 EGYÉB KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉKEK
 710
 1.8.2
 Ebből: kiegészítő szigorúbb prudenciális követelmények a 458. cikk alapján
 720
 1.8.2*
 Ebből: nagykockázat-vállalással kapcsolatos követelmények
 730
 1.8.2**
 Ebből: a lakóingatlanok és kereskedelmi ingatlanok piacán jelentkező eszközbuborékok kezelését célzó kockázati súlyok módosításából eredő követelmények
 740
 1.8.2***
 Ebből: a pénzügyi szektoron belüli kitettségekből eredő követelmények
 750
 1.8.3
 Ebből: kiegészítő szigorúbb prudenciális követelmények a 459. cikk alapján
 760
 1.8.4
 Ebből: a CRR 3. cikkéből eredő pótlólagos kockázati kitettségérték
 C 03.00 – TŐKEMEGFELELÉSI MUTATÓK ÉS TŐKESZINTEK (CA3)
 Sor
 Azonosító
 Tétel
 Összeg
 010
 1
 CET1 tőkemegfelelési mutató
 020
 2
 A CET1 tőke többlete (+) / hiánya (–)
 030
 3
 T1 tőkemegfelelési mutató
 040
 4
 A T1 tőke többlete (+) / hiánya (–)
 050
 5
 Teljes tőkemegfelelési mutató
 060
 6
 A teljes tőke többlete (+) / hiánya (–)
 Tájékoztató adatok: a II. pillér kiigazításaiból eredő tőkemegfelelési mutatók
 070
 7
 CET1 tőkemegfelelési mutató a II. pillér kiigazításaival együtt
 080
 8
 A CET1 tőkemegfelelési mutatónak a II. pillér kiigazításaiból eredő célértéke
 090
 9
 T1 tőkemegfelelési mutató a II. pillér kiigazításaival együtt
 100
 10
 A T1 tőkemegfelelési mutatónak a II. pillér kiigazításaiból eredő célértéke
 110
 11
 Teljes tőkemegfelelési mutató a II. pillér kiigazításaival együtt
 120
 12
 A teljes tőkemegfelelési mutatónak a II. pillér kiigazításaiból eredő célértéke
 C 04.00 – TÁJÉKOZTATÓ ADATOK (CA4)
 Sor
 Azonosító
 Tétel
 Oszlop
 Halasztott adókövetelések és adókötelezettségek
 010
 010
 1
 Halasztott adókövetelések összesen
 020
 1.1
 Nem a jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető halasztott adókövetelések
 030
 1.2
 Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések
 040
 1.3
 Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések
 050
 2
 Halasztott adókötelezettségek összesen
 060
 2.1
 Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, halasztott adókövetelésekhez kapcsolódó, nem levonható halasztott adókötelezettségek
 070
 2.2
 Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, halasztott adókövetelésekhez kapcsolódó, levonható halasztott adókötelezettségek
 080
 2.2.1
 Nem átmeneti különbözetből eredő, jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, halasztott adókövetelésekhez kapcsolódó, levonható halasztott adókötelezettségek
 090
 2.2.2
 Átmeneti különbözetből eredő, jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, halasztott adókövetelésekhez kapcsolódó, levonható halasztott adókötelezettségek
 093
 2A
 Adótúlfizetések és negatív adóalaphoz kapcsolódó visszakönyvelések
 096
 2B
 250 %-os kockázati súlyú halasztott adókövetelések
 097
 2C
 0 %-os kockázati súlyú halasztott adókövetelések
 Hitelkockázati kiigazítások és várható veszteség
 100
 3
 Hitelkockázati kiigazítások és a kiegészítő értékelési korrekciók, valamint az egyéb szavatolótőke-csökkentések IRB-módszerrel számított többlete (+) vagy hiánya (–) a várható veszteséghez viszonyítva, teljesítő kitettségek esetén
 110
 3.1
 A hitelkockázati kiigazítások és a kiegészítő értékelési korrekciók, valamint az egyéb szavatolótőke-csökkentések teljes, a várható veszteség kiszámításakor figyelembe vehető összege
 120
 3.1.1
 Általános hitelkockázati kiigazítások
 130
 3.1.2
 Egyedi hitelkockázati kiigazítások
 131
 3.1.3
 Kiegészítő értékelési korrekciók és egyéb szavatolótőke-csökkentések
 140
 3.2
 Figyelembe vehető várható veszteségek összesen
 145
 4
 Az egyedi hitelkockázati kiigazítások IRB-módszerrel számított többlete (+) vagy hiánya (–) a várható veszteséghez viszonyítva, nemteljesítő kitettségek esetén
 150
 4.1
 Hasonló módon kezelt egyedi hitelkockázati kiigazítások és pozíciók
 155
 4.2
 Figyelembe vehető várható veszteségek összesen
 160
 5
 Kockázattal súlyozott kitettségérték a T2 tőkeként figyelembe vehető céltartaléktöbblet felső határának kiszámításához
 170
 6
 A T2 tőkébe beszámítható bruttó céltartalékok összesen
 180
 7
 Kockázattal súlyozott kitettségérték a T2 tőkeként figyelembe vehető céltartalék felső határának kiszámításához
 Az elsődleges alapvető tőkéből történő levonások küszöbértékei
 190
 8
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetekben lévő részesedések nem levonható részének küszöbértéke, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 200
 9
 A CET1 tőkére vonatkozóan rögzített 10 %-os küszöb
 210
 10
 A CET1 tőkére vonatkozóan rögzített 17,65 %-os küszöb
 225
 11,1
 Pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés szempontjából figyelembe vehető szavatoló tőke
 226
 11,2
 Nagykockázat-vállalás korlátozása szempontjából figyelembe vehető szavatoló tőke
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek tőkéjében fennálló részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 230
 12
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban, a rövid pozíciók nélkül
 240
 12.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő közvetlen részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 250
 12.1.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő bruttó közvetlen részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 260
 12.1.2
 (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetlen részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 270
 12.2
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő közvetett részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 280
 12.2.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő bruttó közvetett részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 290
 12.2.2
 (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetett részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 291
 12.3
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő szintetikus részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 292
 12.3.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő bruttó szintetikus részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 293
 12.3.2
 (–) A fent figyelembe vett bruttó szintetikus részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 300
 13
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban, a rövid pozíciók nélkül
 310
 13.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő közvetlen részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 320
 13.1.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő bruttó közvetlen részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 330
 13.1.2
 (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetlen részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 340
 13.2
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő közvetett részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 350
 13.2.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő bruttó közvetett részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 360
 13.2.2
 (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetett részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 361
 13.3
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő szintetikus részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 362
 13.3.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő bruttó szintetikus részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 363
 13.3.2
 (–) A fent figyelembe vett bruttó szintetikus részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 370
 14
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban, a rövid pozíciók nélkül
 380
 14.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő közvetlen részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 390
 14.1.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő bruttó közvetlen részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 400
 14.1.2
 (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetlen részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 410
 14.2
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő közvetett részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 420
 14.2.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő bruttó közvetett részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 430
 14.2.2
 (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetett részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 431
 14.3
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő szintetikus részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 432
 14.3.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő bruttó szintetikus részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 433
 14.3.2
 (–) A fent figyelembe vett bruttó szintetikus részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek tőkéjében lévő részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 440
 15
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban, rövid pozíciók nélkül
 450
 15.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő közvetlen részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 460
 15.1.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő bruttó közvetlen részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 470
 15.1.2
 (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetlen részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 480
 15.2
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő közvetett részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 490
 15.2.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő bruttó közvetett részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 500
 15.2.2
 (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetett részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 501
 15.3
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő szintetikus részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 502
 15.3.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő bruttó szintetikus részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 503
 15.3.2
 (–) A fent figyelembe vett bruttó szintetikus részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 510
 16
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban, rövid pozíciók nélkül
 520
 16.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő közvetlen részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 530
 16.1.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő bruttó közvetlen részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 540
 16.1.2
 (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetlen részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 550
 16.2
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő közvetett részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 560
 16.2.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő bruttó közvetett részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 570
 16.2.2
 (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetett részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 571
 16.3
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő szintetikus részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 572
 16.3.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő bruttó szintetikus részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 573
 16.3.2
 (–) A fent figyelembe vett bruttó szintetikus részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 580
 17
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban, rövid pozíciók nélkül
 590
 17.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő közvetlen részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 600
 17.1.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő bruttó közvetlen részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 610
 17.1.2
 (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetlen részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 620
 17.2
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő közvetett részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 630
 17.2.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő bruttó közvetett részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 640
 17.2.2
 (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetett részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 641
 17.3
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő szintetikus részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 642
 17.3.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő bruttó szintetikus részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 643
 17.3.2
 (–) A fent figyelembe vett bruttó szintetikus részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 A megfelelő tőkekategóriából le nem vont részesedések teljes kockázati kitettségértéke:
 650
 18
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében meglévő olyan részesedések kockázattal súlyozott kitettségei, amelyeket az intézmény CET1 tőkéjéből nem vonnak le
 660
 19
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében meglévő olyan részesedések kockázattal súlyozott kitettségei, amelyeket az intézmény AT1 tőkéjéből nem vonnak le
 670
 20
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében meglévő olyan részesedések kockázattal súlyozott kitettségei, amelyeket az intézmény T2 tőkéjéből nem vonnak le
 A szavatoló tőke levonása alóli átmeneti felmentés
 680
 21
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumokban lévő részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik átmenetileg mentesülő jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 690
 22
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumokban lévő részesedések, ha az intézmény átmenetileg mentesülő jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 700
 23
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumokban lévő részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik átmenetileg mentesülő jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 710
 24
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumokban lévő részesedések, ha az intézmény átmenetileg mentesülő jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 720
 25
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumokban lévő részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik átmenetileg mentesülő jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 730
 26
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumokban lévő részesedések, ha az intézmény átmenetileg mentesülő jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 Tőkepufferek
 740
 27
 Kombinált pufferkövetelmény
 750
 Tőkefenntartási puffer
 760
 A tagállamok szintjén azonosított makroprudenciális vagy rendszerkockázatokra képzett fenntartási puffer
 770
 Intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer
 780
 Rendszerkockázati tőkepuffer
 800
 Globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer
 810
 Egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer
 II. pillér szerinti követelmények
 820
 28
 A II. pillérből eredő kiigazításokhoz kapcsolódó szavatolótőke-követelmények
 Kiegészítő információk befektetési vállalkozások esetében
 830
 29
 Induló tőke
 840
 30
 Fix működési költségeken alapuló szavatolótőke-követelmény
 Kiegészítő információk az adatszolgáltatási küszöbök számításához
 850
 31
 Nem hazai eredeti kitettségek
 860
 32
 Teljes eredeti kitettség
 Bázel I-es alsó korlát
 870
 Szavatoló tőke teljes összegének kiigazítása
 880
 A szavatoló tőke Bázel I-es alsó korlátnak megfelelő teljes kiigazítása
 890
 A Bázel I-es alsó korlátnak megfelelő szavatolótőke-követelmény
 900
 A Bázel I-es alsó korlátnak megfelelő szavatolótőke-követelmény – Sztenderd módszer
 910
 A teljes tőke hiánya a Bázel I-es alsó korlátnak megfelelő minimális szavatolótőke-követelmények tekintetében
 C 05.01 – ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK (CA5.1)
 A CET1 tőke kiigazításai
 Az AT1 tőke kiigazításai
 A T2 tőke kiigazításai
 A kockázattal súlyozott eszközértékekben figyelembe vett kiigazítások
 Tájékoztató adatok
 Alkalmazandó százalékos arány
 Figyelembe vehető összeg az átmeneti rendelkezések nélkül
 Kód
 Azonosító
 Tétel
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 010
 1
 KIIGAZÍTÁSOK ÖSSZESEN
 020
 1.1
 SZERZETT JOGOK ALAPJÁN FIGYELEMBE VETT TŐKEINSTRUMENTUMOK
 cella kapcsolata {CA1;r220}
 cella kapcsolata {CA1;r660}
 cella kapcsolata {CA1;r880}
 030
 1.1.1
 Szerzett jogok alapján figyelembe vett tőkeinstrumentumok: Állami támogatásnak minősülő instrumentumok
 040
 1.1.1.1
 A 2006/48/EK irányelv értelmében szavatoló tőkének minősülő instrumentumok
 050
 1.1.1.2
 Gazdasági kiigazítási programban részt vevő EU-tagállamban bejegyzett intézmények által a program keretében kibocsátott instrumentumok
 060
 1.1.2
 Állami támogatásnak nem minősülő instrumentumok
 cella kapcsolata {CA5.2;r010;c060}
 cella kapcsolata {CA5.2;r020;c060}
 cella kapcsolata {CA5.2;r090;c060}
 070
 1.2
 KISEBBSÉGI RÉSZESEDÉSEK ÉS AZOK MEGFELELŐI
 cella kapcsolata {CA1;r240}
 cella kapcsolata {CA1;r680}
 cella kapcsolata {CA1;r900}
 080
 1.2.1
 Kisebbségi részesedésnek nem minősülő tőkeinstrumentumok és egyéb tőkeelemek
 090
 1.2.2
 A kisebbségi részesedések átmeneti figyelembevétele a konszolidált szavatoló tőkében
 091
 1.2.3
 Az AT1 tőkébe beszámítható elemek átmeneti figyelembevétele a konszolidált szavatoló tőkében
 092
 1.2.4
 A T2 tőkébe beszámítható elemek átmeneti figyelembevétele a konszolidált szavatoló tőkében
 100
 1.3
 EGYÉB ÁTMENETI KIIGAZÍTÁSOK
 cella kapcsolata {CA1;r520}
 cella kapcsolata {CA1;r730}
 cella kapcsolata {CA1;r960}
 110
 1.3.1
 Nem realizált nyereség és veszteség
 120
 1.3.1.1
 Nem realizált nyereség
 130
 1.3.1.2
 Nem realizált veszteség
 133
 1.3.1.3.
 Az EU által jóváhagyott IAS 39 szerint az „értékesíthető” kategóriába sorolt, központi kormányzattal szembeni kitettségek nem realizált nyeresége
 136
 1.3.1.4.
 A központi kormányzatokkal szembeni, az EU által jóváhagyott IAS 39 szerint „értékesíthető” kategóriába sorolt kitettségek nem realizált vesztesége
 138
 1.3.1.5.
 Származtatott ügyletekből eredő kötelezettségekhez kapcsolódó, az intézmény saját hitelkockázatából adódó valósérték-növekedés és -csökkenés
 140
 1.3.2
 Levonások
 150
 1.3.2.1
 Folyó üzleti év veszteségei
 160
 1.3.2.2
 Immateriális javak
 170
 1.3.2.3
 Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések
 180
 1.3.2.4
 Értékvesztés és céltartalékhiány az IRB szerinti várható veszteséghez viszonyítva
 190
 1.3.2.5
 Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök
 194
 1.3.2.5*
 Ebből: az IAS 19 módosításainak bevezetése – pozitív tétel
 198
 1.3.2.5**
 Ebből: az IAS 19 módosításainak bevezetése – negatív tétel
 200
 1.3.2.6
 Saját tőkeinstrumentumok
 210
 1.3.2.6.1
 Saját CET1 tőkeinstrumentumok
 211
 1.3.2.6.1**
 Ebből: Közvetlen részesedés
 212
 1.3.2.6.1*
 Ebből: Közvetett részesedés
 220
 1.3.2.6.2
 Saját AT1 tőkeinstrumentumok
 221
 1.3.2.6.2**
 Ebből: Közvetlen részesedés
 222
 1.3.2.6.2*
 Ebből: Közvetett részesedés
 230
 1.3.2.6.3
 Saját T2 tőkeinstrumentumok
 231
 1.3.2.6.3*
 Ebből: Közvetlen részesedés
 232
 1.3.2.6.3**
 Ebből: Közvetett részesedés
 240
 1.3.2.7
 Kölcsönös részesedések
 250
 1.3.2.7.1
 Kölcsönös részesedések CET1 tőkeinstrumentumokban
 260
 1.3.2.7.1.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkeinstrumentumaiban lévő kölcsönös részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 270
 1.3.2.7.1.2
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkeinstrumentumaiban lévő kölcsönös részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 280
 1.3.2.7.2
 Kölcsönös részesedések AT1 tőkeinstrumentumokban
 290
 1.3.2.7.2.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkeinstrumentumaiban lévő kölcsönös részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 300
 1.3.2.7.2.2
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkeinstrumentumaiban lévő kölcsönös részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 310
 1.3.2.7.3
 Kölcsönös részesedések T2 tőkeinstrumentumokban
 320
 1.3.2.7.3.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkeinstrumentumaiban lévő kölcsönös részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 330
 1.3.2.7.3.2
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkeinstrumentumaiban lévő kölcsönös részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 340
 1.3.2.8
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott szavatolótőke-instrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 350
 1.3.2.8.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 360
 1.3.2.8.2
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 370
 1.3.2.8.3
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 380
 1.3.2.9
 A jövőbeni nyereségtől függően érvényesíthető és átmeneti különbözetekből eredő halasztott adókövetelések, valamint a pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 385
 1.3.2.9a
 Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések
 390
 1.3.2.10
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott szavatolótőke-instrumentumok, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 400
 1.3.2.10.1
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 410
 1.3.2.10.2
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 420
 1.3.2.10.3
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 425
 1.3.2.11
 Mentesség a biztosítókban lévő tulajdoni részesedésnek a CET1 tőkeelemekből történő levonása alól
 430
 1.3.3
 További szűrők és levonások
 440
 1.3.4
 Az IFRS 9-hez kapcsolódó átmeneti intézkedések miatti kiigazítások
 C 05.02 – SZERZETT JOGOK ALAPJÁN FIGYELEMBE VETT TŐKEINSTRUMENTUMOK: ÁLLAMI TÁMOGATÁSNAK NEM MINŐSÜLŐ INSTRUMENTUMOK (CA5.2)
 CA 5.2
 Szerzett jogok alapján figyelembe vett tőkeinstrumentumok: Állami támogatásnak nem minősülő instrumentumok
 Az instrumentumok kapcsolódó ázsióval növelt értéke
 A korlátszámítás alapja
 Alkalmazandó százalékos arány
 Korlát
 (–) A szerzett jogok figyelembevételének korlátját meghaladó összeg
 A szerzett jogok alapján figyelembe vett teljes összeg
 Kód
 Azonosító
 Tétel
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 010
 1.
 A 2006/48/EK irányelv 57. cikkének a) pontja értelmében a szavatoló tőkében figyelembe vett instrumentumok
 cella kapcsolata {CA5.1;r060;c010)
 020
 2.
 A 2006/48/EK irányelv 57. cikkének ca) pontja, valamint 154. cikkének (8) és (9) bekezdése értelmében figyelembe vett instrumentumok, a 489. cikkben rögzített korlát alkalmazásával
 cella kapcsolata {CA5.1;r060;c020)
 030
 2.1
 Visszavásárlásra nem ösztönző, visszahívási opciót nem tartalmazó instrumentumok összesen
 040
 2.2.
 Visszavásárlásra ösztönző, visszahívási opciót tartalmazó, de a szerzett jogok alapján figyelembe vett instrumentumok
 050
 2.2.1
 Az adatszolgáltatás időpontja után érvényesíthető visszahívási opcióval rendelkező, a CRR 52. cikkében foglalt feltételeket a tényleges lejáratot követően teljesítő instrumentumok
 060
 2.2.2
 Az adatszolgáltatás időpontja után érvényesíthető visszahívási opcióval rendelkező, a CRR 52. cikkében foglalt feltételeket a tényleges lejáratot követően nem teljesítő instrumentumok
 070
 2.2.3
 2011. július 20-ig érvényesíthető visszahívási opcióval rendelkező, a CRR 52. cikkében foglalt feltételeket a tényleges lejáratot követően nem teljesítő instrumentumok
 080
 2.3
 A szerzett jogokkal kapcsolatos rendelkezések hatálya alá tartozó CET1 tőkeinstrumentumok korlátját meghaladó érték
 090
 3
 A 2006/48/EK irányelv 57. cikkének e), f), g) vagy h) pontja értelmében figyelembe vett tételek, a 490. cikkben rögzített korlát alkalmazásával
 cella kapcsolata {CA5.1;r060;c030)
 100
 3.1
 Visszavásárlásra nem ösztönző tételek összesen
 110
 3.2
 Visszavásárlásra ösztönző, a szerzett jogok alapján figyelembe vett tételek
 120
 3.2.1
 Az adatszolgáltatás időpontja után érvényesíthető visszahívási opcióval rendelkező, a CRR 63. cikkében foglalt feltételeket a tényleges lejáratot követően teljesítő tételek
 130
 3.2.2
 Az adatszolgáltatás időpontja után érvényesíthető visszahívási opcióval rendelkező, a CRR 63. cikkében foglalt feltételeket a tényleges lejáratot követően nem teljesítő tételek
 140
 3.2.3
 2011. július 20-ig érvényesíthető visszahívási opcióval rendelkező, a CRR 63. cikkében foglalt feltételeket a tényleges lejáratot követően nem teljesítő tételek
 150
 3.3
 A szerzett jogok alapján figyelembe vett AT1 tőkeinstrumentumok korlátját meghaladó érték
 C 06.01 – CSOPORTSZINTŰ SZAVATOLÓTŐKE-MEGFELELÉS: INFORMÁCIÓK A CSOPORTBA TARTOZÓ SZERVEZETEKRŐL – ÖSSZESEN (GS TOTAL)
 AZ EGYES SZERVEZETEKNEK A CSOPORTSZINTŰ SZAVATOLÓTŐKE-MEGFELELÉSHEZ VALÓ HOZZÁJÁRULÁSÁVAL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK
 TŐKEPUFFEREK
 TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 A KONSZOLIDÁLT SZAVATOLÓ TŐKE RÉSZÉT KÉPEZŐ, A SZAVATOLÓ TŐKÉBE BESZÁMÍTHATÓ TŐKE
 KONSZOLIDÁLT SZAVATOLÓ TŐKE
 KOMBINÁLT PUFFERKÖVETELMÉNYEK
 HITELKOCKÁZAT; PARTNERKOCKÁZAT; FELHÍGULÁSI KOCKÁZAT, NYITVA SZÁLLÍTÁSOK, ELSZÁMOLÁSI/TELJESÍTÉSI KOCKÁZAT
 POZÍCIÓKOCKÁZAT, DEVIZAÁRFOLYAM-KOCKÁZAT ÉS ÁRUKOCKÁZAT
 MŰKÖDÉSI KOCKÁZAT
 EGYÉB KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉKEK
 A KONSZOLIDÁLT T1 TŐKE RÉSZÉT KÉPEZŐ, A T1 TŐKÉBE BESZÁMÍTHATÓ INSTRUMENTUMOK
 A KONSZOLIDÁLT T2 TŐKE RÉSZÉT KÉPEZŐ, A SZAVATOLÓ TŐKÉBE BESZÁMÍTHATÓ INSTRUMENTUMOK
 TÁJÉKOZTATÓ ADAT:
 (–) CÉGÉRTÉK / (+) NEGATÍV CÉGÉRTÉK
 EBBŐL: CET1 TŐKE
 EBBŐL: AT1 TŐKE
 EBBŐL: HOZZÁJÁRULÁS A KONSZOLIDÁLT EREDMÉNYHEZ
 EBBŐL: (–) CÉGÉRTÉK / (+) NEGATÍV CÉGÉRTÉK
 TŐKEFENNTARTÁSI PUFFER
 INTÉZMÉNYSPECIFIKUS ANTICIKLIKUS TŐKEPUFFER
 A TAGÁLLAMOK SZINTJÉN AZONOSÍTOTT MAKROPRUDENCIÁLIS VAGY RENDSZERKOCKÁZATOKRA KÉPZETT FENNTARTÁSI PUFFER
 RENDSZERKOCKÁZATI TŐKEPUFFER
 GLOBÁLISAN RENDSZERSZINTEN JELENTŐS INTÉZMÉNYEKRE VONATKOZÓ TŐKEPUFFER
 EGYÉB RENDSZERSZINTEN JELENTŐS INTÉZMÉNYEKRE VONATKOZÓ TŐKEPUFFER
 A KONSZOLIDÁLT CET1 TŐKE RÉSZÉT KÉPEZŐ KISEBBSÉGI RÉSZESEDÉSEK
 A KONSZOLIDÁLT AT1 TŐKE RÉSZÉT KÉPEZŐ, A T1 TŐKÉBE BESZÁMÍTHATÓ INSTRUMENTUMOK
 250
 260
 270
 280
 290
 300
 310
 320
 330
 340
 350
 360
 370
 380
 390
 400
 410
 420
 430
 440
 450
 470
 480
 010
 ÖSSZESEN
 C 06.02 – CSOPORTSZINTŰ SZAVATOLÓTŐKE-MEGFELELÉS: INFORMÁCIÓK A CSOPORTBA TARTOZÓ SZERVEZETEKRŐL (GS)
 A KONSZOLIDÁCIÓ KÖRÉBE BEVONT SZERVEZETEK
 SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ SZERVEZETEKKEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK
 AZ EGYES SZERVEZETEKNEK A CSOPORTSZINTŰ SZAVATOLÓTŐKE-MEGFELELÉSHEZ VALÓ HOZZÁJÁRULÁSÁVAL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK
 TŐKEPUFFEREK
 NÉV
 KÓD
 LEI-kód
 INTÉZMÉNY VAGY ANNAK MEGFELELŐ (IGEN / NEM)
 AZ ADATOK TERJEDELME: EGYEDI ALAPON TELJES KÖRŰEN KONSZOLIDÁLT (SF), EGYEDI ALAPON RÉSZLEGESEN KONSZOLIDÁLT (SP)
 ORSZÁGKÓD
 RÉSZESEDÉS ARÁNYA (%)
 TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 SZAVATOLÓ TŐKE
 TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 A KONSZOLIDÁLT SZAVATOLÓ TŐKE RÉSZÉT KÉPEZŐ, A SZAVATOLÓ TŐKÉBE BESZÁMÍTHATÓ TŐKE
 KONSZOLIDÁLT SZAVATOLÓ TŐKE
 KOMBINÁLT PUFFERKÖVETELMÉNYEK
 HITELKOCKÁZAT; PARTNERKOCKÁZAT; FELHÍGULÁSI KOCKÁZAT, NYITVA SZÁLLÍTÁSOK, ELSZÁMOLÁSI/TELJESÍTÉSI KOCKÁZAT
 POZÍCIÓKOCKÁZAT, DEVIZAÁRFOLYAM-KOCKÁZAT ÉS ÁRUKOCKÁZAT
 MŰKÖDÉSI KOCKÁZAT
 EGYÉB KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉKEK
 T1 TŐKE ÖSSZESEN
 T2 TŐKE
 HITELKOCKÁZAT; PARTNERKOCKÁZAT; FELHÍGULÁSI KOCKÁZAT, NYITVA SZÁLLÍTÁSOK, ELSZÁMOLÁSI/TELJESÍTÉSI KOCKÁZAT
 POZÍCIÓKOCKÁZAT, DEVIZAÁRFOLYAM-KOCKÁZAT ÉS ÁRUKOCKÁZAT
 MŰKÖDÉSI KOCKÁZAT
 EGYÉB KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉKEK
 A KONSZOLIDÁLT T1 TŐKE RÉSZÉT KÉPEZŐ, A T1 TŐKÉBE BESZÁMÍTHATÓ INSTRUMENTUMOK
 A KONSZOLIDÁLT T2 TŐKE RÉSZÉT KÉPEZŐ, A SZAVATOLÓ TŐKÉBE BESZÁMÍTHATÓ INSTRUMENTUMOK
 TÁJÉKOZTATÓ ADAT:
 (–) CÉGÉRTÉK / (+) NEGATÍV CÉGÉRTÉK
 EBBŐL: CET1 TŐKE
 EBBŐL: AT1 TŐKE
 EBBŐL: HOZZÁJÁRULÁS A KONSZOLIDÁLT EREDMÉNYHEZ
 EBBŐL: (–) CÉGÉRTÉK / (+) NEGATÍV CÉGÉRTÉK
 TŐKEFENNTARTÁSI PUFFER
 INTÉZMÉNYSPECIFIKUS ANTICIKLIKUS TŐKEPUFFER
 A TAGÁLLAMOK SZINTJÉN AZONOSÍTOTT MAKROPRUDENCIÁLIS VAGY RENDSZERKOCKÁZATOKRA KÉPZETT FENNTARTÁSI PUFFER
 RENDSZERKOCKÁZATI TŐKEPUFFER
 GLOBÁLISAN RENDSZERSZINTEN JELENTŐS INTÉZMÉNYEKRE VONATKOZÓ TŐKEPUFFER
 EGYÉB RENDSZERSZINTEN JELENTŐS INTÉZMÉNYEKRE VONATKOZÓ TŐKEPUFFER
 CET1 TŐKE
 AT1 TŐKE
 A KONSZOLIDÁLT CET1 TŐKE RÉSZÉT KÉPEZŐ KISEBBSÉGI RÉSZESEDÉSEK
 A KONSZOLIDÁLT AT1 TŐKE RÉSZÉT KÉPEZŐ, A T1 TŐKÉBE BESZÁMÍTHATÓ INSTRUMENTUMOK
 EBBŐL: A SZAVATOLÓ TŐKÉBE BESZÁMÍTHATÓ
 KAPCSOLÓDÓ SZAVATOLÓTŐKE-INSTRUMENTUMOK, KAPCSOLÓDÓ EREDMÉNYTARTALÉKOK ÉS NÉVÉRTÉKEN FELÜLI BEFIZETÉSEK
 EBBŐL: A T1 TŐKÉBE BESZÁMÍTHATÓ
 KAPCSOLÓDÓ T1 INSTRUMENTUMOK, KAPCSOLÓDÓ EREDMÉNYTARTALÉKOK ÉS NÉVÉRTÉKEN FELÜLI BEFIZETÉSEK
 EBBŐL: KISEBBSÉGI RÉSZESEDÉSEK
 KAPCSOLÓDÓ SZAVATOLÓTŐKE-INSTRUMENTUMOK, KAPCSOLÓDÓ EREDMÉNYTARTALÉKOK, NÉVÉRTÉKEN FELÜLI BEFIZETÉSEK ÉS EGYÉB TARTALÉKOK
 EBBŐL: AZ AT1 TŐKÉBE BESZÁMÍTHATÓ
 EBBŐL: A T2 TŐKÉBE BESZÁMÍTHATÓ
 010
 020
 025
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 100
 110
 120
 130
 140
 150
 160
 170
 180
 190
 200
 210
 220
 230
 240
 250
 260
 270
 280
 290
 300
 310
 320
 330
 340
 350
 360
 370
 380
 390
 400
 410
 420
 430
 440
 450
 470
 480
 C 07.00 – HITELKOCKÁZAT, PARTNERKOCKÁZAT ÉS NYITVA SZÁLLÍTÁSOK: A SZTENDERD MÓDSZER SZERINTI TŐKEKÖVETELMÉNY (CR SA)
 SA kitettségi osztály
 HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI EREDETI KITETTSÉG
 (–) AZ EREDETI KITETTSÉGGEL ÖSSZEFÜGGŐ ÉRTÉKELÉSI KORREKCIÓK ÉS CÉLTARTALÉKOK
 ÉRTÉKELÉSI KORREKCIÓKKAL ÉS CÉLTARTALÉKOKKAL CSÖKKENTETT KITETTSÉG
 A KITETTSÉGRE HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI (CRM) TECHNIKÁK
 HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ CRM-TECHNIKÁK UTÁNI, HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI NETTÓ KITETTSÉG
 A KITETTSÉGÉRTÉKET ÉRINTŐ HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI TECHNIKÁK: ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET. PÉNZÜGYI BIZTOSÍTÉKOK ÖSSZETETT MÓDSZERE
 TELJES MÉRTÉKBEN KORRIGÁLT KITETTSÉGÉRTÉK (E*)
 A MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK TELJES MÉRTÉKBEN KORRIGÁLT KITETTSÉGÉRTÉKE HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK SZERINTI BONTÁSBAN
 KITETTSÉGÉRTÉK
 A KKV-SZORZÓ ELŐTTI, KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 A KKV-SZORZÓ UTÁNI, KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 ELŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET: KORRIGÁLT ÉRTÉKEK (Ga)
 ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 A KITETTSÉG HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉS MIATTI HELYETTESÍTÉSE
 A KITETTSÉG VOLATILITÁSI KORREKCIÓS TÉNYEZŐJE
 (–) PÉNZÜGYI BIZTOSÍTÉKOK EGYSZERŰ MÓDSZERE: KORRIGÁLT ÉRTÉK (Cvam)
 0 %
 20 %
 50 %
 100 %
 EBBŐL: PARTNERKOCKÁZATBÓL SZÁRMAZÓ
 EBBŐL: KIJELÖLT KHMI ÁLTAL KÉSZÍTETT HITELMINŐSÍTÉSSEL
 EBBŐL: KÖZPONTI KORMÁNYZATTAL MEGEGYEZŐ HITELMINŐSÍTÉSSEL
 (–) GARANCIÁK
 (–) HITELDERIVATÍVÁK
 (–) PÉNZÜGYI BIZTOSÍTÉKOK EGYSZERŰ MÓDSZERE
 (–) EGYÉB ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 (–) KIÁRAMLÁSOK ÖSSZESEN
 BEÁRAMLÁSOK ÖSSZESEN (+)
 (–) EBBŐL: VOLATILITÁSI ÉS LEJÁRATI KORREKCIÓ
 010
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 100
 110
 120
 130
 140
 150
 160
 170
 180
 190
 200
 210
 215
 220
 230
 240
 010
 TELJES KITETTSÉG
 Cella kapcsolata: CA
 015
 Ebből: Nemteljesítő kitettségek
 020
 Ebből: KKV
 030
 Ebből: Kitettség a kkv-szorzó alkalmazásával
 040
 Ebből: Ingatlanra bejegyzett zálogjoggal fedezett – lakóingatlan
 050
 Ebből: Tartós mentesítés alapján a sztenderd módszerrel kezelt kitettségek
 060
 Ebből: Az IRB-módszer fokozatos bevezetésére vonatkozó előzetes felügyeleti engedély alapján sztenderd módszerrel kezelt kitettségek
 A TELJES KITETTSÉG KITETTSÉGTÍPUS SZERINTI BONTÁSA
 070
 Hitelkockázattal érintett mérlegen belüli kitettségek
 080
 Hitelkockázattal érintett mérlegen kívüli kitettségek
 Partnerkockázattal érintett kitettségek/ügyletek
 090
 Értékpapír-finanszírozási ügyletek
 100
 Ebből: minősített központi szerződő félen keresztül központilag elszámolt
 110
 Származtatott és hosszú teljesítési idejű ügyletek
 120
 Ebből: minősített központi szerződő félen keresztül központilag elszámolt
 130
 Eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló szerződéses megállapodásból
 TELJES KITETTSÉG KOCKÁZATI SÚLY SZERINTI BONTÁSA
 140
 0 %
 150
 2 %
 160
 4 %
 170
 10 %
 180
 20 %
 190
 35 %
 200
 50 %
 210
 70 %
 220
 75 %
 230
 100 %
 240
 150 %
 250
 250 %
 260
 370 %
 270
 1 250 %
 280
 Egyéb kockázati súlyok
 TÁJÉKOZTATÓ ADATOK
 290
 Kereskedelmi ingatlanra bejegyzett zálogjoggal fedezett kitettségek
 300
 100 %-os kockázati súlyú nemteljesítő kitettségek
 310
 Lakóingatlanra bejegyzett jelzáloggal fedezett kitettségek
 320
 150 %-os kockázati súlyú nemteljesítő kitettségek
 C 08.01 – HITELKOCKÁZAT, PARTNERKOCKÁZAT ÉS NYITVA SZÁLLÍTÁSOK: AZ IRB-MÓDSZER SZERINTI TŐKEKÖVETELMÉNY (CR IRB 1)
 IRB kitettségi osztály:
 Az LGD-kre vonatkozó saját becslések és/vagy hitel-egyenértékesítési tényezők:
 BELSŐ MINŐSÍTÉSI RENDSZER
 HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI EREDETI KITETTSÉG
 A KITETTSÉGRE HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI (CRM) TECHNIKÁK
 HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ CRM-TECHNIKÁK UTÁNI, A HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI KITETTSÉG
 KITETTSÉGÉRTÉK
 AZ LGD-BECSLÉSEK SORÁN FIGYELEMBE VETT HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI TECHNIKÁK, KIVÉVE AZ EGYÜTTES NEMTELJESÍTÉSRE VONATKOZÓ ELJÁRÁST
 EGYÜTTES NEMTELJESÍTÉSRE VONATKOZÓ ELJÁRÁS
 KITETTSÉGGEL SÚLYOZOTT ÁTLAGOS LGD (%)
 NAGY MÉRETŰ PÉNZÜGYI ÁGAZATBELI SZERVEZETEK ÉS NEM SZABÁLYOZOTT PÉNZÜGYI VÁLLALATOK KITETTSÉGGEL SÚLYOZOTT ÁTLAGOS LGD-ÉRTÉKE (%)
 KITETTSÉGGEL SÚLYOZOTT ÁTLAGOS LEJÁRATI ÉRTÉK (NAP)
 A KKV-SZORZÓ ELŐTTI, KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 A KKV-SZORZÓ UTÁNI, KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 TÁJÉKOZTATÓ ADATOK
 ELŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 (–) EGYÉB ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 A KITETTSÉG HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉS MIATTI HELYETTESÍTÉSE
 SAJÁT LGD-BECSLÉS ALKALMAZÁSA:
 ELŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 ELŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 VÁRHATÓ VESZTESÉGÉRTÉK
 (–) ÉRTÉKELÉSI KORREKCIÓK ÉS CÉLTARTALÉKOK
 A KÖTELEZETTEK SZÁMA
 AZ ÜGYFÉL-KATEGÓRIÁHOZ VAGY -HALMAZHOZ (POOLHOZ) RENDELT NEMTELJESÍTÉSI VALÓSZÍNŰSÉG (PD) (%)
 EBBŐL: NAGY MÉRETŰ PÉNZÜGYI ÁGAZATBELI SZERVEZETEK ÉS NEM SZABÁLYOZOTT PÉNZÜGYI VÁLLALATOK
 (–) GARANCIÁK
 (–) HITELDERIVATÍVÁK
 (–) KIÁRAMLÁSOK ÖSSZESEN
 BEÁRAMLÁSOK ÖSSZESEN (+)
 EBBŐL: MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK
 EBBŐL: MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK
 EBBŐL: PARTNERKOCKÁZATBÓL SZÁRMAZÓ
 EBBŐL: NAGY MÉRETŰ PÉNZÜGYI ÁGAZATBELI SZERVEZETEK ÉS NEM SZABÁLYOZOTT PÉNZÜGYI VÁLLALATOK
 GARANCIÁK
 HITELDERIVATÍVÁK
 SAJÁT LGD-BECSLÉS ALKALMAZÁSA:
 EGYÉB ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 ELISMERT PÉNZÜGYI BIZTOSÍTÉKOK
 EGYÉB ELISMERT BIZTOSÍTÉK
 EBBŐL: NAGYMÉRETŰ PÉNZÜGYI ÁGAZATBELI SZERVEZETEK ÉS NEM SZABÁLYOZOTT PÉNZÜGYI VÁLLALATOK
 INGATLAN
 EGYÉB DOLOGI BIZTOSÍTÉKOK
 KÖVETELÉSEK
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 100
 110
 120
 130
 140
 150
 160
 170
 180
 190
 200
 210
 220
 230
 240
 250
 255
 260
 270
 280
 290
 300
 010
 TELJES KITETTSÉG
 Cella kapcsolata: CA
 015
 Ebből: Kitettség a kkv-szorzó alkalmazásával
 A TELJES KITETTSÉG KITETTSÉGTÍPUS SZERINTI BONTÁSA
 020
 Hitelkockázattal érintett mérlegtételek
 030
 Hitelkockázattal érintett mérlegen kívüli tételek
 Partnerkockázattal érintett kitettségek/ügyletek
 040
 Értékpapír-finanszírozási ügyletek
 050
 Származtatott és hosszú teljesítési idejű ügyletek
 060
 Eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló szerződéses megállapodásból
 070
 ÜGYFÉL-KATEGÓRIÁKBA VAGY –HALMAZOKBA (POOLOKBA) SOROLT KITETTSÉGEK: ÖSSZESEN
 080
 SLOTTING MÓDSZER ALÁ TARTOZÓ SPECIÁLIS HITELEZÉSI KITETTSÉGEK: ÖSSZESEN
 A SLOTTING MÓDSZER ALÁ TARTOZÓ TELJES SPECIÁLIS HITELEZÉSI KITETTSÉG KOCKÁZATI SÚLY SZERINTI BONTÁSA:
 090
 KOCKÁZATI SÚLY: 0 %
 100
 50 %
 110
 70 %
 120
 Ebből: az 1. kategóriában
 130
 90 %
 140
 115 %
 150
 250 %
 160
 ALTERNATÍV KEZELÉS: INGATLANNAL FEDEZETT
 170
 NYITVA SZÁLLÍTÁSBÓL EREDŐ, ALTERNATÍV KEZELÉS ALAPJÁN MEGÁLLAPÍTOTT VAGY 100 %-OS KOCKÁZATI SÚLYÚ KITETTSÉGEK, VALAMINT EGYÉB, KOCKÁZATI SÚLYOZÁS ALÁ TARTOZÓ KITETTSÉGEK
 180
 FELHÍGULÁSI KOCKÁZAT: VÁSÁROLT KÖVETELÉSEK ÖSSZESEN
 C 08.02 – HITELKOCKÁZAT, PARTNERKOCKÁZAT ÉS NYITVA SZÁLLÍTÁSOK: AZ IRB-MÓDSZER SZERINTI TŐKEKÖVETELMÉNY: ÜGYFÉL-KATEGÓRIA VAGY -HALMAZ (POOL) SZERINT (CR IRB 2)
 IRB kitettségi osztály:
 Az LGD-kre vonatkozó saját becslések és/vagy hitel-egyenértékesítési tényezők:
 ÜGYFÉL-KATEGÓRIA (SORAZONOSÍTÓ)
 BELSŐ MINŐSÍTÉSI RENDSZER
 HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI EREDETI KITETTSÉG
 A KITETTSÉGRE HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI (CRM) TECHNIKÁK
 HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ CRM-TECHNIKÁK UTÁNI, A HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI KITETTSÉG
 KITETTSÉGÉRTÉK
 AZ LGD-BECSLÉSEK SORÁN FIGYELEMBE VETT HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI TECHNIKÁK, KIVÉVE AZ EGYÜTTES NEMTELJESÍTÉSRE VONATKOZÓ ELJÁRÁST
 EGYÜTTES NEMTELJESÍTÉSRE VONATKOZÓ ELJÁRÁS
 KITETTSÉGGEL SÚLYOZOTT ÁTLAGOS LGD (%)
 NAGY MÉRETŰ PÉNZÜGYI ÁGAZATBELI SZERVEZETEK ÉS NEM SZABÁLYOZOTT PÉNZÜGYI VÁLLALATOK KITETTSÉGGEL SÚLYOZOTT ÁTLAGOS LGD-ÉRTÉKE (%)
 KITETTSÉGGEL SÚLYOZOTT ÁTLAGOS LEJÁRATI ÉRTÉK (NAP)
 A KKV-SZORZÓ ELŐTTI, KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 A KKV-SZORZÓ UTÁNI, KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 TÁJÉKOZTATÓ ADATOK
 ELŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 (–) EGYÉB ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 A KITETTSÉG HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉS MIATTI HELYETTESÍTÉSE
 SAJÁT LGD-BECSLÉS ALKALMAZÁSA:
 ELŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 ELŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 VÁRHATÓ VESZTESÉGÉRTÉK
 (–) ÉRTÉKELÉSI KORREKCIÓK ÉS CÉLTARTALÉKOK
 A KÖTELEZETTEK SZÁMA
 AZ ÜGYFÉL-KATEGÓRIÁHOZ VAGY -HALMAZHOZ (POOLHOZ) RENDELT NEMTELJESÍTÉSI VALÓSZÍNŰSÉG (PD) (%)
 EBBŐL: NAGY MÉRETŰ PÉNZÜGYI ÁGAZATBELI SZERVEZETEK ÉS NEM SZABÁLYOZOTT PÉNZÜGYI VÁLLALATOK
 (–) GARANCIÁK
 (–) HITELDERIVATÍVÁK
 (–) KIÁRAMLÁSOK ÖSSZESEN
 BEÁRAMLÁSOK ÖSSZESEN (+)
 EBBŐL: MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK
 EBBŐL: MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK
 EBBŐL: PARTNERKOCKÁZATBÓL SZÁRMAZÓ
 EBBŐL: NAGY MÉRETŰ PÉNZÜGYI ÁGAZATBELI SZERVEZETEK ÉS NEM SZABÁLYOZOTT PÉNZÜGYI VÁLLALATOK
 GARANCIÁK
 HITELDERIVATÍVÁK
 SAJÁT LGD-BECSLÉS ALKALMAZÁSA:
 EGYÉB ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 ELISMERT PÉNZÜGYI BIZTOSÍTÉKOK
 EGYÉB ELISMERT BIZTOSÍTÉK
 EBBŐL: NAGY MÉRETŰ PÉNZÜGYI ÁGAZATBELI SZERVEZETEK ÉS NEM SZABÁLYOZOTT PÉNZÜGYI VÁLLALATOK
 INGATLAN
 EGYÉB DOLOGI BIZTOSÍTÉKOK
 KÖVETELÉSEK
 005
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 100
 110
 120
 130
 140
 150
 160
 170
 180
 190
 200
 210
 220
 230
 240
 250
 255
 260
 270
 280
 290
 300
 C 09.01 – KITETTSÉGEK FÖLDRAJZI BONTÁSA A KÖTELEZETT ILLETŐSÉGE SZERINT: SA KITETTSÉGEK (CR GB 1)
 Ország:
 HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI EREDETI KITETTSÉG
 Nemteljesítő kitettségek
 Az időszakban megállapított új nemteljesítések
 Általános hitelkockázati kiigazítások
 Egyedi hitelkockázati kiigazítások
 Ebből: leírás
 A megállapított új nemteljesítések utáni hitelkockázati kiigazítások / leírások
 KITETTSÉGÉRTÉK
 A KKV-SZORZÓ ELŐTTI, KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 A KKV-SZORZÓ UTÁNI, KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 010
 020
 040
 050
 055
 060
 070
 075
 080
 090
 010
 Központi kormányzatok vagy központi bankok
 020
 Regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok
 030
 Közszektorbeli intézmények
 040
 Multilaterális fejlesztési bankok
 050
 Nemzetközi szervezetek
 060
 Intézmények
 070
 Vállalkozások
 075
 Ebből: KKV
 080
 Lakosság
 085
 Ebből: KKV
 090
 Ingatlanra bejegyzett zálogjoggal fedezett kitettségek
 095
 Ebből: KKV
 100
 Nemteljesítő kitettségek
 110
 Kiemelkedően magas kockázatú tételek
 120
 Fedezett kötvények
 130
 Rövid távú hitelminősítéssel rendelkező intézményekkel és vállalkozásokkal szembeni követelések
 140
 Kollektív befektetési formák (KBF)
 150
 Részvényjellegű kitettségek
 160
 Egyéb kitettségek
 170
 Teljes kitettség
 C 09.02 – KITETTSÉGEK FÖLDRAJZI BONTÁSA A KÖTELEZETT ILLETŐSÉGE SZERINT: IRB KITETTSÉGEK (CR GB 2)
 Ország:
 HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI EREDETI KITETTSÉG
 Ebből: nemteljesítő kitettségek
 Az időszakban megállapított új nemteljesítések
 Általános hitelkockázati kiigazítások
 Egyedi hitelkockázati kiigazítások
 Ebből: leírás
 A megállapított új nemteljesítések utáni hitelkockázati kiigazítások / leírások
 AZ ÜGYFÉL-KATEGÓRIÁHOZ VAGY -HALMAZHOZ (POOLHOZ) RENDELT NEMTELJESÍTÉSI VALÓSZÍNŰSÉG (PD) (%)
 KITETTSÉGGEL SÚLYOZOTT ÁTLAGOS LGD (%)
 Ebből: nemteljesítő kitettségek
 KITETTSÉGÉRTÉK
 A KKV-SZORZÓ ELŐTTI, KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 Ebből: nemteljesítő kitettségek
 A KKV-SZORZÓ UTÁNI, KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 VÁRHATÓ VESZTESÉGÉRTÉK
 010
 030
 040
 050
 055
 060
 070
 080
 090
 100
 105
 110
 120
 125
 130
 010
 Központi kormányzatok vagy központi bankok
 020
 Intézmények
 030
 Vállalkozások
 042
 Ebből: Speciális hitelezés (kivéve a slotting módszer alá tartozó speciális hitelezés)
 045
 Ebből: slotting módszer alá tartozó speciális hitelezés
 050
 Ebből: KKV
 060
 Lakosság
 070
 ingatlannal fedezett
 080
 KKV
 090
 Nem kkv
 100
 A rulírozó állományba beszámítható
 110
 Egyéb lakosság
 120
 KKV
 130
 Nem kkv
 140
 Részvényjellegű kitettségek
 150
 Teljes kitettség
 C 09.04 – A LÉNYEGES HITELKOCKÁZATI KITETTSÉGEK ORSZÁGONKÉNTI BONTÁSA AZ ANTICIKLIKUS TŐKEPUFFER ÉS AZ INTÉZMÉNYSPECIFIKUS ANTICIKLIKUS TŐKEPUFFER KISZÁMÍTÁSÁHOZ
 Ország:
 Összeg
 Százalék
 Kvalitatív információk
 010
 020
 030
 Lényeges hitelkockázati kitettségek – hitelkockázat
 010
 Kitettségérték a sztenderd módszer szerint
 020
 Kitettségérték az IRB-módszer szerint
 Lényeges hitelkockázati kitettségek – piaci kockázat
 030
 Kereskedési könyvi kitettségek hosszú és rövid pozícióinak összege a sztenderd módszerek szerint
 040
 Kereskedési könyvi kitettségek értéke a belső modellek szerint
 Lényeges hitelkockázati kitettségek – értékpapírosítás
 050
 Banki könyvi értékpapírosítási pozíciók kitettségértéke a sztenderd módszer szerint
 060
 Banki könyvi értékpapírosítási pozíciók kitettségértéke az IRB-módszer szerint
 Szavatolótőke-követelmények és súlyok
 070
 Az anticiklikus tőkepufferre vonatkozó teljes szavatolótőke-követelmény
 080
 A lényeges hitelkockázati kitettségekre vonatkozó szavatolótőke-követelmény – hitelkockázat
 090
 A lényeges hitelkockázati kitettségekre vonatkozó szavatolótőke-követelmény – piaci kockázat
 100
 A lényeges hitelkockázati kitettségekre vonatkozó szavatolótőke-követelmény – banki könyvi értékpapírosítási pozíciók
 110
 Szavatolótőke-követelmények súlyai
 Anticiklikustőkepuffer-ráták
 120
 A kijelölt hatóság által meghatározott anticiklikustőkepuffer-ráta
 130
 Az intézmény helye szerinti országban alkalmazandó anticiklikustőkepuffer-ráta
 140
 Intézményspecifikus anticiklikustőkepuffer-ráta
 2 %-os küszöbérték alkalmazása
 150
 2 %-os küszöbérték alkalmazása az általános hitelkockázati kitettségekre
 160
 2 %-os küszöbérték alkalmazása a kereskedési könyvi kitettségekre
 C 10.01 – HITELKOCKÁZAT: RÉSZVÉNYJELLEGŰ KITETTSÉGEK – AZ IRB-MÓDSZER SZERINTI TŐKEKÖVETELMÉNY (CR EQU IRB 1)
 BELSŐ MINŐSÍTÉSI RENDSZER
 HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI EREDETI KITETTSÉG
 A KITETTSÉGRE HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI (CRM) TECHNIKÁK
 KITETTSÉGÉRTÉK
 KITETTSÉGGEL SÚLYOZOTT ÁTLAGOS LGD (%)
 KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 TÁJÉKOZTATÓ ADAT:
 ELŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 A KITETTSÉG HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉS MIATTI HELYETTESÍTÉSE
 VÁRHATÓ VESZTESÉGÉRTÉK
 AZ ÜGYFÉL-KATEGÓRIÁHOZ RENDELT NEMTELJESÍTÉSI VALÓSZÍNŰSÉG (PD) (%)
 (–) GARANCIÁK
 (–) HITELDERIVATÍVÁK
 (–) KIÁRAMLÁSOK ÖSSZESEN
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 010
 IRB RÉSZVÉNYJELLEGŰ KITETTSÉGEK ÖSSZESEN
 Cella kapcsolata: CA
 020
 PD/LGD-MÓDSZER: ÖSSZESEN
 050
 EGYSZERŰ KOCKÁZATI SÚLYOZÁSI MÓDSZER: ÖSSZESEN
 060
 A TELJES KITETTSÉG KOCKÁZATI SÚLY SZERINTI BONTÁSA AZ EGYSZERŰ KOCKÁZATI SÚLYOZÁSI MÓDSZER ALAPJÁN:
 070
 KOCKÁZATI SÚLY: 190 %
 080
 290 %
 090
 370 %
 100
 BELSŐ MODELLEN ALAPULÓ MÓDSZER
 110
 KOCKÁZATI SÚLYOZÁS ALÁ TARTOZÓ RÉSZVÉNYJELLEGŰ KITETTSÉGEK
 C 10.02 – HITELKOCKÁZAT: RÉSZVÉNYJELLEGŰ KITETTSÉGEK – AZ IRB-MÓDSZER SZERINTI TŐKEKÖVETELMÉNY. A TELJES KITETTSÉG ÜGYFÉL-KATEGÓRIA SZERINTI BONTÁSA A PD/LGD-MÓDSZER ALAPJÁN (CR EQU IRB 2)
 ÜGYFÉL-KATEGÓRIA
 (SORAZONOSÍTÓ)
 BELSŐ MINŐSÍTÉSI RENDSZER
 HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI EREDETI KITETTSÉG
 A KITETTSÉGRE HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI (CRM) TECHNIKÁK
 KITETTSÉGÉRTÉK
 KITETTSÉGGEL SÚLYOZOTT ÁTLAGOS LGD (%)
 KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 TÁJÉKOZTATÓ ADAT:
 ELŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 A KITETTSÉG HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉS MIATTI HELYETTESÍTÉSE
 VÁRHATÓ VESZTESÉGÉRTÉK
 AZ ÜGYFÉL-KATEGÓRIÁHOZ RENDELT NEMTELJESÍTÉSI VALÓSZÍNŰSÉG (PD) (%)
 (–) GARANCIÁK
 (–) HITELDERIVATÍVÁK
 (–) KIÁRAMLÁSOK ÖSSZESEN
 005
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 C 11.00 – ELSZÁMOLÁSI/TELJESÍTÉSI KOCKÁZAT (CR SETT)
 KI NEM EGYENLÍTETT ÜGYLETEK TELJESÍTÉSI ÁRA
 A KI NEM EGYENLÍTETT ÜGYLETEKBŐL EREDŐ ÁRKÜLÖNBÖZETI KITETTSÉG
 SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY
 TELJES ELSZÁMOLÁSI KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 010
 020
 030
 040
 010
 A nem kereskedési könyvi ki nem egyenlített ügyletek összesen
 Cella kapcsolata: CA
 020
 Legfeljebb 4 napig ki nem egyenlített ügyletek (0 %-os szorzó)
 030
 5–15 napig ki nem egyenlített ügyletek (8 %-os szorzó)
 040
 16–30 napig ki nem egyenlített ügyletek (50 %-os szorzó)
 050
 31–45 napig ki nem egyenlített ügyletek (75 %-os szorzó)
 060
 Legalább 46 napig ki nem egyenlített ügyletek (100 %-os szorzó)
 070
 A kereskedési könyvi ki nem egyenlített ügyletek összesen
 Cella kapcsolata: CA
 080
 Legfeljebb 4 napig ki nem egyenlített ügyletek (0 %-os szorzó)
 090
 5–15 napig ki nem egyenlített ügyletek (8 %-os szorzó)
 100
 16–30 napig ki nem egyenlített ügyletek (50 %-os szorzó)
 110
 31–45 napig ki nem egyenlített ügyletek (75 %-os szorzó)
 120
 Legalább 46 napig ki nem egyenlített ügyletek (100 %-os szorzó)
 C 12.00 – HITELKOCKÁZAT: ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS – A SZTENDERD MÓDSZER SZERINTI SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY (CR SEC SA)
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSRA KERÜLŐ KITETTSÉGEK ÖSSZÉRTÉKE
 SZINTETIKUS ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS: ÉRTÉKPAPÍROSÍTOTT KITETTSÉGEK HITELKOCKÁZATI FEDEZETE
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSI POZÍCIÓK
 (–) ÉRTÉKELÉSI KORREKCIÓK ÉS CÉLTARTALÉKOK
 ÉRTÉKELÉSI KORREKCIÓKKAL ÉS CÉLTARTALÉKOKKAL CSÖKKENTETT KITETTSÉG
 A KITETTSÉGRE HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI (CRM) TECHNIKÁK
 HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ CRM-TECHNIKÁK UTÁNI, HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI NETTÓ KITETTSÉG
 (–) A KITETTSÉGÉRTÉKET ÉRINTŐ HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI TECHNIKÁK: ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET, A PÉNZÜGYI BIZTOSÍTÉKOK ÖSSZETETT MÓDSZERE, KORRIGÁLT ÉRTÉK (Cvam)
 TELJES MÉRTÉKBEN KORRIGÁLT KITETTSÉGÉRTÉK (E*)
 A MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK TELJES MÉRTÉKBEN KORRIGÁLT KITETTSÉGÉRTÉKE (E*) HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐ SZERINT
 KITETTSÉGÉRTÉK
 KOCKÁZATI SÚLYOZÁS ALÁ TARTOZÓ KITETTSÉGÉRTÉK BONTÁSA
 KOCKÁZATI SÚLYOZÁS ALÁ TARTOZÓ KITETTSÉGÉRTÉK BONTÁSA
 KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 AZ ELŐZETES VIZSGÁLATRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK MEGSÉRTÉSE MIATTI ÁLTALÁNOS HATÁS (KORREKCIÓ)
 A KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK LEJÁRATI ELTÉRÉS MIATTI KORREKCIÓJA
 KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT TELJES KITETTSÉGÉRTÉK
 TÁJÉKOZTATÓ ADAT:
 AZ SA ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSBÓL MÁS KITETTSÉGI OSZTÁLYOKBA IRÁNYULÓ KIÁRAMLÁSNAK MEGFELELŐ KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 (–) ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET (Cva)
 (–) KIÁRAMLÁSOK ÖSSZESEN
 A VISSZATARTOTT VAGY VISSZAVÁSÁROLT HITELKOCKÁZATI FEDEZET NÉVLEGES ÖSSZEGE
 HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI EREDETI KITETTSÉG
 (–) ELŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET: KORRIGÁLT ÉRTÉKEK (Ga)
 (–) ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 A KITETTSÉG HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉS MIATTI HELYETTESÍTÉSE
 0 %
 > 0 % és <= 20 %
 > 20 % és <= 50 %
 > 50 % és <= 100 %
 (–) SZAVATOLÓ TŐKÉBŐL LEVONT
 KOCKÁZATI SÚLYOZÁS ALÁ TARTOZÓ
 MINŐSÍTETT
 (HITELMINŐSÉGI BESOROLÁSOK)
 1 250 %
 AZ ALAPUL SZOLGÁLÓ ESZKÖZÖK VIZSGÁLATA (ÁTTEKINTÉS ELVE)
 BELSŐ ÉRTÉKELÉSI MÓDSZER
 (–) ELŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET: KORRIGÁLT ÉRTÉKEK (G*)
 (–) KIÁRAMLÁSOK ÖSSZESEN
 BEÁRAMLÁSOK ÖSSZESEN
 CQS 1
 CQS 2
 CQS 3
 CQS 4
 MINDEN EGYÉB HITELMINŐSÉGI BESOROLÁS
 NEM MINŐSÍTETT
 EBBŐL: ABCP-PROGRAM MÁSODIK VESZTESÉGVISELŐ KATEGÓRIÁJA
 EBBŐL: ÁTLAGOS KOCKÁZATI SÚLY (%)
 ÁTLAGOS KOCKÁZATI SÚLY (%)
 EBBŐL: SZINTETIKUS ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 FELSŐ KORLÁT FIGYELEMBEVÉTELE ELŐTT
 FELSŐ KORLÁT FIGYELEMBEVÉTELE UTÁN
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 100
 110
 120
 130
 140
 150
 160
 170
 180
 190
 200
 210
 220
 230
 240
 250
 260
 270
 280
 290
 300
 310
 320
 330
 340
 350
 360
 370
 380
 390
 010
 TELJES KITETTSÉG
 Cella kapcsolata: CA
 020
 EBBŐL: ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 Cella kapcsolata: CA
 030
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁST KEZDEMÉNYEZŐ: TELJES KITETTSÉG
 040
 MÉRLEGTÉTELEK
 050
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 060
 ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 070
 MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK ÉS SZÁRMAZTATOTT ÜGYLETEK
 080
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 090
 ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 100
 GYORSÍTOTT VISSZAFIZETÉS
 110
 BEFEKTETŐ: TELJES KITETTSÉG
 120
 MÉRLEGTÉTELEK
 130
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 140
 ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 150
 MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK ÉS SZÁRMAZTATOTT ÜGYLETEK
 160
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 170
 ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 180
 SZPONZOR: TELJES KITETTSÉG
 190
 MÉRLEGTÉTELEK
 200
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 210
 ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 220
 MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK ÉS SZÁRMAZTATOTT ÜGYLETEK
 230
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 240
 ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 A FENNÁLLÓ POZÍCIÓK KEZDETI HITELMINŐSÉGI BESOROLÁS SZERINTI BONTÁSA
 250
 CQS 1
 260
 CQS 2
 270
 CQS 3
 280
 CQS 4
 290
 MINDEN EGYÉB HITELMINŐSÉGI BESOROLÁS ÉS NEM MINŐSÍTETT
 C 13.00 – HITELKOCKÁZAT: ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS – AZ IRB-MÓDSZER SZERINTI SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY (CR SEC IRB)
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSRA KERÜLŐ KITETTSÉGEK ÖSSZÉRTÉKE
 SZINTETIKUS ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS: ÉRTÉKPAPÍROSÍTOTT KITETTSÉGEK HITELKOCKÁZATI FEDEZETE
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSI POZÍCIÓK
 A KITETTSÉGRE HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI (CRM) TECHNIKÁK
 HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ CRM-TECHNIKÁK UTÁNI, A HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI KITETTSÉG
 (–) A KITETTSÉGÉRTÉKET ÉRINTŐ HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI TECHNIKÁK: ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET, A PÉNZÜGYI BIZTOSÍTÉKOK ÖSSZETETT MÓDSZERE, KORRIGÁLT ÉRTÉK (Cvam)
 TELJES MÉRTÉKBEN KORRIGÁLT KITETTSÉGÉRTÉK (E*)
 A MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK TELJES MÉRTÉKBEN KORRIGÁLT KITETTSÉGÉRTÉKE (E*) HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐ SZERINT
 KITETTSÉGÉRTÉK
 KOCKÁZATI SÚLYOZÁS ALÁ TARTOZÓ KITETTSÉGÉRTÉK BONTÁSA
 (–) A KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK ÉRTÉKELÉSI KORREKCIÓK ÉS CÉLTARTALÉKOK MIATTI CSÖKKENTÉSE
 KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 AZ ELŐZETES VIZSGÁLATRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK MEGSÉRTÉSE MIATTI ÁLTALÁNOS HATÁS (KORREKCIÓ)
 A KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK LEJÁRATI ELTÉRÉS MIATTI KORREKCIÓJA
 KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT TELJES KITETTSÉGÉRTÉK
 TÁJÉKOZTATÓ ADAT:
 AZ IRB ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSBÓL MÁS KITETTSÉGI OSZTÁLYOKBA IRÁNYULÓ KIÁRAMLÁSNAK MEGFELELŐ KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 (–) ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET (Cva)
 (–) KIÁRAMLÁSOK ÖSSZESEN
 A VISSZATARTOTT VAGY VISSZAVÁSÁROLT HITELKOCKÁZATI FEDEZET NÉVLEGES ÖSSZEGE
 HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI EREDETI KITETTSÉG
 (–) ELŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET: KORRIGÁLT ÉRTÉKEK (Ga)
 (–) ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 A KITETTSÉG HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉS MIATTI HELYETTESÍTÉSE
 0 %
 > 0 % és <= 20 %
 > 20 % és <= 50 %
 > 50 % és <= 100 %
 (–) SZAVATOLÓ TŐKÉBŐL LEVONT
 KOCKÁZATI SÚLYOZÁS ALÁ TARTOZÓ
 MINŐSÍTÉSEN ALAPULÓ MÓDSZER
 (HITELMINŐSÉGI BESOROLÁSOK)
 1 250 %
 A FELÜGYELETI KÉPLET MÓDSZERE
 AZ ALAPUL SZOLGÁLÓ ESZKÖZÖK VIZSGÁLATA (ÁTTEKINTÉS ELVE)
 BELSŐ ÉRTÉKELÉSI MÓDSZER
 (–) ELŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET: KORRIGÁLT ÉRTÉKEK (G*)
 (–) KIÁRAMLÁSOK ÖSSZESEN
 BEÁRAMLÁSOK ÖSSZESEN
 CQS 1 ÉS RÖVID TÁVÚ CQS 1
 CQS 2
 CQS 3
 CQS 4 ÉS RÖVID TÁVÚ CQS 2
 CQS 5
 CQS 6
 CQS 7 ÉS RÖVID TÁVÚ CQS 3
 CQS 8
 CQS 9
 CQS 10
 CQS 11
 MINDEN EGYÉB HITELMINŐSÉGI BESOROLÁS
 NEM MINŐSÍTETT
 ÁTLAGOS KOCKÁZATI SÚLY (%)
 ÁTLAGOS KOCKÁZATI SÚLY (%)
 ÁTLAGOS KOCKÁZATI SÚLY (%)
 EBBŐL: SZINTETIKUS ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 FELSŐ KORLÁT FIGYELEMBEVÉTELE ELŐTT
 FELSŐ KORLÁT FIGYELEMBEVÉTELE UTÁN
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 100
 110
 120
 130
 140
 150
 160
 170
 180
 190
 200
 210
 220
 230
 240
 250
 260
 270
 280
 290
 300
 310
 320
 330
 340
 350
 360
 370
 380
 390
 400
 410
 420
 430
 440
 450
 460
 010
 TELJES KITETTSÉG
 Cella kapcsolata: CA
 020
 EBBŐL: ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 Cella kapcsolata: CA
 030
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁST KEZDEMÉNYEZŐ: TELJES KITETTSÉG
 040
 MÉRLEGTÉTELEK
 050
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 A
 060
 B
 070
 C
 080
 ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 D
 090
 E
 100
 MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK ÉS SZÁRMAZTATOTT ÜGYLETEK
 110
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 A
 120
 B
 130
 C
 140
 ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 D
 150
 E
 160
 GYORSÍTOTT VISSZAFIZETÉS
 170
 BEFEKTETŐ: TELJES KITETTSÉG
 180
 MÉRLEGTÉTELEK
 190
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 A
 200
 B
 210
 C
 220
 ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 D
 230
 E
 240
 MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK ÉS SZÁRMAZTATOTT ÜGYLETEK
 250
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 A
 260
 B
 270
 C
 280
 ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 D
 290
 E
 300
 SZPONZOR: TELJES KITETTSÉG
 310
 MÉRLEGTÉTELEK
 320
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 A
 330
 B
 340
 C
 350
 ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 D
 360
 E
 370
 MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK ÉS SZÁRMAZTATOTT ÜGYLETEK
 380
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 A
 390
 B
 400
 C
 410
 ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 D
 420
 E
 A FENNÁLLÓ POZÍCIÓK KEZDETI HITELMINŐSÉGI BESOROLÁS SZERINTI BONTÁSA
 430
 CQS 1 ÉS RÖVID TÁVÚ CQS 1
 440
 CQS 2
 450
 CQS 3
 460
 CQS 4 ÉS RÖVID TÁVÚ CQS 2
 470
 CQS 5
 480
 CQS 6
 490
 CQS 7 ÉS RÖVID TÁVÚ CQS 3
 500
 CQS 8
 510
 CQS 9
 520
 CQS 10
 530
 CQS 11
 540
 MINDEN EGYÉB HITELMINŐSÉGI BESOROLÁS ÉS NEM MINŐSÍTETT
 C 14.00 – AZ ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSSAL KAPCSOLATOS RÉSZLETES INFORMÁCIÓK (SEC Details)
 SOR SZÁMA
 BELSŐ KÓD
 AZ ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS AZONOSÍTÓJA
 AZ ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁST KEZDEMÉNYEZŐ AZONOSÍTÓJA
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS TÍPUSA:
 (HAGYOMÁNYOS / SZINTETIKUS)
 ELSZÁMOLÁSI MÓD: Az értékpapírosított kitettségek a mérlegben maradnak, vagy kivezetésre kerülnek?
 A FIZETŐKÉPESSÉG KEZELÉSE: Az értékpapírosítási pozíciókra tőkekövetelmény vonatkozik?
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS VAGY ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS?
 MEGTARTOTT ÉRDEKELTSÉGEK
 AZ INTÉZMÉNY SZEREPE:
 (ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁST KEZDEMÉNYEZŐ / SZPONZOR / EREDETI HITELEZŐ / BEFEKTETŐ)
 NEM ABCP-PROGRAMOK
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTOTT KITETTSÉGEK
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSI STRUKTÚRA
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSI POZÍCIÓK
 (–) A SZAVATOLÓ TŐKÉBŐL LEVONT KITETTSÉGÉRTÉK
 KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT TELJES KITETTSÉGÉRTÉK
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSI POZÍCIÓK – KERESKEDÉSI KÖNYV
 AZ ÉRDEKELTSÉG MEGTARTÁSÁNAK MÓDJA
 A MEGTARTOTT ÉRDEKELTSÉGEK ARÁNYA AZ ADATSZOLGÁLTATÁS IDŐPONTJÁBAN (%)
 A MEGTARTÁSI KÖVETELMÉNY TELJESÜL?
 KEZDEMÉNYEZÉS IDŐPONTJA
 (hh/éééé)
 AZ ÉRTÉKPAPÍROSÍTOTT KITETTSÉGEK ÖSSZÉRTÉKE A KEZDEMÉNYEZÉS IDŐPONTJÁBAN
 ÖSSZÉRTÉK
 AZ INTÉZMÉNY RÉSZESEDÉSE (%)
 TÍPUS
 ALKALMAZOTT MÓDSZER (SA/IRB/VEGYES)
 A KITETTSÉGEK SZÁMA
 ORSZÁG
 ELGD (%)
 (–) ÉRTÉKELÉSI KORREKCIÓK ÉS CÉLTARTALÉKOK
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS ELŐTTI SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY (%)
 MÉRLEGTÉTELEK
 MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK ÉS SZÁRMAZTATOTT ÜGYLETEK
 LEJÁRAT
 HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI EREDETI KITETTSÉG
 TÁJÉKOZTATÓ ADATOK MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK ÉS SZÁRMAZTATOTT ÜGYLETEK
 GYORSÍTOTT VISSZAFIZETÉS
 CTP/NEM CTP
 NETTÓ POZÍCIÓK
 TELJES SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY (SA)
 ELŐRE SOROLT
 KÖZTES
 ELSŐ VESZTESÉGVISELŐ
 ELŐRE SOROLT
 KÖZTES
 ELSŐ VESZTESÉGVISELŐ
 A FELMONDÁS VÁRHATÓ LEGKORÁBBI IDŐPONTJA
 JOGSZERŰ VÉGSŐ LEJÁRATI IDŐPONT
 MÉRLEGTÉTELEK
 MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK ÉS SZÁRMAZTATOTT ÜGYLETEK
 KÖZVETLEN HITELHELYETTESÍTŐK
 IRS / CRS
 ELISMERT LIKVIDITÁSI HITELKERETEK
 EGYÉB (az el nem ismert likviditási hitelkeretekkel együtt)
 ALKALMAZOTT HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐ
 ELŐRE SOROLT
 KÖZTES
 ELSŐ VESZTESÉGVISELŐ
 ELŐRE SOROLT
 KÖZTES
 ELSŐ VESZTESÉGVISELŐ
 FELSŐ KORLÁT FIGYELEMBEVÉTELE ELŐTT
 FELSŐ KORLÁT FIGYELEMBEVÉTELE UTÁN
 HOSSZÚ
 RÖVID
 EGYEDI KOCKÁZAT
 005
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 100
 110
 120
 130
 140
 150
 160
 170
 180
 190
 200
 210
 220
 230
 240
 250
 260
 270
 280
 290
 300
 310
 320
 330
 340
 350
 360
 370
 380
 390
 400
 410
 420
 430
 440
 450
 460
 470
 480
 C 16.00 – MŰKÖDÉSI KOCKÁZAT (OPR)
 BANKI TEVÉKENYSÉGEK
 IRÁNYADÓ MUTATÓ
 KÖLCSÖNÖK ÉS ELŐLEGEK
 (ALTERNATÍV SZTENDERD MÓDSZER ALKALMAZÁSA ESETÉN)
 SZAVATOLÓ-TŐKE -KÖVETELMÉNY
 Teljes működési kockázati kitettségérték
 TÁJÉKOZTATÓ ADATOK A FEJLETT MÉRÉSI MÓDSZEREK ALKALMAZÁSÁRÓL, ADOTT ESETBEN SZOLGÁLTATANDÓ
 3 ÉVVEL EZELŐTT
 2 ÉVVEL EZELŐTT
 ELŐZŐ ÉV
 3 ÉVVEL EZELŐTT
 2 ÉVVEL EZELŐTT
 ELŐZŐ ÉV
 EBBŐL:
 ALLOKÁCIÓS ELJÁRÁSBÓL SZÁRMAZÓ
 SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY A VÁRHATÓ VESZTESÉG, A DIVERZIFIKÁCIÓ ÉS A KOCKÁZATMÉRSÉKLÉSI TECHNIKÁK MIATTI MÉRSÉKLÉS ELŐTT
 (–) A SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY MÉRSÉKLÉSE A BELSŐ ÜZLETVITELI GYAKORLATBAN FIGYELEMBE VETT VÁRHATÓ VESZTESÉG MIATT
 (–) A SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY MÉRSÉKLÉSE DIVERZIFIKÁCIÓ MIATT
 (–) A SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY MÉRSÉKLÉSE KOCKÁZATMÉRSÉKLÉSI TECHNIKÁK (BIZTOSÍTÁS ÉS EGYÉB KOCKÁZAT-ÁTRUHÁZÁSI MECHANIZMUSOK) MIATT
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 O71
 080
 090
 100
 110
 120
 010
 1.
 AZ ALAPMUTATÓ-MÓDSZER (BIA) SZERINTI BANKI TEVÉKENYSÉGEK
 Cella kapcsolata: CA2
 020
 2.
 A SZTENDERD (TSA) / ALTERNATÍV SZTENDERD (ASA) MÓDSZER SZERINTI BANKI TEVÉKENYSÉGEK
 Cella kapcsolata: CA2
 A SZTENDERD MÓDSZER SZERINT:
 030
 VÁLLALATI PÉNZÜGYEK (CF)
 040
 KERESKEDÉS ÉS ÉRTÉKESÍTÉS (TS)
 050
 LAKOSSÁGI KÖZVETÍTŐI TEVÉKENYSÉG (RBr)
 060
 KERESKEDELMI BANKI TEVÉKENYSÉG (CB)
 070
 LAKOSSÁGI BANKI TEVÉKENYSÉG (RB)
 080
 FIZETÉSI ÉS ELSZÁMOLÁSI SZOLGÁLTATÁSOK (PS)
 090
 ÜGYNÖKI SZOLGÁLTATÁSOK (AS)
 100
 VAGYONKEZELÉS (AM)
 AZ ALTERNATÍV SZTENDERD MÓDSZER SZERINT:
 110
 KERESKEDELMI BANKI TEVÉKENYSÉG (CB)
 120
 LAKOSSÁGI BANKI TEVÉKENYSÉG (RB)
 130
 3.
 A FEJLETT MÉRÉSI MÓDSZEREK (AMA) SZERINTI BANKI TEVÉKENYSÉGEK
 Cella kapcsolata: CA2
 C 17.01 – MŰKÖDÉSI KOCKÁZAT: AZ ELŐZŐ ÉVI VESZTESÉGEK ÉS MEGTÉRÜLT VESZTESÉGEK ÜZLETÁGANKÉNT ÉS ESEMÉNYTÍPUSONKÉNT (OPR DETAILS 1)
 A VESZTESÉGEK ÜZLETÁGHOZ RENDELÉSE
 ESEMÉNYTÍPUSOK
 ESEMÉNYTÍPUSOK ÖSSZESEN
 TÁJÉKOZTATÓ ADAT: AZ ADATGYŰJTÉS SORÁN ALKALMAZOTT HATÁRÉRTÉK
 BELSŐ CSALÁS
 KÜLSŐ CSALÁS
 MUNKÁLTATÓI GYAKORLAT ÉS MUNKAHELYI BIZTONSÁG
 ÜGYFELEK, TERMÉKEK ÉS ÜZLETI GYAKORLAT
 TÁRGYI ESZKÖZÖKET ÉRT KÁROK
 ÜZLETMENET FENNAKADÁSA ÉS RENDSZERHIBA
 VÉGREHAJTÁS, TELJESÍTÉS ÉS FOLYAMATKEZELÉS
 LEGALACSONYABB
 LEGMAGASABB
 Sor
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 100
 010
 VÁLLALATI PÉNZÜGYEK [CF]
 Események száma (új események)
 020
 Bruttó veszteségérték (új események)
 030
 Veszteségkorrekcióval érintett események száma
 040
 Korábbi adatszolgáltatási időszakokhoz kapcsolódó veszteségkorrekciók
 050
 Legnagyobb egyedi veszteség
 060
 Az öt legnagyobb veszteség összege
 070
 Teljes közvetlen megtérült veszteség
 080
 Biztosításból és más kockázat-átruházási mechanizmusokból származó teljes megtérülés
 110
 KERESKEDÉS ÉS ÉRTÉKESÍTÉS [TS]
 Események száma (új események)
 120
 Bruttó veszteségérték (új események)
 130
 Veszteségkorrekcióval érintett események száma
 140
 Korábbi adatszolgáltatási időszakokhoz kapcsolódó veszteségkorrekciók
 150
 Legnagyobb egyedi veszteség
 160
 Az öt legnagyobb veszteség összege
 170
 Teljes közvetlen megtérült veszteség
 180
 Biztosításból és más kockázat-átruházási mechanizmusokból származó teljes megtérülés
 210
 LAKOSSÁGI KÖZVETÍTŐI TEVÉKENYSÉG [RBr]
 Események száma (új események)
 220
 Bruttó veszteségérték (új események)
 230
 Veszteségkorrekcióval érintett események száma
 240
 Korábbi adatszolgáltatási időszakokhoz kapcsolódó veszteségkorrekciók
 250
 Legnagyobb egyedi veszteség
 260
 Az öt legnagyobb veszteség összege
 270
 Teljes közvetlen megtérült veszteség
 280
 Biztosításból és más kockázat-átruházási mechanizmusokból származó teljes megtérülés
 310
 KERESKEDELMI BANKI TEVÉKENYSÉG [CB]
 Események száma (új események)
 320
 Bruttó veszteségérték (új események)
 330
 Veszteségkorrekcióval érintett események száma
 340
 Korábbi adatszolgáltatási időszakokhoz kapcsolódó veszteségkorrekciók
 350
 Legnagyobb egyedi veszteség
 360
 Az öt legnagyobb veszteség összege
 370
 Teljes közvetlen megtérült veszteség
 380
 Biztosításból és más kockázat-átruházási mechanizmusokból származó teljes megtérülés
 410
 LAKOSSÁGI BANKI TEVÉKENYSÉG [RB]
 Események száma (új események)
 420
 Bruttó veszteségérték (új események)
 430
 Veszteségkorrekcióval érintett események száma
 440
 Korábbi adatszolgáltatási időszakokhoz kapcsolódó veszteségkorrekciók
 450
 Legnagyobb egyedi veszteség
 460
 Az öt legnagyobb veszteség összege
 470
 Teljes közvetlen megtérült veszteség
 480
 Biztosításból és más kockázat-átruházási mechanizmusokból származó teljes megtérülés
 510
 FIZETÉSI ÉS ELSZÁMOLÁSI SZOLGÁLTATÁSOK [PS]
 Események száma (új események)
 520
 Bruttó veszteségérték (új események)
 530
 Veszteségkorrekcióval érintett események száma
 540
 Korábbi adatszolgáltatási időszakokhoz kapcsolódó veszteségkorrekciók
 550
 Legnagyobb egyedi veszteség
 560
 Az öt legnagyobb veszteség összege
 570
 Teljes közvetlen megtérült veszteség
 580
 Biztosításból és más kockázat-átruházási mechanizmusokból származó teljes megtérülés
 610
 ÜGYNÖKI SZOLGÁLTATÁSOK [AS]
 Események száma (új események)
 620
 Bruttó veszteségérték (új események)
 630
 Veszteségkorrekcióval érintett események száma
 640
 Korábbi adatszolgáltatási időszakokhoz kapcsolódó veszteségkorrekciók
 650
 Legnagyobb egyedi veszteség
 660
 Az öt legnagyobb veszteség összege
 670
 Teljes közvetlen megtérült veszteség
 680
 Biztosításból és más kockázat-átruházási mechanizmusokból származó teljes megtérülés
 710
 VAGYONKEZELÉS [AM]
 Események száma (új események)
 720
 Bruttó veszteségérték (új események)
 730
 Veszteségkorrekcióval érintett események száma
 740
 Korábbi adatszolgáltatási időszakokhoz kapcsolódó veszteségkorrekciók
 750
 Legnagyobb egyedi veszteség
 760
 Az öt legnagyobb veszteség összege
 770
 Teljes közvetlen megtérült veszteség
 780
 Biztosításból és más kockázat-átruházási mechanizmusokból származó teljes megtérülés
 810
 TÁRSASÁGI SZINTŰ TÉTELEK [CI]
 Események száma (új események)
 820
 Bruttó veszteségérték (új események)
 830
 Veszteségkorrekcióval érintett események száma
 840
 Korábbi adatszolgáltatási időszakokhoz kapcsolódó veszteségkorrekciók
 850
 Legnagyobb egyedi veszteség
 860
 Az öt legnagyobb veszteség összege
 870
 Teljes közvetlen megtérült veszteség
 880
 Biztosításból és más kockázat-átruházási mechanizmusokból származó teljes megtérülés
 910
 ÜZLETÁGAK ÖSSZESEN
 Események száma (új események). Ebből:
 911
 ≥ 10 000 és < 20 000 veszteséghez kapcsolódó
 912
 ≥ 20 000 és < 100 000 veszteséghez kapcsolódó
 913
 ≥ 100 000 és < 1 000 000 veszteséghez kapcsolódó
 914
 ≥ 1 000 000 veszteséghez kapcsolódó
 920
 Bruttó veszteségérték (új események). Ebből:
 921
 ≥ 10 000 és < 20 000 veszteséghez kapcsolódó
 922
 ≥ 20 000 és < 100 000 veszteséghez kapcsolódó
 923
 ≥ 100 000 és < 1 000 000 veszteséghez kapcsolódó
 924
 ≥ 1 000 000 veszteséghez kapcsolódó
 930
 Veszteségkorrekcióval érintett események száma Ebből:
 935
 Ebből: pozitív veszteségkorrekcióval érintett események száma
 936
 Ebből: negatív veszteségkorrekcióval érintett események száma
 940
 Korábbi adatszolgáltatási időszakokhoz kapcsolódó veszteségkorrekciók
 945
 Ebből: pozitív veszteségkorrekciók összege (+)
 946
 Ebből: negatív veszteségkorrekciók összege (–)
 950
 Legnagyobb egyedi veszteség
 960
 Az öt legnagyobb veszteség összege
 970
 Teljes közvetlen megtérült veszteség
 980
 Biztosításból és más kockázat-átruházási mechanizmusokból származó teljes megtérülés
 C 17.02 – MŰKÖDÉSI KOCKÁZAT: NAGY VESZTESÉGESEMÉNYEK (OPR DETAILS 2)
 Eseményazonosító
 Elszámolás napja
 Esemény napja
 Felismerés napja
 Eseménytípus
 Bruttó veszteség
 Bruttó veszteség a közvetlen megtérülések levonásával
 BRUTTÓ VESZTESÉG ÜZLETÁGANKÉNT
 Jogalany neve
 Jogalany-azonosító
 Üzleti egység
 Leírás
 Vállalati pénzügyek [CF]
 Kereskedés és értékesítés [TS]
 Lakossági közvetítői tevékenység [RBr]
 Kereskedelmi banki tevékenység [CB]
 Lakossági banki tevékenység [RB]
 Fizetési és elszámolási szolgáltatások [PS]
 Ügynöki szolgáltatások [AS]
 Vagyonkezelés [AM]
 Társasági szintű tételek [CI]
 Sor
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 100
 110
 120
 130
 140
 150
 160
 170
 180
 190
 200
 ...
 C 18.00 – PIACI KOCKÁZAT: A FORGALMAZOTT, HITELVISZONYT MEGTESTESÍTŐ ÉRTÉKPAPÍROK POZÍCIÓKOCKÁZATÁNAK SZTENDERD MÓDSZERE (MKR SA TDI)
 Deviza:
 POZÍCIÓK
 SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY
 TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 ÖSSZES POZÍCIÓ
 NETTÓ POZÍCIÓK
 TŐKEKÖVETELMÉNNYEL ÉRINTETT POZÍCIÓK
 HOSSZÚ
 RÖVID
 HOSSZÚ
 RÖVID
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 010
 KERESKEDÉSI KÖNYVBEN NYILVÁNTARTOTT, FORGALMAZOTT, HITELVISZONYT MEGTESTESÍTŐ ÉRTÉKPAPÍROK
 Cella kapcsolata: CA2
 011
 Általános kockázat
 012
 Származtatott ügyletek
 013
 Egyéb eszközök és kötelezettségek
 020
 Lejáraton alapuló módszer
 030
 1. zóna
 040
 0 ≤ 1 hónap
 050
 > 1 ≤ 3 hónap
 060
 > 3 ≤ 6 hónap
 070
 > 6 ≤ 12 hónap
 080
 2. zóna
 090
 > 1 ≤ 2 (3 %-nál alacsonyabb kamatszelvény esetében 1,9) év
 100
 > 2 ≤ 3 (3 %-nál alacsonyabb kamatszelvény esetében > 1,9 ≤ 2,8) év
 110
 > 3 ≤ 4 (3 %-nál alacsonyabb kamatszelvény esetében > 2,8 ≤ 3,6) év
 120
 3. zóna
 130
 > 4 ≤ 5 (3 %-nál alacsonyabb kamatszelvény esetében > 3,6 ≤ 4,3) év
 140
 > 5 ≤ 7 (3 %-nál alacsonyabb kamatszelvény esetében > 4,3 ≤ 5,7) év
 150
 > 7 ≤ 10 (3 %-nál alacsonyabb kamatszelvény esetében > 5,7 ≤ 7,3) év
 160
 > 10 ≤ 15 (3 %-nál alacsonyabb kamatszelvény esetében > 7,3 ≤ 9,3) év
 170
 > 15 ≤ 20 (3 %-nál alacsonyabb kamatszelvény esetében > 9,3 ≤ 10,6) év
 180
 > 20 (3 %-nál alacsonyabb kamatszelvény esetében > 10,6 ≤ 12,0) év
 190
 (3 %-nál alacsonyabb kamatszelvény esetében > 12,0 ≤ 20,0) év
 200
 (3 %-nál alacsonyabb kamatszelvény esetében > 20) év
 210
 Az átlagos hátralévő futamidőn alapuló módszer
 220
 1. zóna
 230
 2. zóna
 240
 3. zóna
 250
 Egyedi kockázat
 251
 A nem értékpapírosítási pozíciót jelentő, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok szavatolótőke-követelménye
 260
 Az 1. táblázat első kategóriája szerinti hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
 270
 Az 1. táblázat második kategóriája szerinti hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
 280
 Hátralévő futamidő ≤ 6 hónap
 290
 Hátralévő futamidő > 6 hónap és ≤ 24 hónap
 300
 Hátralévő futamidő > 24 hónap
 310
 Az 1. táblázat harmadik kategóriája szerinti hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
 320
 Az 1. táblázat negyedik kategóriája szerinti hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
 321
 Minősített n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívák
 325
 Az értékpapírosított eszközök szavatolótőke-követelménye
 330
 A korrelációkereskedési portfólió szavatolótőke-követelménye
 350
 Opciókra vonatkozó további követelmények (nem delta kockázatok)
 360
 Egyszerűsített módszer
 370
 Delta plusz módszer – a gammakockázat kiegészítő követelményei
 380
 Delta plusz módszer – a vegakockázat kiegészítő követelményei
 390
 Forgatókönyvmátrix módszer
 C 19.00 – PIACI KOCKÁZAT: AZ ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSOK EGYEDI KOCKÁZATÁNAK SZTENDERD MÓDSZERE (MKR SA SEC)
 ÖSSZES POZÍCIÓ
 (–) SZAVATOLÓ TŐKÉBŐL LEVONT POZÍCIÓK
 NETTÓ POZÍCIÓK
 A NETTÓ (HOSSZÚ) POZÍCIÓK SA ÉS IRB KOCKÁZATI SÚLY SZERINTI BONTÁSA
 A NETTÓ (RÖVID) POZÍCIÓK SA ÉS IRB KOCKÁZATI SÚLYOK SZERINTI BONTÁSA
 AZ ELŐZETES VIZSGÁLATRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK MEGSÉRTÉSE MIATTI ÁLTALÁNOS HATÁS (KORREKCIÓ)
 FELSŐ KORLÁT FIGYELEMBEVÉTELE ELŐTT
 FELSŐ KORLÁT FIGYELEMBEVÉTELE UTÁN
 TELJES SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY
 KOCKÁZATI SÚLY < 1 250 %
 1 250 %
 A FELÜGYELETI KÉPLET MÓDSZERE
 AZ ALAPUL SZOLGÁLÓ ESZKÖZÖK VIZSGÁLATA (ÁTTEKINTÉS ELVE)
 BELSŐ ÉRTÉKELÉSI MÓDSZER
 KOCKÁZATI SÚLY < 1 250 %
 1 250 %
 A FELÜGYELETI KÉPLET MÓDSZERE
 AZ ALAPUL SZOLGÁLÓ ESZKÖZÖK VIZSGÁLATA (ÁTTEKINTÉS ELVE)
 BELSŐ ÉRTÉKELÉSI MÓDSZER
 HOSSZÚ
 RÖVID
 (–) HOSSZÚ
 (–) RÖVID
 HOSSZÚ
 RÖVID
 7 – 10 %
 12 – 18 %
 20 – 35 %
 40 – 75 %
 100 %
 150 %
 200 %
 225 %
 250 %
 300 %
 350 %
 425 %
 500 %
 650 %
 750 %
 850 %
 MINŐSÍTETT
 NEM MINŐSÍTETT
 ÁTLAGOS KOCKÁZATI SÚLY (%)
 ÁTLAGOS KOCKÁZATI SÚLY (%)
 7 – 10 %
 12 – 18 %
 20 – 35 %
 40 – 75 %
 100 %
 150 %
 200 %
 225 %
 250 %
 300 %
 350 %
 425 %
 500 %
 650 %
 750 %
 850 %
 MINŐSÍTETT
 NEM MINŐSÍTETT
 ÁTLAGOS KOCKÁZATI SÚLY (%)
 ÁTLAGOS KOCKÁZATI SÚLY (%)
 SÚLYOZOTT NETTÓ HOSSZÚ POZÍCIÓK
 SÚLYOZOTT NETTÓ RÖVID POZÍCIÓK
 SÚLYOZOTT NETTÓ HOSSZÚ POZÍCIÓK
 SÚLYOZOTT NETTÓ RÖVID POZÍCIÓK
 SÚLYOZOTT NETTÓ HOSSZÚ ÉS RÖVID POZÍCIÓK ÖSSZEGE
 SÚLYOZOTT NETTÓ HOSSZÚ POZÍCIÓK
 SÚLYOZOTT NETTÓ RÖVID POZÍCIÓK
 SÚLYOZOTT NETTÓ HOSSZÚ ÉS RÖVID POZÍCIÓK ÖSSZEGE
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 100
 110
 120
 130
 140
 150
 160
 170
 180
 190
 200
 210
 220
 230
 240
 250
 260
 270
 280
 290
 300
 310
 320
 330
 340
 350
 360
 370
 380
 390
 400
 410
 420
 430
 440
 450
 460
 470
 480
 490
 500
 510
 520
 530
 540
 550
 560
 570
 580
 590
 600
 610
 010
 TELJES KITETTSÉG
 Cella kapcsolata: MKR SA TDI {325:060}
 020
 Ebből: ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 030
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁST KEZDEMÉNYEZŐ: TELJES KITETTSÉG
 040
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 050
 ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 060
 BEFEKTETŐ: TELJES KITETTSÉG
 070
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 080
 ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 090
 SZPONZOR: TELJES KITETTSÉG
 100
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 110
 ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 A SÚLYOZOTT NETTÓ HOSSZÚ ÉS RÖVID POZÍCIÓK ÖSSZÉRTÉKÉNEK AZ ALAPUL SZOLGÁLÓ ESZKÖZÖK TÍPUSAI SZERINTI BONTÁSA
 120
 1.
 Lakóingatlant terhelő jelzálog
 130
 2.
 Kereskedelmi ingatlant terhelő jelzálog
 140
 3.
 Hitelkártya-követelés
 150
 4.
 Lízing
 160
 5.
 Vállalatoknak és kkv-knak nyújtott hitel
 170
 6.
 Fogyasztási hitel
 180
 7.
 Kereskedelemfinanszírozás
 190
 8.
 Egyéb eszközök
 200
 9.
 Fedezett kötvények
 210
 10.
 Egyéb kötelezettségek
 C 20.00 – PIACI KOCKÁZAT: A KORRELÁCIÓKERESKEDÉSI PORTFÓLIÓ EGYEDI KOCKÁZATÁNAK SZTENDERD MÓDSZERE (MKR SA CTP)
 ÖSSZES POZÍCIÓ
 (–) SZAVATOLÓ TŐKÉBŐL LEVONT POZÍCIÓK
 NETTÓ POZÍCIÓK
 A NETTÓ (HOSSZÚ) POZÍCIÓK SA ÉS IRB KOCKÁZATI SÚLY SZERINTI BONTÁSA
 A NETTÓ (RÖVID) POZÍCIÓK SA ÉS IRB KOCKÁZATI SÚLYOK SZERINTI BONTÁSA FELSŐ KORLÁT FIGYELEMBEVÉTELE ELŐTT
 FELSŐ KORLÁT FIGYELEMBEVÉTELE ELŐTT
 FELSŐ KORLÁT FIGYELEMBEVÉTELE UTÁN
 TELJES SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY
 KOCKÁZATI SÚLY < 1 250 %
 1 250 %
 A FELÜGYELETI KÉPLET MÓDSZERE
 AZ ALAPUL SZOLGÁLÓ ESZKÖZÖK VIZSGÁLATA (ÁTTEKINTÉS ELVE)
 BELSŐ ÉRTÉKELÉSI MÓDSZER
 KOCKÁZATI SÚLY < 1 250 %
 1 250 %
 A FELÜGYELETI KÉPLET MÓDSZERE
 AZ ALAPUL SZOLGÁLÓ ESZKÖZÖK VIZSGÁLATA (ÁTTEKINTÉS ELVE)
 BELSŐ ÉRTÉKELÉSI MÓDSZER
 HOSSZÚ
 RÖVID
 (–) HOSSZÚ
 (–) RÖVID
 HOSSZÚ
 RÖVID
 7 – 10 %
 12 – 18 %
 20 – 35 %
 40 – 75 %
 100 %
 250 %
 350 %
 425 %
 650 %
 Egyéb
 MINŐSÍTETT
 NEM MINŐSÍTETT
 ÁTLAGOS KOCKÁZATI SÚLY (%)
 ÁTLAGOS KOCKÁZATI SÚLY (%)
 7 – 10 %
 12 – 18 %
 20 – 35 %
 40 – 75 %
 100 %
 250 %
 350 %
 425 %
 650 %
 Egyéb
 MINŐSÍTETT
 NEM MINŐSÍTETT
 ÁTLAGOS KOCKÁZATI SÚLY (%)
 ÁTLAGOS KOCKÁZATI SÚLY (%)
 SÚLYOZOTT NETTÓ HOSSZÚ POZÍCIÓK
 SÚLYOZOTT NETTÓ RÖVID POZÍCIÓK
 SÚLYOZOTT NETTÓ HOSSZÚ POZÍCIÓK
 SÚLYOZOTT NETTÓ RÖVID POZÍCIÓK
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 100
 110
 120
 130
 140
 150
 160
 170
 180
 190
 200
 210
 220
 230
 240
 250
 260
 270
 280
 290
 300
 310
 320
 330
 340
 350
 360
 370
 380
 390
 400
 410
 420
 430
 440
 450
 010
 TELJES KITETTSÉG
 Cella kapcsolata: MKR SA TDI {330:060}
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSI POZÍCIÓK:
 020
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁST KEZDEMÉNYEZŐ: TELJES KITETTSÉG
 030
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 040
 EGYÉB CTP-POZÍCIÓK
 050
 BEFEKTETŐ: TELJES KITETTSÉG
 060
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 070
 EGYÉB CTP-POZÍCIÓK
 080
 SZPONZOR: TELJES KITETTSÉG
 090
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 100
 EGYÉB CTP-POZÍCIÓK
 N-EDIK NEMTELJESÍTÉSKOR LEHÍVHATÓ HITELDERIVATÍVÁK:
 110
 N-EDIK NEMTELJESÍTÉSKOR LEHÍVHATÓ HITELDERIVATÍVÁK
 120
 EGYÉB CTP-POZÍCIÓK
 C 21.00 – PIACI KOCKÁZAT: A RÉSZVÉNYEK POZÍCIÓKOCKÁZATÁNAK SZTENDERD MÓDSZERE (MKR SA EQU)
 Nemzeti piac:
 POZÍCIÓK
 SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY
 TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 ÖSSZES POZÍCIÓ
 NETTÓ POZÍCIÓK
 TŐKEKÖVETELMÉNNYEL ÉRINTETT POZÍCIÓK
 HOSSZÚ
 RÖVID
 HOSSZÚ
 RÖVID
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 010
 KERESKEDÉSI KÖNYVBEN NYILVÁNTARTOTT RÉSZVÉNYEK
 Cella kapcsolata: CA
 020
 Általános kockázat
 021
 Származtatott ügyletek
 022
 Egyéb eszközök és kötelezettségek
 030
 Tőzsdei forgalomban szereplő, megfelelően diverzifikált, egyedi módszer alkalmazási körébe tartozó határidős részvényindex-ügyletek
 040
 A tőzsdei forgalomban szereplő, megfelelően diverzifikált határidős részvényindex-ügyleteken kívüli részvények
 050
 Egyedi kockázat
 090
 Opciókra vonatkozó további követelmények (nem delta kockázatok)
 100
 Egyszerűsített módszer
 110
 Delta plusz módszer – a gammakockázat kiegészítő követelményei
 120
 Delta plusz módszer – a vegakockázat kiegészítő követelményei
 130
 Forgatókönyvmátrix módszer
 C 22.00 – PIACI KOCKÁZAT: A DEVIZAÁRFOLYAM-KOCKÁZAT SZTENDERD MÓDSZEREI (MKR SA FX)
 ÖSSZES POZÍCIÓ
 NETTÓ POZÍCIÓK
 TŐKEKÖVETELMÉNNYEL ÉRINTETT POZÍCIÓK
 (A speciálisan kezelt, a beszámoló pénznemén kívüli pénznemekben lévő kiegyenlítetlen pozícióknak a kiegyenlített pozíciók közötti újrafelosztásával)
 SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY
 TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 HOSSZÚ
 RÖVID
 HOSSZÚ
 RÖVID
 HOSSZÚ
 RÖVID
 KIEGYENLÍTETT
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 100
 010
 POZÍCIÓK ÖSSZESEN
 Cella kapcsolata: CA
 020
 Egymással nagy mértékben korreláló pénznemek
 025
 Ebből: a beszámoló pénzneme
 030
 Minden egyéb pénznem (a kollektív befektetési formákat külön pénznemként kezelve)
 040
 Arany
 050
 Opciókra vonatkozó további követelmények (nem delta kockázatok)
 060
 Egyszerűsített módszer
 070
 Delta plusz módszer – a gammakockázat kiegészítő követelményei
 080
 Delta plusz módszer – a vegakockázat kiegészítő követelményei
 090
 Forgatókönyvmátrix módszer
 A BESZÁMOLÓ PÉNZNEMÉVEL EGYÜTT SZÁMÍTOTT ÖSSZES POZÍCIÓ KITETTSÉGTÍPUS SZERINTI BONTÁSA
 100
 Mérlegen kívüli tételnek és származtatott ügyletnek nem minősülő egyéb eszközök és kötelezettségek
 110
 Mérlegen kívüli tételek
 120
 Származtatott ügyletek
 Tájékoztató adatok: DEVIZAPOZÍCIÓK
 130
 Euró
 140
 Lek
 150
 Argentin peso
 160
 Ausztrál dollár
 170
 Brazil real
 180
 Bolgár leva
 190
 Kanadai dollár
 200
 Cseh korona
 210
 Dán korona
 220
 Egyiptomi font
 230
 Font sterling
 240
 Forint
 250
 Jen
 270
 Litván litas
 280
 Dinár
 290
 Mexikói peso
 300
 Zloty
 310
 Román lej
 320
 Orosz rubel
 330
 Szerb dinár
 340
 Svéd korona
 350
 Svájci frank
 360
 Török líra
 370
 Hrivnya
 380
 USA-dollár
 390
 Izlandi korona
 400
 Norvég korona
 410
 Hongkongi dollár
 420
 Új tajvani dollár
 430
 Új-zélandi dollár
 440
 Szingapúri dollár
 450
 Dél-koreai won
 460
 Renminbi jüan
 470
 Egyéb
 480
 Horvát kuna
 C 23.00 – PIACI KOCKÁZAT: AZ ÁRUPOZÍCIÓK SZTENDERD MÓDSZEREI (MKR SA COM)
 ÖSSZES POZÍCIÓ
 NETTÓ POZÍCIÓK
 TŐKEKÖVETELMÉNNYEL ÉRINTETT POZÍCIÓK
 SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY
 TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 HOSSZÚ
 RÖVID
 HOSSZÚ
 RÖVID
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 010
 ÁRUPOZÍCIÓK ÖSSZESEN
 Cella kapcsolata: CA
 020
 Nemesfémek (az arany kivételével)
 030
 Nem nemesfémek
 040
 Mezőgazdasági termékek
 050
 Egyéb
 060
 Ebből energiatermékek (olaj, gáz)
 070
 Futamidőtáblás módszer
 080
 Kiterjesztett lejárati táblás módszer
 090
 Egyszerűsített módszer: Összes pozíció
 100
 Opciókra vonatkozó további követelmények (nem delta kockázatok)
 110
 Egyszerűsített módszer
 120
 Delta plusz módszer – a gammakockázat kiegészítő követelményei
 130
 Delta plusz módszer – a vegakockázat kiegészítő követelményei
 140
 Forgatókönyvmátrix módszer
 C 24.00 – PIACI KOCKÁZAT: BELSŐ MODELLEK (MKR IM)
 Kockáztatott érték
 STRESSZHELYZETI KOCKÁZTATOTT ÉRTÉK
 A JÁRULÉKOS NEMTELJESÍTÉSI ÉS ÁTMINŐSÍTÉSI KOCKÁZATRA VONATKOZÓ TŐKEKÖVETELMÉNY
 TELJES ÁRKOCKÁZATI TŐKEKÖVETELMÉNY A CTP-RE VONATKOZÓAN
 SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY
 TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 Túllépések száma az előző 250 munkanap során
 VaR szorzó (mc)
 SVaR szorzó (ms)
 CTP-TŐKEKÖVETELMÉNY FELTÉTELEZETT ALSÓ KORLÁTJA – SÚLYOZOTT NETTÓ HOSSZÚ POZÍCIÓK A FELSŐ KORLÁT FIGYELEMBEVÉTELÉVEL
 CTP-TŐKEKÖVETELMÉNY FELTÉTELEZETT ALSÓ KORLÁTJA – SÚLYOZOTT NETTÓ RÖVID POZÍCIÓK A FELSŐ KORLÁT FIGYELEMBEVÉTELÉVEL
 SZORZÓ (mc) x ELŐZŐ 60 MUNKANAP ÁTLAGA (VaRavg)
 ELŐZŐ NAPI (VaRt – 1)
 SZORZÓ (ms) x ELŐZŐ 60 MUNKANAP ÁTLAGA (SVaRavg)
 LEGFRISSEBB (SVaRt – 1)
 12 HETES ÁTLAGOS MÉRŐSZÁM
 LEGFRISSEBB MÉRŐSZÁM
 ALSÓ KORLÁT
 12 HETES ÁTLAGOS MÉRŐSZÁM
 LEGFRISSEBB MÉRŐSZÁM
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 100
 110
 120
 130
 140
 150
 160
 170
 180
 010
 POZÍCIÓK ÖSSZESEN
 Cella kapcsolata: CA
 Tájékoztató adatok: A PIACI KOCKÁZAT BONTÁSA
 020
 Forgalmazott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
 030
 TDI – Általános kockázat
 040
 TDI – Egyedi kockázat
 050
 Részvények
 060
 Részvények – Általános kockázat
 070
 Részvények – Egyedi kockázat
 080
 Devizaárfolyam-kockázat
 090
 Árukockázat
 100
 Általános kockázat összesen
 110
 Egyedi kockázat összesen
 C 25.00 – HITELÉRTÉKELÉSI KORREKCIÓK KOCKÁZATA (CVA)
 KITETTSÉGÉRTÉK
 KOCKÁZTATOTT ÉRTÉK
 STRESSZHELYZETI KOCKÁZTATOTT ÉRTÉK
 SZAVATOLÓTŐKE- KÖVETELMÉNY
 TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 TÁJÉKOZTATÓ ADATOK
 CVA KOCKÁZATHOZ KAPCSOLÓDÓ FEDEZETI ÜGYLET NÉVLEGES ÉRTÉKE
 Ebből: tőzsdén kívüli származtatott ügyletek
 Ebből: értékpapír-finanszírozási ügylet
 SZORZÓ (mc) x ELŐZŐ 60 MUNKANAP ÁTLAGA (VaRavg)
 ELŐZŐ NAPI (VaRt – 1)
 SZORZÓ (ms) x ELŐZŐ 60 MUNKANAP ÁTLAGA (SVaRavg)
 LEGFRISSEBB (SVaRt – 1)
 Partnerek száma
 Ebből: közelítő érték alapján meghatározott hitelkockázati felár
 VISELT CVA-KOCKÁZAT
 EGY ALAPTERMÉKES CDS
 INDEX CDS
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 100
 110
 120
 130
 140
 010
 CVA-kockázat összesen
 Cella kapcsolata {CA2;r640;c010}
 020
 Fejlett módszer szerint
 Cella kapcsolata {CA2;r650;c010}
 030
 Sztenderd módszer szerint
 Cella kapcsolata {CA2;r660;c010}
 040
 Eredeti kitettség szerinti módszer (OEM) alapján
 Cella kapcsolata {CA2;r670;c010}
 C 33.00 – ÁLLAMHÁZTARTÁSI KITETTSÉGEK A PARTNER ORSZÁGA SZERINT (GOV)
 Ország:
 Közvetlen kitettségek
 Tájékoztató adat: államháztartási kitettségekre értékesített hitelderivatívák
 Kitettségérték
 Kockázattal súlyozott kitettségérték
 Mérlegen belüli kitettségek
 Halmozott értékvesztés
 A hitelkockázat változásából származó negatív valósérték-változás halmozott összege
 Származtatott ügyletek
 Mérlegen kívüli kitettségek
 Nem származtatott pénzügyi eszközök bruttó könyv szerinti értéke összesen
 Nem származtatott pénzügyi eszközök könyv szerinti értéke összesen (rövid pozíciók nélkül)
 Nem származtatott pénzügyi eszközök számviteli portfóliók szerint
 Rövid pozíciók
 Származtatott ügyletek pozitív valós értékkel
 Származtatott ügyletek negatív valós értékkel
 Névérték
 Céltartalékok
 A hitelkockázat változásából származó negatív valósérték-változás halmozott összege
 Származtatott ügyletek pozitív valós értékkel – könyv szerinti érték
 Származtatott ügyletek negatív valós értékkel – könyv szerinti érték
 Kereskedési céllal tartott pénzügyi eszközök
 Kereskedési célú pénzügyi eszközök
 Kötelezően az eredménnyel szemben valós értéken értékelt, nem kereskedési célú pénzügyi eszközök
 Az eredménnyel szemben valós értéken értékeltnek megjelölt pénzügyi eszközök
 Eredménnyel szemben valós értéken értékelt, nem kereskedési célú, nem származtatott pénzügyi eszközök
 Az egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök
 A saját tőkével szemben valós értéken értékelt, nem kereskedési célú, nem származtatott pénzügyi eszközök
 Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök
 Bekerülésiérték-módszerrel értékelt nem kereskedési célú, nem származtatott pénzügyi eszközök
 Egyéb nem kereskedési célú, nem származtatott pénzügyi eszközök
 Ebből: kereskedési céllal tartott vagy kereskedési célú pénzügyi eszközként besorolt, fordított visszavásárlási hitelekből származó rövid pozíciók
 Ebből: egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy saját tőkével szemben valós értéken értékelt, nem kereskedési célú, nem származtatott pénzügyi eszközökből
 Ebből: kötelezően az eredménnyel szemben valós értéken értékelt, nem kereskedési célú pénzügyi eszközökből, az eredménnyel szemben valós értéken értékeltnek megjelölt pénzügyi eszközökből vagy eredménnyel szemben valós értéken értékelt nem kereskedési célú pénzügyi eszközökből
 Ebből: egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy saját tőkével szemben valós értéken értékelt, nem kereskedési célú, nem származtatott pénzügyi eszközökből
 Könyv szerinti érték
 Névleges összeg
 Könyv szerinti érték
 Névleges összeg
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 100
 110
 120
 130
 140
 150
 160
 170
 180
 190
 200
 210
 220
 230
 240
 250
 260
 270
 280
 290
 300
 010
 Teljes kitettség
 A TELJES KITETTSÉG KOCKÁZAT, SZABÁLYOZÁSI MÓDSZER ÉS KITETTSÉGI OSZTÁLY SZERINTI BONTÁSA
 020
 Kitettségek a hitelkockázati módszerek alapján
 030
 Sztenderd módszer
 040
 Központi kormányzatok
 050
 Regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok
 060
 Közszektorbeli intézmények
 070
 Nemzetközi szervezetek
 080
 IRB-módszer
 090
 Központi kormányzatok
 100
 Regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok [Központi kormányzatok]
 110
 Regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok [Intézmények]
 120
 Közszektorbeli intézmények [Központi kormányzatok]
 130
 Közszektorbeli intézmények [Intézmények]
 140
 Nemzetközi szervezetek [Központi kormányzatok]
 150
 Nemzetközi szervezetek [Intézmények]
 160
 Kitettségek a piaci kockázati módszer alapján
 TELJES KITETTSÉG HÁTRALÉVŐ FUTAMIDŐ SZERINTI BONTÁSA
 170
 [ 0 – 3HÓNAP [
 180
 [ 3HÓNAP – 1ÉV [
 190
 [ 1ÉV – 2ÉV [
 200
 [ 2ÉV – 3ÉV [
 210
 [3ÉV – 5ÉV [
 220
 [5ÉV – 10ÉV [
 230
 [10ÉV – hosszabb
 ”
 II. MELLÉKLET
 „
 II. MELLÉKLET
 A SZAVATOLÓ TŐKÉRE ÉS A SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNYEKRE VONATKOZÓ ADATSZOLGÁLTATÁS
 Tartalomjegyzék
 I. RÉSZ: ÁLTALÁNOS ÚTMUTATÓ
 140
 1.
 FELÉPÍTÉS ÉS SZABÁLYOK
 140
 1.1.
 FELÉPÍTÉS
 140
 1.2.
 SZÁMOZÁSI SZABÁLYOK
 140
 1.3.
 ELŐJELRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
 140
 II. RÉSZ: A TÁBLÁHOZ KAPCSOLÓDÓ ÚTMUTATÓ
 140
 1.
 TŐKEMEGFELELÉSI ÁTTEKINTÉS (CA)
 140
 1.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 140
 1.2.
 C 01.00 – SZAVATOLÓ TŐKE (CA1)
 141
 1.2.1.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 141
 1.3.
 C 02.00 – SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY (CA2)
 155
 1.3.1.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 155
 1.4.
 C 03.00 – TŐKEMEGFELELÉSI MUTATÓK ÉS TŐKESZINTEK (CA3)
 161
 1.4.1.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 161
 1.5.
 C 04.00 – TÁJÉKOZTATÓ ADATOK (CA4)
 162
 1.5.1.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 162
 1.6.
 ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK ÉS SZERZETT JOGOK ALAPJÁN FIGYELEMBE VETT TŐKEINSTRUMENTUMOK: ÁLLAMI TÁMOGATÁSNAK NEM MINŐSÜLŐ INSTRUMENTUMOK (CA5)
 177
 1.6.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 177
 1.6.2.
 C 05.01 – ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK (CA5.1)
 177
 1.6.2.1.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 177
 1.6.3.
 C 05.02 – SZERZETT JOGOK ALAPJÁN FIGYELEMBE VETT TŐKEINSTRUMENTUMOK: ÁLLAMI TÁMOGATÁSNAK NEM MINŐSÜLŐ INSTRUMENTUMOK (CA5.2)
 185
 1.6.3.1.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 185
 2.
 CSOPORTSZINTŰ SZAVATOLÓTŐKE-MEGFELELÉS: INFORMÁCIÓK A CSOPORTBA TARTOZÓ SZERVEZETEKRŐL (GS)
 187
 2.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 187
 2.2.
 RÉSZLETES INFORMÁCIÓK A CSOPORTSZINTŰ SZAVATOLÓTŐKE-MEGFELELÉSRŐL
 188
 2.3.
 AZ EGYES SZERVEZETEKNEK A CSOPORTSZINTŰ SZAVATOLÓTŐKE-MEGFELELÉSHEZ VALÓ HOZZÁJÁRULÁSÁVAL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK
 188
 2.4.
 C 06.01 – CSOPORTSZINTŰ SZAVATOLÓTŐKE-MEGFELELÉS: INFORMÁCIÓK A CSOPORTBA TARTOZÓ SZERVEZETEKRŐL – ÖSSZESEN (GS TOTAL)
 188
 2.5.
 C 06.02 – CSOPORTSZINTŰ SZAVATOLÓTŐKE-MEGFELELÉS: INFORMÁCIÓK A CSOPORTBA TARTOZÓ SZERVEZETEKRŐL (GS)
 189
 3.
 HITELKOCKÁZATI TÁBLACSOPORT
 195
 3.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 195
 3.1.1.
 HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI TECHNIKÁK
 195
 3.1.2.
 A PARTNERKOCKÁZATTAL KAPCSOLATOS ADATSZOLGÁLTATÁS
 196
 3.2.
 C 07.00 – HITELKOCKÁZAT, PARTNERKOCKÁZAT ÉS NYITVA SZÁLLÍTÁSOK: A SZTENDERD MÓDSZER SZERINTI TŐKEKÖVETELMÉNY (CR SA)
 196
 3.2.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 196
 3.2.2.
 A CR SA TÁBLA ALKALMAZÁSI KÖRE
 196
 3.2.3.
 A KITETTSÉGEK KITETTSÉGI OSZTÁLYBA SOROLÁSA A SZTENDERD MÓDSZERREL
 197
 3.2.4.
 A CRR 112. CIKKÉBEN EMLÍTETT EGYES KITETTSÉGI OSZTÁLYOK TERJEDELMÉNEK MAGYARÁZATA
 200
 3.2.4.1.
 AZ „INTÉZMÉNYEK” KITETTSÉGI OSZTÁLY
 200
 3.2.4.2.
 A „FEDEZETT KÖTVÉNYEK” KITETTSÉGI OSZTÁLY
 200
 3.2.4.3.
 A „KOLLEKTÍV BEFEKTETÉSI FORMÁK” KITETTSÉGI OSZTÁLY
 201
 3.2.5.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 201
 3.3.
 HITELKOCKÁZAT, PARTNERKOCKÁZAT ÉS NYITVA SZÁLLÍTÁSOK: AZ IRB-MÓDSZER SZERINTI SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY (CR IRB)
 207
 3.3.1.
 A CR IRB TÁBLA ALKALMAZÁSI KÖRE
 207
 3.3.2.
 A CR IRB TÁBLACSOPORT FELOSZTÁSA
 208
 3.3.3.
 C 08.01 – HITELKOCKÁZAT, PARTNERKOCKÁZAT ÉS NYITVA SZÁLLÍTÁSOK: AZ IRB-MÓDSZER SZERINTI TŐKEKÖVETELMÉNY (CR IRB 1)
 209
 3.3.3.1.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 209
 3.3.4.
 C 08.02 – HITELKOCKÁZAT, PARTNERKOCKÁZAT ÉS NYITVA SZÁLLÍTÁSOK: AZ IRB-MÓDSZER SZERINTI TŐKEKÖVETELMÉNY – ÜGYFÉL-KATEGÓRIA VAGY -HALMAZ (POOL) SZERINT (CR IRB 2 TÁBLA)
 216
 3.4.
 HITELKOCKÁZAT, PARTNERKOCKÁZAT ÉS NYITVA SZÁLLÍTÁSOK: FÖLDRAJZI MEGOSZLÁS
 217
 3.4.1.
 C 09.01 – KITETTSÉGEK FÖLDRAJZI BONTÁSA A KÖTELEZETT ILLETŐSÉGE SZERINT: SA KITETTSÉGEK (CR GB 1)
 217
 3.4.1.1.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 217
 3.4.2.
 C 09.02 – KITETTSÉGEK FÖLDRAJZI BONTÁSA A KÖTELEZETT ILLETŐSÉGE SZERINT: IRB KITETTSÉGEK (CR GB 2)
 219
 3.4.2.1.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 219
 3.4.3.
 C 09.04 – A LÉNYEGES HITELKOCKÁZATI KITETTSÉGEK BONTÁSA AZ ORSZÁGONKÉNTI ANTICIKLIKUS TŐKEPUFFER ÉS AZ INTÉZMÉNYSPECIFIKUS ANTICIKLIKUS TŐKEPUFFER KISZÁMÍTÁSÁHOZ (CCB)
 222
 3.4.3.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 222
 3.4.3.2.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 222
 3.5.
 C 10.01 ÉS C 10.02 – A BELSŐ MINŐSÍTÉSEN ALAPULÓ MÓDSZER SZERINTI RÉSZVÉNYJELLEGŰ KITETTSÉGEK (CR EQU IRB 1 ÉS CR EQU IRB 2)
 225
 3.5.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 225
 3.5.2.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ (MIND A CR EQU IRB 1, MIND A CR EQU IRB 2 TÁBLÁRA ALKALMAZANDÓ)
 226
 3.6.
 C 11.00 – ELSZÁMOLÁSI/TELJESÍTÉSI KOCKÁZAT (CR SETT)
 229
 3.6.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 229
 3.6.2.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 230
 3.7.
 C 12.00 – HITELKOCKÁZAT: ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS – A SZTENDERD MÓDSZER SZERINTI SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY (CR SEC SA)
 231
 3.7.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 231
 3.7.2.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 231
 3.8.
 C 13.00 – HITELKOCKÁZAT: ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS – AZ IRB-MÓDSZER SZERINTI SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY (CR SEC IRB)
 237
 3.8.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 237
 3.8.2.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 238
 3.9.
 C 14.00 – AZ ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSSAL KAPCSOLATOS RÉSZLETES INFORMÁCIÓK (SEC DETAILS)
 244
 3.9.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 244
 3.9.2.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 245
 4.
 MŰKÖDÉSI KOCKÁZATI TÁBLACSOPORT
 253
 4.1.
 C 16.00 – MŰKÖDÉSI KOCKÁZAT (OPR)
 253
 4.1.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 253
 4.1.2.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 254
 4.2.
 MŰKÖDÉSI KOCKÁZAT: AZ ELŐZŐ ÉVI VESZTESÉGEKRE VONATKOZÓ RÉSZLETES INFORMÁCIÓK (OPR DETAILS)
 256
 4.2.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 256
 4.2.2.
 C 17.01: MŰKÖDÉSI KOCKÁZAT: AZ ELŐZŐ ÉVI VESZTESÉGEK ÉS MEGTÉRÜLT VESZTESÉGEK ÜZLETÁGANKÉNT ÉS ESEMÉNYTÍPUSONKÉNT (OPR DETAILS 1)
 257
 4.2.2.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 257
 4.2.2.2.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 257
 4.2.3.
 C 17.02: MŰKÖDÉSI KOCKÁZAT: AZ UTOLSÓ ÉVI NAGY VESZTESÉGESEMÉNYEKRE VONATKOZÓ RÉSZLETES INFORMÁCIÓK (OPR DETAILS 2)
 262
 4.2.3.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 262
 4.2.3.2.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 263
 5.
 PIACI KOCKÁZATI TÁBLACSOPORT
 263
 5.1.
 C 18.00 – PIACI KOCKÁZAT: A FORGALMAZOTT, HITELVISZONYT MEGTESTESÍTŐ ÉRTÉKPAPÍROK POZÍCIÓKOCKÁZATÁNAK SZTENDERD MÓDSZERE (MKR SA TDI)
 264
 5.1.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 264
 5.1.2.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 264
 5.2.
 C 19.00 – PIACI KOCKÁZAT: AZ ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSOK EGYEDI KOCKÁZATÁNAK SZTENDERD MÓDSZERE (MKR SA SEC)
 266
 5.2.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 266
 5.2.2.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 266
 5.3.
 C 20.00 – PIACI KOCKÁZAT: A KORRELÁCIÓKERESKEDÉSI PORTFÓLIÓBA SOROLT POZÍCIÓK EGYEDI KOCKÁZATÁNAK SZTENDERD MÓDSZERE (MKR SA CTP)
 268
 5.3.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 268
 5.3.2.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 269
 5.4.
 C 21.00 – PIACI KOCKÁZAT: A RÉSZVÉNYEK POZÍCIÓKOCKÁZATÁNAK SZTENDERD MÓDSZERE (MKR SA EQU)
 270
 5.4.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 270
 5.4.2.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 271
 5.5.
 C 22.00 – PIACI KOCKÁZAT: A DEVIZAÁRFOLYAM-KOCKÁZAT SZTENDERD MÓDSZEREI (MKR SA FX)
 272
 5.5.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 272
 5.5.2.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 272
 5.6.
 C 23.00 – PIACI KOCKÁZAT: AZ ÁRUPOZÍCIÓK SZTENDERD MÓDSZEREI (MKR SA COM)
 274
 5.6.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 274
 5.6.2.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 275
 5.7.
 C 24.00 – PIACI KOCKÁZAT: BELSŐ MODELLEK (MKR IM)
 275
 5.7.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 275
 5.7.2.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 276
 5.8.
 C 25.00 – HITELÉRTÉKELÉSI KORREKCIÓK KOCKÁZATA (CVA)
 278
 5.8.1.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 278
 6.
 C 33.00 – ÁLLAMHÁZTARTÁSOKKAL SZEMBENI KITETTSÉGEK (GOV)
 280
 6.1.
 ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 280
 6.2.
 AZ ÁLLAMHÁZTARTÁSOKKAL SZEMBENI KITETTSÉGEK TÁBLA ALKALMAZÁSI KÖRE
 280
 6.3.
 A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 280
 I. RÉSZ: ÁLTALÁNOS ÚTMUTATÓ
 1. FELÉPÍTÉS ÉS SZABÁLYOK
 1.1. FELÉPÍTÉS
 1.
 Általánosságban a keretrendszer öt táblacsoportból áll:
 a)
 tőkemegfelelés, a szavatoló tőke áttekintése; teljes kockázati kitettségérték;
 b)
 csoportszintű szavatolótőke-megfelelés, áttekintés a tőkemegfelelési követelményeknek az adatszolgáltató intézmény konszolidációs körébe bevont valamennyi szervezet általi teljesítéséről;
 c)
 hitelkockázat (partner-, felhígulási és elszámolási kockázat);
 d)
 piaci kockázat (kereskedési könyvi pozíciókockázat, devizaárfolyam-kockázat, árukockázat, CVA-kockázat);
 e)
 működési kockázat.
 2.
 Minden táblához biztosított a jogszabályi hivatkozás. Az egyes táblacsoportok felhasználásával történő adatközlés általános szempontjaival kapcsolatos további részletes információkat, a tábla egyes részeire vonatkozó útmutatót, valamint a validálási szabályokat a végrehajtás-technikai standard jelen része tartalmazza.
 3.
 Az intézményeknek kizárólag azokon a táblákon kell adatot szolgáltatniuk, amelyek a szavatolótőke-követelmények meghatározása során alkalmazott megközelítés szempontjából relevánsak.
 1.2. SZÁMOZÁSI SZABÁLYOK
 4.
 A táblák oszlopaira, soraira és celláira való hivatkozáskor a dokumentum a következő táblázatban meghatározott jelölési szabályokat követi. Ezeket a numerikus kódokat kimerítően használják a validálási szabályok.
 5.
 Az útmutató a következő általános jelölést követi: {Tábla;Sor;Oszlop}.
 6.
 Olyan táblán belüli validálás esetén, amelynél az adott táblából csak adatpontokat használunk, a jelölés nem hivatkozik a táblára: {Sor;Oszlop}.
 7.
 Az olyan táblák esetében, amelyek csak egy oszlopot tartalmaznak, a jelölés csak a sorokra hivatkozik. {Tábla;Sor}.
 8.
 Csillag jelöli, hogy a validálás a korábban meghatározott sorra vagy oszlopra megtörtént.
 1.3. ELŐJELRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
 9.
 A szavatoló tőkét vagy a tőkekövetelményeket növelő összegeket pozitív számként kell feltüntetni. Ugyanakkor a szavatoló tőke teljes összegét vagy a tőkekövetelményeket csökkentő bármely összeg előjele negatív. Ha egy tétel megnevezése előtt mínuszjel (–) található, akkor az adott tételről nem szolgáltatható pozitív adat.
 II. RÉSZ: A TÁBLÁHOZ KAPCSOLÓDÓ ÚTMUTATÓ
 1. TŐKEMEGFELELÉSI ÁTTEKINTÉS (CA)
 1.1. ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 10.
 A CA táblacsoport az I. pillér mutatók számlálóiban szereplő tőketípusokra (szavatoló tőke, alapvető tőke [T1], elsődleges alapvető tőke [CET1]) és nevezőjére (szavatolótőke-követelmény), valamint az átmeneti rendelkezésekre vonatkozó információkat tartalmazza. A CA táblacsoport öt táblát foglal magában:
 a)
 A CA1 tábla az egyes intézmények szavatoló tőkéjének összegét tartalmazza, az összeg meghatározásához szükséges tételek szerinti bontásban. A szavatoló tőke számított értéke magában foglalja az egyes tőkeelemekre vonatkozó átmeneti rendelkezések összesített hatását is.
 b)
 A CA2 tábla az 575/2013/EU rendelet (CRR) 92. cikkének (3) bekezdése szerinti teljes kockázati kitettségértékeket foglalja össze.
 c)
 A CA3 tábla egyrészt azokat a mutatókat tartalmazza, amelyek minimális szintjét a CRR rögzíti, másrészt a mutatókhoz és a tőketípusokhoz kapcsolódó egyéb adatokat.
 d)
 A CA4 tábla a CA1 elemeinek kiszámításához szükséges tájékoztató adatokat, valamint a CRD szerinti tőkepufferekkel kapcsolatos információkat tartalmazza.
 e)
 A CA5 tábla a szavatoló tőkét érintő átmeneti rendelkezések hatásának kiszámításához szükséges adatokat tartalmazza. A CA5 tábla hatálya az átmeneti rendelkezések végső lejáratát követően megszűnik.
 11.
 A táblákat valamennyi, a CRR szerint adatszolgáltatásra kötelezett intézménynek használnia kell, függetlenül az intézmény nemzeti jog szerint irányadó számvitelére, azonban a számláló egyes elemei kizárólag az IAS/IFRS típusú értékelési szabályokat alkalmazó intézményekre vonatkoznak. A nevezőben foglalt adatok kevés kivételtől eltekintve a teljes kockázati kitettségérték kiszámítására szolgáló, kockázati típusonkénti táblákban meghatározott végeredményekhez kapcsolódnak.
 12.
 A szavatoló tőke teljes összege különböző típusú tőketípusokból áll: az alapvető tőkéből (T1), amely az elsődleges alapvető tőke (CET1) és a kiegészítő alapvető tőke (AT1) összege, valamint a járulékos tőkéből (T2).
 13.
 A CA táblák az átmeneti rendelkezéseket az alábbiak szerint kezelik:
 a)
 A CA1 elemei általában bruttó módon, az átmeneti kiigazítások előtti értéken szerepelnek. Ez azt jelenti, hogy a CA1-elemek adatait – az átmeneti rendelkezések hatását összesítő elemek adatainak kivételével – a végleges rendelkezések alapján úgy kell kiszámítani, mintha nem lennének átmeneti rendelkezések. Mindegyik tőketípus (CET1, AT1 és T2) esetében három olyan különböző elem van, amely magában foglalja az átmeneti rendelkezések miatti kiigazításokat.
 b)
 Az átmeneti rendelkezések módosíthatják az AT1 tőke és a T2 tőke hiányát is (az AT1 tőke vagy a T2 tőke azon hiányát, amely a CRR 36. cikke (1) bekezdésének j) pontjában, illetve 56. cikkének e) pontjában leírtak szerint az adott tőketípusokba tartozó tőkeelemek összegét meghaladó levonások többlete miatt keletkezik.)
 c)
 A CA5 tábla kizárólag az átmeneti rendelkezésekkel kapcsolatos adatszolgáltatásra használható.
 14.
 A II. pillér szerinti követelmények kezelése az EU-n belül eltérő lehet (a CRD IV 104. cikkének (2) bekezdését át kell ültetni a tagállami szabályozásba). A CRR alapján teljesített tőkemegfelelési adatszolgáltatás kizárólag a II. pillérben a szolvenciamutatóra vagy az elérendő arányra vonatkozóan rögzített követelmények hatására terjedhet ki. A II. pillér szerinti követelményekre vonatkozó részletes adatszolgáltatásra a CRR 99. cikkében foglalt előírások nem vonatkoznak.
 a)
 A CA1, CA2 és CA5 tábla kizárólag az I. pillérrel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó adatokat tartalmaz.
 b)
 A CA3 tábla a II. pillér szolvenciamutatóra vonatkozó egyéb követelményeinek összesített hatását tartalmazza. Az egyik csoport az összegeknek az adott mutatóra kifejtett hatásával, míg a másik csoport magával a mutatóval foglalkozik. Egyik mutatócsoport sem kapcsolódik egyéb módon a CA1, CA2 vagy CA5 táblához.
 c)
 A CA4 tábla egy cellát tartalmaz a II. pillérhez kapcsolódó pótlólagos szavatolótőke-követelményekre vonatkozóan. A cella nem kapcsolódik validálási szabályokon keresztül a CA3 tábla tőkemegfelelési mutatóihoz, és megfelel a CRD 104. cikke (2) bekezdésének, amely kifejezetten megemlíti a pótlólagos szavatolótőke-követelményeket mint a II. pillérre vonatkozó döntésekkel kapcsolatos lehetőséget.
 1.2. C 01.00 – SZAVATOLÓ TŐKE (CA1)
 1.2.1. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Sor
 Jogszabályi hivatkozások és útmutató
 010
 1. Szavatoló tőke
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 118. pontja, valamint 72. cikke
 Egy intézmény szavatoló tőkéje alapvető tőkéjének és járulékos tőkéjének összegéből áll.
 015
 1.1. Alapvető tőke (Tier 1 vagy T1 tőke)
 A CRR 25. cikke
 Az alapvető tőke az elsődleges alapvető tőke és a kiegészítő alapvető tőke összege.
 020
 1.1.1. Elsődleges alapvető tőke (CET1 tőke)
 A CRR 50. cikke
 030
 1.1.1.1. CET1 tőkeelemként figyelembe vehető tőkeinstrumentumok
 A CRR 26. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja, 27–30. cikke, 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja, valamint 42. cikke
 040
 1.1.1.1.1. Befizetett tőkeinstrumentumok
 A CRR 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja, valamint 27–31. cikke
 Magában foglalja a kölcsönös biztosítók, szövetkezeti társaságok és hasonló intézmények tőkeinstrumentumait (a CRR 27. és 29. cikke).
 Nem foglalhatja magában az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.
 A sürgősségi helyzetekben állami hatóságok által lejegyzett tőkeinstrumentumokat akkor tartalmazza, ha a CRR 31. cikkében foglalt minden feltétel teljesül.
 045
 1.1.1.1.1* Ebből: Sürgősségi helyzetekben állami hatóságok által lejegyzett tőkeinstrumentumok
 A CRR 31. cikke
 A sürgősségi helyzetekben állami hatóságok által lejegyzett tőkeinstrumentumok akkor vehetők figyelembe CET1 tőkeelemként, ha a CRR 31. cikkében foglalt minden feltétel teljesül.
 050
 1.1.1.1.2* Tájékoztató adat: figyelembe nem vehető tőkeinstrumentumok
 A CRR 28. cikke (1) bekezdésének b), l) és m) pontja
 Az e pontokban említett feltételek különböző visszafordítható tőkehelyzeteket tükröznek, így az itt feltüntetett összeg a későbbi időszakokban figyelembe vehető lehet.
 A feltüntetendő érték nem foglalhatja magában az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.
 060
 1.1.1.1.3. Névértéken felüli befizetés (ázsió)
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 124. pontja és 26. cikke (1) bekezdésének b) pontja
 Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.
 Az ebben az elemben feltüntetendő érték a befizetett tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó rész.
 070
 1.1.1.1.4. (–) Saját CET1 tőkeinstrumentumok
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja, valamint 42. cikke
 Az adatot szolgáltató intézmény vagy csoport saját CET1 tőkéje az adatszolgáltatás vonatkozási dátumának időpontjában. A CRR 42. cikkében említett kivételek figyelembevételével.
 Ebben a sorban nem tüntethetők fel a figyelembe nem vehető tőkeinstrumentumként szerepeltetett részvények.
 A feltüntetendő érték magában foglalja a saját részvényekhez kapcsolódó ázsiót.
 Az 1.1.1.1.4–1.1.1.1.4.3. tételek nem foglalják magukban a saját CET1 tőkeinstrumentumok megvásárlására vonatkozó tényleges vagy függő kötelezettségeket. A saját CET1 tőkeinstrumentumok megvásárlására vonatkozó tényleges vagy függő kötelezettségeket külön kell feltüntetni az 1.1.1.1.5. tételben.
 080
 1.1.1.1.4.1. (–) Közvetlen részesedések CET1 tőkeinstrumentumokban
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja, valamint 42. cikke
 A konszolidált csoportba tartozó intézmények tulajdonában lévő, az 1.1.1.1. tételnél megadott elsődleges alapvető tőkeinstrumentumok.
 A feltüntetendő érték magában foglalja a kereskedési könyvben nyilvántartott, a nettó hosszú pozíció alapján a CRR 42. cikkének a) pontja szerint számított részesedéseket.
 090
 1.1.1.1.4.2. (–) Közvetett részesedések CET1 tőkeinstrumentumokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja, valamint 42. cikke
 091
 1.1.1.1.4.3. (–) Szintetikus részesedések CET1 tőkeinstrumentumokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja, valamint 42. cikke
 092
 1.1.1.1.5. (–) Saját CET1 tőkeinstrumentumok megvásárlására vonatkozó tényleges vagy függő kötelezettségek
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja, valamint 42. cikke
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja szerint le kell vonni „az olyan elsődleges alapvető tőkeinstrumentumokat [...], amelyek megvásárlására az intézménynek tényleges vagy függő kötelezettsége van egy hatályos szerződéses kötelezettség értelmében”.
 130
 1.1.1.2. Eredménytartalék
 A CRR 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja, valamint 26. cikkének (2) bekezdése
 Az eredménytartalék az előző évi eredménytartalékot és a figyelembe vehető évközi vagy év végi nyereséget vagy veszteséget foglalja magában.
 140
 1.1.1.2.1. Előző évek eredménytartaléka
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 123. pontja, valamint 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 123. pontja szerint az eredménytartalék „az alkalmazandó számviteli szabályozás alapján az eredmény végső alkalmazásának következtében áthozott eredmény”.
 150
 1.1.1.2.2. Figyelembe vehető nyereség/veszteség
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 121. pontja, 26. cikkének (2) bekezdése, valamint 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja
 A CRR 26. cikkének (2) bekezdése bizonyos feltételek teljesülése esetén megengedi az évközi vagy év végi nyereségnek az eredménytartalékba történő beszámítását, ha azt az illetékes hatóságok előzetesen engedélyezik.
 Ugyanakkor a veszteségeket a CRR 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint le kell vonni a CET1 tőkéből.
 160
 1.1.1.2.2.1. Az anyavállalat tulajdonosainak tulajdonítható eredmény
 A CRR 26. cikkének (2) bekezdése, valamint 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja
 A feltüntetendő érték a számviteli eredménykimutatásban szereplő eredmény.
 170
 1.1.1.2.2.2. (–) Az évközi vagy év végi nyereség figyelembe nem vehető része
 A CRR 26. cikkének (2) bekezdése
 Ebben a sorban nem szerepelhet adat akkor, ha az intézmény a referencia-időszakra veszteséget számolt el. Ennek az az oka, hogy a veszteségek teljes összegét le kell vonni a CET1 tőkéből.
 Ha az intézmény nyereséget számol el, akkor a CRR 26. cikkének (2) bekezdése szerint figyelembe nem vehető részt (vagyis a nem auditált nyereséget és az előre látható terhet vagy osztalékot) kell feltüntetni.
 Ügyelni kell arra, hogy nyereség esetén legalább az évközi osztalék összege levonandó.
 180
 1.1.1.3. Halmozott egyéb átfogó jövedelem
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 100.pontja, valamint 26. cikke (1) bekezdésének d) pontja
 A feltüntetendő érték a kiszámítás időpontjában előre látható adóterhek levonásával kapott, a prudenciális szűrők alkalmazása előtti összeg. A feltüntetendő értéket a 241/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően kell meghatározni.
 200
 1.1.1.4. Egyéb tartalékok
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 117. pontja, valamint 26. cikke (1) bekezdésének e) pontja
 A CRR meghatározása szerint az egyéb tartalékok „az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti tartalékok, amelyeket az említett alkalmazandó számviteli standard alapján nyilvánosságra kell hozni, kivéve azokat az összegeket, amelyeket már tartalmaz a halmozott egyéb átfogó jövedelem vagy az eredménytartalék”.
 A feltüntetendő érték a kiszámítás időpontjában előre látható adóterhek levonásával kapott összeg.
 210
 1.1.1.5. Általános banki kockázatok fedezetére képzett tartalékok
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 112. pontja, valamint 26. cikke (1) bekezdésének f) pontja
 A 86/635/EGK irányelv 38. cikkének meghatározása szerint az általános banki kockázatok fedezetére képzett tartalékok olyan összegek, „amelyeknek elkülönítéséről a hitelintézet a szóban forgó kockázatok fedezetének biztosítása érdekében dönt, amennyiben ezt a banki ügyletekhez kapcsolódó különleges kockázat megköveteli.”
 A feltüntetendő érték a kiszámítás időpontjában előre látható adóterhek levonásával kapott összeg.
 220
 1.1.1.6. Szerzett jogok alapján figyelembe vett CET1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások
 A CRR 483. cikkének (1)–(3) bekezdése, valamint 484–487. cikke
 A szerzett jogokkal kapcsolatos rendelkezések alapján átmenetileg CET1 tőkének minősített tőkeinstrumentumok összege. A feltüntetendő értéket közvetlenül a CA5 tábláról kell átvezetni.
 230
 1.1.1.7. CET1 tőkében megjelenített kisebbségi részesedés
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 120. pontja és 84. cikke
 A leányvállalatok összes kisebbségi részesedésének a konszolidált elsődleges alapvető tőkébe beszámított összege.
 240
 1.1.1.8. Kisebbségi részesedések és megfelelőik miatti átmeneti kiigazítások
 A CRR 479. és 480. cikke
 A kisebbségi részesedésekben az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások. A tételt közvetlenül a CA5 tábláról kell átvezetni.
 250
 1.1.1.9. Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások a CET1 tőkében
 A CRR 32–35. cikke
 260
 1.1.1.9.1. (–) Értékpapírosított eszközökből származó növekedés a saját tőkében
 A CRR 32. cikkének (1) bekezdése
 A feltüntetendő érték az intézmény saját tőkéjének az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint az értékpapírosított eszközökből származó növekedése.
 Ez a tétel magában foglalja például azt a jövőbeli kamatjövedelmet, amely az intézmény számára értékesítésből származó nyereséget eredményez, vagy az értékpapírosítás kezdeményezője esetében az értékpapírosított eszközökből származó jövőbeni jövedelem tőkésítéséből származó és az értékpapírosítás hitelminőségét javító nettó nyereséget.
 270
 1.1.1.9.2. Cash flow fedezeti ügyletek tartaléka
 A CRR 33. cikke (1) bekezdésének a) pontja
 A feltüntetendő érték pozitív és negatív is lehet. Pozitív akkor, ha a cash flow fedezeti ügyleteken veszteség keletkezik (vagyis ha az csökkenti a számviteli tőkét), és fordítva. Ennélfogva előjele ellentétes a számviteli kimutatásokban szereplő tételek előjelével.
 Az összeg a kiszámítás időpontjában előre látható adóterhek levonásával kapott összeg.
 280
 1.1.1.9.3. Valós értéken értékelt kötelezettségekben a saját hitelkockázat változásából származó halmozott nyereség vagy veszteség
 A CRR 33. cikke (1) bekezdésének b) pontja
 A feltüntetendő érték pozitív és negatív is lehet. Pozitív akkor, ha a saját hitelkockázat változásaiból veszteség származik (vagyis ha az csökkenti a számviteli tőkét), és fordítva. Ennélfogva előjele ellentétes a számviteli kimutatásokban szereplő tételek előjelével.
 A tétel nem tartalmazhat nem auditált nyereséget.
 285
 1.1.1.9.4. Származtatott ügyletekből eredő kötelezettségekhez kapcsolódó, az intézmény saját hitelkockázatából adódó valósérték-növekedés és -csökkenés
 A CRR 33. cikke (1) bekezdésének c) pontja, valamint 33. cikkének (2) bekezdése
 A feltüntetendő érték pozitív és negatív is lehet. Pozitív akkor, ha a saját hitelkockázat változásaiból veszteség származik, és fordítva. Ennélfogva előjele ellentétes a számviteli kimutatásokban szereplő tételek előjelével.
 A tétel nem tartalmazhat nem auditált nyereséget.
 290
 1.1.1.9.5. (–) Prudens értékelés követelményei miatti értékelési korrekció
 A CRR 34. és 105. cikke
 A kereskedési könyvben vagy a nem kereskedési könyvben nyilvántartott kitettségek valós értékének kiigazításai, amelyekre a CRR 105. cikkében a prudenciális értékelésre vonatkozóan előírt szigorúbb szabályok miatt kerül sor.
 300
 1.1.1.10. (–) Cégérték (goodwill)
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 113. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja, valamint 37. cikke
 310
 1.1.1.10.1. (–) Immateriális javak között elszámolt cégérték
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 113 pontja, valamint 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja
 A cégérték jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.
 Az itt feltüntetendő érték azonos a mérlegben szerepeltetett összeggel.
 320
 1.1.1.10.2. (–) Jelentős részesedések értékelésébe beszámított cégérték
 A CRR 37. cikkének b) pontja, valamint 43. cikke
 330
 1.1.1.10.3. Cégértékhez kapcsolódó halasztott adókötelezettségek
 A CRR 37. cikkének a) pontja
 Azon halasztott adókötelezettségek összege, amelyek megszűnnének, ha a cégérték értékvesztést szenvedne el, vagy az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint kivezetésre kerülne.
 340
 1.1.1.11. (–) Egyéb immateriális javak
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 115. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja, valamint 37. cikkének a) pontja
 Az egyéb immateriális javak értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint immateriális javaknak minősülő eszközök értéke, amelyet a cégérték az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint csökkent.
 350
 1.1.1.11.1. (–) Egyéb immateriális javak a halasztott adókötelezettségek levonása előtt
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 115. pontja, valamint 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja
 Az egyéb immateriális javak értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint immateriális javaknak minősülő eszközök értéke, amelyet a cégérték az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint csökkent.
 Az itt feltüntetendő érték megegyezik a mérlegben szerepeltetett, a cégértéken kívüli immateriális javak értékével.
 360
 1.1.1.11.2. Egyéb immateriális javakhoz kapcsolódó halasztott adókötelezettségek
 A CRR 37. cikkének a) pontja
 Azon halasztott adókötelezettségek összege, amelyek megszűnnének, ha a cégértéken kívüli immateriális javak értékvesztést szenvednének el, vagy az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint kivezetésre kerülnének.
 370
 1.1.1.12. (–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések kapcsolódó adókötelezettségek nélkül
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének c) pontja, valamint 38. cikke
 380
 1.1.1.13. (–) Hitelkockázati kiigazítások IRB-módszerrel számított hiánya a várható veszteséghez viszonyítva
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének d) pontja, valamint 40., 158. és 159. cikke
 A feltüntetendő érték nem csökkenhet a jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető halasztott adókövetelések szintjének emelkedésével vagy egyéb kiegészítő adóhatással, amely akkor keletkezhet, ha a céltartalékok a várható veszteségek szintjére emelkednének (a CRR 40. cikke).
 390
 1.1.1.14. (–) Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 109. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének e) pontja, valamint 41. cikke
 400
 1.1.1.14.1. (–) Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 109. pontja, valamint 36. cikke (1) bekezdésének e) pontja
 A meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök egy meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalap vagy adott esetben konstrukció eszközei, az ugyanazon alap vagy konstrukció kötelezettségeinek összegével csökkentve.
 Az itt feltüntetendő érték megegyezik a mérlegben szerepeltetett összeggel, ha ott is külön tüntették fel.
 410
 1.1.1.14.2. Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközökhöz kapcsolódó halasztott adókötelezettségek
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 108. és 109. pontja, valamint 41. cikke (1) bekezdésének a) pontja
 Azon halasztott adókötelezettségek összege, amelyek megszűnnének, ha a meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök értékvesztést szenvednének el, vagy az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint kivezetésre kerülnének.
 420
 1.1.1.14.3. Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök, amelyeket az intézmény korlátlanul képes felhasználni
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 109. pontja, valamint 41. cikke (1) bekezdésének b) pontja
 Ennél a tételnél akkor adható meg összeg, ha az illetékes hatóság előzetesen engedélyezte a meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök összegének csökkentését.
 Az ebben a sorban szereplő eszközökhöz a hitelkockázati követelményeknek megfelelő kockázati súlyt kell rendelni.
 430
 1.1.1.15. (–) Kölcsönös részesedések CET1 tőkeinstrumentumokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 122. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének g) pontja, valamint 44. cikke
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontjában meghatározott pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumok állománya olyan kölcsönös részesedés esetében, amelynek célja az illetékes hatóság véleménye szerint az intézmény szavatoló tőkéjének mesterséges megemelése.
 A feltüntetendő értéket a bruttó hosszú pozíciók alapján kell kiszámítani, és annak tartalmaznia kell a biztosítói 1. szintű szavatolótőke-elemeket.
 440
 1.1.1.16. AT1 tőkeelemek összegét meghaladó AT1 levonások többlete
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének j) pontja
 A feltüntetendő értéket közvetlenül a CA1 tábla „AT1 tőkeelemek összegét meghaladó AT1 levonások többlete” tételéből kell átvezetni. Az összeget a CET1 tőkéből kell levonni.
 450
 1.1.1.17. (–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedések, amelyekre alternatívaként 1 250 %-os kockázati súly alkalmazható
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 36. pontja, 36. cikke (1) bekezdése k) pontjának i. alpontja, valamint 89–91. cikke
 A befolyásoló részesedés olyan „közvetlen vagy közvetett részesedés egy vállalkozásban, amely a tőke vagy a szavazati jogok legalább 10 %-át képviseli, illetve amely lehetővé teszi számottevő befolyás gyakorlását annak a vállalkozásnak az irányítása felett”.
 A CRR 36. cikke (1) bekezdése k) pontjának i. alpontja szerint az ilyen részesedés (e tétel alapján) levonható a CET1 tőkéből, vagy arra 1 250 %-os kockázati súly alkalmazható.
 460
 1.1.1.18. (–) Értékpapírosítási pozíciók, amelyekre alternatívaként 1 250 %-os kockázati súly alkalmazható
 A CRR 36. cikke (1) bekezdése k) pontjának ii. alpontja, 243. cikke (1) bekezdésének b) pontja, 244. cikke (1) bekezdésének b) pontja, 258. cikke, valamint 266. cikkének (3) bekezdése
 Olyan értékpapírosítási pozíciók, amelyekre 1 250 %-os kockázati súly alkalmazható, vagy amelyek levonhatók a CET1 tőkéből (a CRR 36. cikke (1) bekezdése k) pontjának ii. alpontja). Ez utóbbi esetben azokat ebben a tételben kell feltüntetni.
 470
 1.1.1.19. (–) Nyitva szállítások, amelyekre alternatívaként 1 250 %-os kockázati súly alkalmazható
 A CRR 36. cikke (1) bekezdése k) pontjának iii. alpontja, valamint 379. cikkének (3) bekezdése
 A nyitva szállításokra a második szerződés szerinti fizetést vagy szállítási szakaszt követő 5. munkanaptól az ügylet megszűntéig 1 250 %-os kockázati súlyt kell alkalmazni az elszámolási kockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelményeknek megfelelően. Alternatívaként az ilyen szállítások levonhatók a CET1 tőkéből (a CRR 36. cikke (1) bekezdésének k) pontjának iii. alpontja). Ez utóbbi esetben azokat ebben a tételben kell feltüntetni.
 471
 1.1.1.20. (–) Egy kosárban lévő azon pozíciók, amelyekre az intézmény nem tudja az IRB-módszer alapján meghatározni a kockázati súlyt, és amelyekre így alternatívaként 1 250 %-os kockázati súly alkalmazható
 A CRR 36. cikke (1) bekezdése k) pontjának iv. alpontja, valamint 153. cikkének (8) bekezdése
 A CRR 36. cikke (1) bekezdése k) pontjának iv. alpontja szerint az ilyen részesedés (e tétel alapján) levonható a CET1 tőkéből, vagy arra 1 250 %-os kockázati súly alkalmazható.
 472
 1.1.1.21. (–) Belsőmodell-módszer hatálya alá tartozó részvényjellegű kitettségek, amelyekre alternatívaként 1 250 %-os kockázati súly alkalmazható
 A CRR 36. cikke (1) bekezdése k) pontjának v. alpontja, valamint 155. cikkének (4) bekezdése
 A CRR 36. cikke (1) bekezdése k) pontjának v. alpontja szerint az ilyen részesedés (e tétel alapján) levonható a CET1 tőkéből, vagy arra 1 250 %-os kockázati súly alkalmazható.
 480
 1.1.1.22. (–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének h) pontja, 43–46. cikke, 49. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 79. cikke
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontjában meghatározott pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott instrumentumokban lévő intézményi részesedés, ha az intézmény nem rendelkezik a CET1 tőkéből levonandó jelentős részesedéssel.
 Levonás helyett konszolidáció esetén a 49. cikk (2) és (3) bekezdésében leírt alternatívák alkalmazhatók.
 490
 1.1.1.23. (–) Levonható, jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének c) pontja; 38. cikke, valamint 48. cikke (1) bekezdésének a) pontja
 Az átmeneti különbözetből eredő, jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető halasztott adókövetelések azon része (a kapcsolódó halasztott adókötelezettségeknek a CRR 38. cikke (5) bekezdésének b) pontja szerint a halasztott adókötelezettségekre jutó, átmeneti különbözetből eredő része nélkül), amelyet a CRR 48. cikke (1) bekezdésének a) pontjában rögzített 10 %-os küszöb alkalmazásával le kell vonni.
 500
 1.1.1.24. (–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének i) pontja, 43., 45. és 47. cikke, 48. cikke (1) bekezdésének b) pontja, 49. cikkének (1)–(3) bekezdése és 79. cikke
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontjában meghatározott pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumokban lévő intézményi részesedés, ha az intézmény a CET1 tőkéből a CRR 48. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti 10 %-os küszöb alkalmazásával levonandó jelentős részesedéssel rendelkezik.
 Levonás helyett konszolidáció esetén a 49. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében leírt alternatívák alkalmazhatók.
 510
 1.1.1.25. (–) A 17,65 %-os küszöbértéket meghaladó összeg
 A CRR 48. cikkének (1) bekezdése
 Átmeneti különbözetből eredő, jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető halasztott adókövetelések, valamint a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontjában meghatározott pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumokban lévő közvetlen és közvetett intézményi részesedés, ha az intézmény a CET1 tőkéből a CRR 48. cikke (1) bekezdése szerinti 17,65 %-os küszöb alkalmazásával levonandó jelentős részesedéssel rendelkezik.
 520
 1.1.1.26. CET1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai
 A CRR 469–472., 478, valamint 481. cikke
 A levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások. A feltüntetendő értéket közvetlenül a CA5 tábláról kell átvezetni.
 524
 1.1.1.27. (–) Pótlólagos levonások a CET1 tőkéből a CRR 3. cikke alapján
 A CRR 3. cikke
 529
 1.1.1.28. CET1 tőkeelemek vagy levonások – egyéb
 E sor kizárólagos célja, hogy biztosítsa az adatszolgáltatás rugalmasságát. Csak azokban a ritka esetekben tölthető ki, amikor nincs végleges döntés az aktuális CA1 táblában szereplő egyes tőkeelemekkel vagy levonásokkal kapcsolatos adatszolgáltatásról. Következésképpen a sor csak akkor tölthető ki, ha egy CET1 tőkeelem, illetve egy CET1 tőkeelemet érintő levonás nem szerepeltethető a 020–524. sorok egyikében sem.
 A cella nem használható a CRR-ben nem szabályozott tőkeelemeknek, illetve levonásoknak a szolvenciamutató kiszámításán belüli besorolásához (pl. olyan tagállami tőkeelemek vagy levonások besorolásához, amelyek a CRR hatályán kívül esnek).
 530
 1.1.2. KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKE (AT1 TŐKE)
 A CRR 61. cikke
 540
 1.1.2.1. Kiegészítő alapvető tőkeként figyelembe vehető tőkeinstrumentumok
 A CRR 51. cikkének a) pontja, 52–54. cikke, 56. cikkének a) pontja, valamint 57. cikke
 550
 1.1.2.1.1. Befizetett tőkeinstrumentumok
 A CRR 51. cikkének a) pontja, valamint 52–54. cikke
 A feltüntetendő érték nem foglalhatja magában az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.
 560
 1.1.2.1.2 (*) Tájékoztató adat: figyelembe nem vehető tőkeinstrumentumok
 A CRR 52. cikke (1) bekezdésének c), e) és f) pontja
 Az e pontokban említett feltételek különböző visszafordítható tőkehelyzeteket tükröznek, így az itt feltüntetett összeg a későbbi időszakokban figyelembe vehető lehet.
 A feltüntetendő érték nem foglalhatja magában az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.
 570
 1.1.2.1.3. Névértéken felüli befizetés (ázsió)
 A CRR 51. cikkének b) pontja
 Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.
 Az ebben az elemben feltüntetendő érték a befizetett tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó rész.
 580
 1.1.2.1.4. (–) Saját kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumok
 A CRR 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja, 56. cikkének a) pontja, valamint 57. cikke
 Az adatot szolgáltató intézmény vagy csoport saját AT1 tőkéje az adatszolgáltatás időpontjában. A CRR 57. cikkében említett kivételek figyelembevételével.
 Ebben a sorban nem tüntethetők fel a figyelembe nem vehető tőkeinstrumentumként szerepeltetett részvények.
 A feltüntetendő érték magában foglalja a saját részvényekhez kapcsolódó ázsiót.
 Az 1.1.2.1.4–1.1.2.1.4.3. tételek nem foglalják magukban a saját CET1 tőkeinstrumentumok megvásárlására vonatkozó tényleges vagy függő kötelezettségeket. A saját AT1 tőkeinstrumentumok megvásárlására vonatkozó tényleges vagy függő kötelezettségeket külön kell feltüntetni az 1.1.2.1.5. tételben.
 590
 1.1.2.1.4.1. (–) Közvetlen részesedések AT1 tőkeinstrumentumokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja, 56. cikkének a) pontja, valamint 57. cikke
 A konszolidált csoportba tartozó intézmények tulajdonában lévő, az 1.1.2.1.1. tételnél megadott AT1 tőkeinstrumentumok.
 620
 1.1.2.1.4.2. (–) Közvetett részesedések AT1 tőkeinstrumentumokban
 A CRR 52. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontja, 56. cikkének a) pontja, valamint 57. cikke
 621
 1.1.2.1.4.3. (–) Szintetikus részesedések AT1 tőkeinstrumentumokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja, 56. cikkének a) pontja, valamint 57. cikke
 622
 1.1.2.1.5. (–) Saját AT1 tőkeinstrumentumok megvásárlására vonatkozó tényleges vagy függő kötelezettségek
 A CRR 56. cikkének a) pontja, valamint 57. cikke
 A CRR 56. cikkének a) pontja szerint le kell vonni „az olyan saját kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumokat ..., amelyeket az intézmény hatályos szerződéses kötelezettségekből eredően köteles lehet megvásárolni”.
 660
 1.1.2.2. Szerzett jogok alapján figyelembe vett AT1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások
 A CRR 483. cikkének (4) és (5) bekezdése, valamint 484–487., 489. és 491. cikke
 A szerzett jogokkal kapcsolatos rendelkezések alapján átmenetileg AT1 tőkének minősített tőkeinstrumentumok összege. A feltüntetendő értéket közvetlenül a CA5 tábláról kell átvezetni.
 670
 1.1.2.3. Leányvállalatok által kibocsátott, AT1 tőkeként megjelenített instrumentumok
 A CRR 83., 85. és 86. cikke
 A leányvállalatok T1 tőkéjébe beszámítható összes tőkeelemnek a konszolidált AT1 tőke részét képező összege.
 Tartalmazza a különleges célú gazdasági egység által kibocsátott, AT1 tőkébe beszámítható tőkeelemeket (a CRR 83. cikke).
 680
 1.1.2.4. Átmeneti kiigazítások a leányvállalatok által kibocsátott instrumentumok AT1 tőkeként való pótlólagos megjelenítése miatt
 A CRR 480. cikke
 A T1 tőkébe beszámítható tőkeelemeknek a konszolidált AT1 tőke részét képező összegében az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások. A tételt közvetlenül a CA5 tábláról kell átvezetni.
 690
 1.1.2.5. (–) Kölcsönös részesedések AT1 tőkeinstrumentumokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 122. pontja, 56. cikkének b) pontja, valamint 58. cikke
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontjában meghatározott pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumok állománya olyan kölcsönös részesedés esetében, amelynek célja az illetékes hatóság véleménye szerint az intézmény szavatoló tőkéjének mesterséges megemelése.
 A feltüntetendő értéket a bruttó hosszú pozíciók alapján kell kiszámítani, és annak tartalmaznia kell a biztosítói AT1 szavatolótőke-elemeket.
 700
 1.1.2.6. (–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontja, 56. cikkének c) pontja, valamint 59., 60. és 79. cikke
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontjában meghatározott pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott instrumentumokban lévő intézményi részesedés, ha az intézmény nem rendelkezik az AT1 tőkéből levonandó jelentős részesedéssel.
 710
 1.1.2.7. (–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontja, 56. cikkének d) pontja, valamint 59. és 79. cikke
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontjában meghatározott pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumokban lévő intézményi részesedést, ha az intézmény az elsődleges jelentős részesedéssel rendelkezik, teljes összegben le kell vonni.
 720
 1.1.2.8. (–) T2 tőkeelemek összegét meghaladó T2 levonások többlete
 A CRR 56. cikkének e) pontja
 A feltüntetendő értéket közvetlenül a CA1 tábla „T2 tőkeelemek összegét meghaladó T2 levonások többlete” tételéből kell átvezetni (levonás az AT1 tőkében).
 730
 1.1.2.9. AT1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai
 A CRR 474., 475., 478. és 481. cikke
 Az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások. A feltüntetendő értéket közvetlenül a CA5 tábláról kell átvezetni.
 740
 1.1.2.10. AT1 tőkeelemek összegét meghaladó AT1 levonások többlete (levonás a CET1 tőkében)
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének j) pontja
 Az AT1 tőke nem lehet negatív, ugyanakkor lehetséges, hogy az AT1 tőkét érintő levonások összege meghaladja az AT1 tőke és a kapcsolódó ázsió együttes összegét. Ilyenkor az AT1 tőke összegét nullára kell csökkenteni, a levonásnak az eredeti tőkeösszeget meghaladó részét pedig a CET1 tőkéből kell levonni.
 E tétel segítségével érhető el, hogy az 1.1.2.1–1.1.2.12. tételek összege egyetlen esetben se lehessen nullánál kisebb. Így ha e tétel értéke pozitív, akkor az 1.1.1.16. tételben ezzel megegyező, ellenkező előjelű számot kell feltüntetni.
 744
 1.1.2.11. (–) Pótlólagos levonások az AT1 tőkéből a CRR 3. cikke alapján
 A CRR 3. cikke
 748
 1.1.2.12. AT1 tőkeelemek vagy levonások – egyéb
 E sor kizárólagos célja, hogy biztosítsa az adatszolgáltatás rugalmasságát. Csak azokban a ritka esetekben tölthető ki, amikor nincs végleges döntés az aktuális CA1 táblában szereplő egyes tőkeelemekkel vagy levonásokkal kapcsolatos adatszolgáltatásról. Következésképpen a sor csak akkor tölthető ki, ha egy AT1 tőkeelem, illetve egy AT1 tőkeelemet érintő levonás nem szerepeltethető az 530–744. sorok egyikében sem.
 A cella nem használható a CRR-ben nem szabályozott tőkeelemeknek, illetve levonásoknak a szolvenciamutató kiszámításán belüli besorolásához (pl. olyan tagállami tőkeelemek vagy levonások besorolásához, amelyek a CRR hatályán kívül esnek).
 750
 1.2. JÁRULÉKOS TŐKE (T2 TŐKE)
 A CRR 71. cikke
 760
 1.2.1. T2 tőkeként és alárendelt kölcsönként figyelembe vehető tőkeinstrumentumok
 A CRR 62. cikkének a) pontja, 63–65. cikke, 66. cikkének a) pontja, valamint 67. cikke
 770
 1.2.1.1. Befizetett tőkeinstrumentumok és alárendelt kölcsönök
 A CRR 62. cikkének a) pontja, valamint 63. és 65. cikke
 A feltüntetendő érték nem foglalhatja magában az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.
 780
 1.2.1.2 (*) Tájékoztató adat: figyelembe nem vehető tőkeinstrumentumok és alárendelt kölcsönök
 A CRR 63. cikkének c), e) és f) pontja, valamint 64. cikke
 Az e pontokban említett feltételek különböző visszafordítható tőkehelyzeteket tükröznek, így az itt feltüntetett összeg a későbbi időszakokban figyelembe vehető lehet.
 A feltüntetendő érték nem foglalhatja magában az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.
 790
 1.2.1.3. Névértéken felüli befizetés (ázsió)
 A CRR 62. cikkének b) pontja, valamint 65. cikke
 Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.
 Az ebben az elemben feltüntetendő érték a befizetett tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó rész.
 800
 1.2.1.4. (–) Saját T2 tőkeinstrumentumok
 A CRR 63. cikke b) pontjának i. alpontja, 66. cikkének a) pontja, valamint 67. cikke
 Az adatot szolgáltató intézmény vagy csoport saját T2 tőkéje az adatszolgáltatás vonatkozási dátumának időpontjában. A CRR 67. cikkében említett kivételek figyelembevételével.
 Ebben a sorban nem tüntethetők fel a figyelembe nem vehető tőkeinstrumentumként szerepeltetett részvények.
 A feltüntetendő érték magában foglalja a saját részvényekhez kapcsolódó ázsiót.
 Az 1.2.1.4–1.2.1.4.3. tételek nem foglalják magukban a saját T2 tőkeinstrumentumok megvásárlására vonatkozó tényleges vagy függő kötelezettségeket. Saját T2 tőkeinstrumentumok megvásárlására vonatkozó tényleges vagy függő kötelezettségeket külön kell feltüntetni az 1.2.1.5. tételben.
 810
 1.2.1.4.1. (–) Közvetlen részesedések T2 tőkeinstrumentumokban
 A CRR 63. cikkének b) pontja, 66. cikkének a) pontja, valamint 67. cikke
 A konszolidált csoportba tartozó intézmények tulajdonában lévő, az 1.2.1.1. tételnél megadott T2 tőkeinstrumentumok.
 840
 1.2.1.4.2. (–) Közvetett részesedések T2 tőkeinstrumentumokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, 63. cikkének b) pontja, 66. cikkének a) pontja, valamint 67. cikke
 841
 1.2.1.4.3. (–) Szintetikus részesedések T2 tőkeinstrumentumokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, 63. cikkének b) pontja, 66. cikkének a) pontja, valamint 67. cikke
 842
 1.2.1.5. (–) Saját T2 tőkeinstrumentumok megvásárlására vonatkozó tényleges vagy függő kötelezettségek
 A CRR 66. cikkének a) pontja, valamint 67. cikke
 A CRR 66. cikkének a) pontja szerint le kell vonni „az olyan saját T2 tőkeinstrumentumokat ..., amelyeket az intézmény hatályos szerződéses kötelezettségekből eredően köteles lehet megvásárolni”.
 880
 1.2.2. Szerzett jogok alapján figyelembe vett T2 tőkeinstrumentumok és alárendelt kölcsönök miatti átmeneti kiigazítások
 A CRR 483. cikkének (6) és (7) bekezdése, valamint 484. 486., 488., 490. és 491. cikke
 A szerzett jogokkal kapcsolatos rendelkezések alapján átmenetileg T2 tőkének minősített tőkeinstrumentumok összege. A feltüntetendő értéket közvetlenül a CA5 tábláról kell átvezetni.
 890
 1.2.3. Leányvállalatok által kibocsátott, T2 tőkeként megjelenített instrumentumok
 A CRR 83., 87. és 88. cikke
 A leányvállalatok szavatoló tőkéjébe beszámítható összes tőkeelemnek a konszolidált T2 tőke részét képező összege.
 Tartalmazza a különleges célú gazdasági egység által kibocsátott, T2 tőkébe beszámítható tőkeelemeket (a CRR 83. cikke).
 900
 1.2.4. Átmeneti kiigazítások a leányvállalatok által kibocsátott instrumentumok T2 tőkeként való pótlólagos megjelenítése miatt
 A CRR 480. cikke
 A szavatoló tőkébe beszámítható tőkeelemeknek a konszolidált T2 tőke részét képező összegében az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások. A tételt közvetlenül a CA5 tábláról kell átvezetni.
 910
 1.2.5. Az IRB-módszerrel számított céltartalékok többlete a figyelembe vehető várható veszteségekhez viszonyítva
 A CRR 62. cikkének d) pontja
 A kockázattal súlyozott kitettség értékét IRB-módszerrel számító intézmények esetében ez a tétel a céltartalékok és a T2 tőkeként figyelembe vehető várható veszteségek összehasonlításából adódó pozitív összeget tartalmazza.
 920
 1.2.6. Általános hitelkockázati kiigazítások – sztenderd módszer (SA)
 A CRR 62. cikkének c) pontja
 A kockázattal súlyozott kitettség értékét sztenderd módszerrel számító intézmények esetében ez a tétel az általános hitelkockázati kiigazításoknak a T2 tőkeként figyelembe vehető összegét tartalmazza.
 930
 1.2.7. (–) Kölcsönös részesedések T2 tőkeinstrumentumokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 122. pontja, 66. cikkének b) pontja, valamint 68. cikke
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontjában meghatározott pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok állománya olyan kölcsönös részesedés esetében, amelynek célja az illetékes hatóság véleménye szerint az intézmény szavatoló tőkéjének mesterséges megemelése.
 A feltüntetendő értéket a bruttó hosszú pozíciók alapján kell kiszámítani, és annak tartalmaznia kell a biztosítói 2. és 3. szintű szavatolótőke-elemeket.
 940
 1.2.8. (–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontja, 66. cikkének c) pontja, valamint 68–70. és 79. cikke
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontjában meghatározott pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott instrumentumokban lévő intézményi részesedés, ha az intézmény nem rendelkezik a T2 tőkéből levonandó jelentős részesedéssel.
 950
 1.2.9. (–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontja, 66. cikkének d) pontja, valamint 68., 69. és 79. cikke
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontjában meghatározott pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumokban lévő intézményi részesedést, ha az intézmény az elsődleges jelentős részesedéssel rendelkezik, teljes összegben le kell vonni.
 960
 1.2.10. T2 tőke egyéb átmeneti kiigazításai
 A CRR 476–478., valamint 481. cikke
 Az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások. A feltüntetendő értéket közvetlenül a CA5 tábláról kell átvezetni.
 970
 1.2.11. T2 tőkeelemek összegét meghaladó T2 levonások többlete (levonás az AT1 tőkében)
 A CRR 56. cikkének e) pontja
 A T2 tőke nem lehet negatív, ugyanakkor lehetséges, hogy a T2 tőkét érintő levonások összege meghaladja a T2 tőke és a kapcsolódó ázsió együttes összegét. Ilyenkor a T2 tőke összegét nullára kell csökkenteni, a levonásnak az eredeti tőkeösszeget meghaladó részét pedig az AT1 tőkéből kell levonni.
 E tételnek köszönhetően az 1.2.1–1.2.13. tételek összege egyetlen esetben sem kisebb nullánál. Ha e tétel értéke pozitív, akkor az 1.1.2.8. tételben ezzel megegyező, ellenkező előjelű számot kell feltüntetni.
 974
 1.2.12. (–) Pótlólagos levonások a T2 tőkéből a CRR 3. cikke alapján
 A CRR 3. cikke
 978
 1.2.13. T2 tőkeelemek vagy levonások – egyéb
 E sor kizárólagos célja, hogy biztosítsa az adatszolgáltatás rugalmasságát. Csak azokban a ritka esetekben tölthető ki, amikor nincs végleges döntés az aktuális CA1 táblában szereplő egyes tőkeelemekkel vagy levonásokkal kapcsolatos adatszolgáltatásról. Következésképpen a sor csak akkor tölthető ki, ha egy T2 tőkeelem, illetve egy T2 tőkeelemet érintő levonás nem szerepeltethető a 750–974. sorok egyikében sem.
 A cella nem használható a CRR-ben nem szabályozott tőkeelemeknek, illetve levonásoknak a szolvenciamutató kiszámításán belüli besorolásához (pl. olyan tagállami tőkeelemek vagy levonások besorolásához, amelyek a CRR hatályán kívül esnek).
 1.3. C 02.00 – SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY (CA2)
 1.3.1. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Sor
 Jogszabályi hivatkozások és útmutató
 010
 1. TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 A CRR 92. cikkének (3) bekezdése, valamint 95., 96. és 98. cikke
 020
 1* Ebből: befektetési vállalkozások a CRR 95. cikkének (2) bekezdése, valamint 98. cikke szerint
 A CRR 95. cikkének (2) bekezdése, valamint 98. cikke szerinti befektetési vállalkozások
 030
 1** Ebből: befektetési vállalkozások a CRR 96. cikkének (2) bekezdése, valamint 97. cikke szerint
 A CRR 96. cikkének (2) bekezdése, valamint 97. cikke szerinti befektetési vállalkozások
 040
 1.1. HITELKOCKÁZATRA, PARTNERKOCKÁZATRA ÉS FELHÍGULÁSI KOCKÁZATRA, VALAMINT NYITVA SZÁLLÍTÁSOKRA VONATKOZÓ, KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉKEK
 A CRR 92. cikke (3) bekezdésének a) és f) pontja
 050
 1.1.1. Sztenderd módszer (SA)
 CR SA és SEC SA tábla az összesített kitettség szintjén.
 060
 1.1.1.1. Sztenderd módszer (SA) szerinti kitettségi osztályok értékpapírosítási pozíciók nélkül
 CR SA tábla az összesített kitettség szintjén. A sztenderd módszer szerinti kitettségi osztályok közé a CRR 112. cikkében felsoroltak tartoznak, az értékpapírosítási pozíciók kivételével.
 070
 1.1.1.1.01. Központi kormányzatok vagy központi bankok
 Lásd a CR SA táblát
 080
 1.1.1.1.02. Regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok
 Lásd a CR SA táblát
 090
 1.1.1.1.03. Közszektorbeli intézmények
 Lásd a CR SA táblát
 100
 1.1.1.1.04. Multilaterális fejlesztési bankok
 Lásd a CR SA táblát
 110
 1.1.1.1.05. Nemzetközi szervezetek
 Lásd a CR SA táblát
 120
 1.1.1.1.06. Intézmények
 Lásd a CR SA táblát
 130
 1.1.1.1.07. Vállalkozások
 Lásd a CR SA táblát
 140
 1.1.1.1.08. Lakosság
 Lásd a CR SA táblát
 150
 1.1.1.1.09. Ingatlanra bejegyzett zálogjoggal fedezett kitettségek
 Lásd a CR SA táblát
 160
 1.1.1.1.10. Nemteljesítő kitettségek
 Lásd a CR SA táblát
 170
 1.1.1.1.11. Kiemelkedően magas kockázatú kitettségek
 Lásd a CR SA táblát
 180
 1.1.1.1.12. Fedezett kötvények
 Lásd a CR SA táblát
 190
 1.1.1.1.13. Rövid távú hitelminősítéssel rendelkező intézményekkel és vállalkozásokkal szembeni követelések
 Lásd a CR SA táblát
 200
 1.1.1.1.14. Kollektív befektetési formák (KBF)
 Lásd a CR SA táblát
 210
 1.1.1.1.15. Részvényjellegű kitettségek
 Lásd a CR SA táblát
 211
 1.1.1.1.16. Egyéb tételek
 Lásd a CR SA táblát
 220
 1.1.1.2. Értékpapírosítási pozíciók (SA)
 CR SEC SA tábla az összesített értékpapírosítási típusok szintjén.
 230
 1.1.1.2.* Ebből: újra-értékpapírosítás
 CR SEC SA tábla az összesített értékpapírosítási típusok szintjén.
 240
 1.1.2. Belső minősítésen alapuló módszer (IRB)
 250
 1.1.2.1. IRB-módszer a nemteljesítéskori veszteségrátára (LGD) vonatkozó saját becslés és hitel-egyenértékesítési tényező (CCF) mellőzésekor
 CR IRB tábla az összesített kitettség szintjén (saját LGD-becslés és/vagy CCF mellőzésével)
 260
 1.1.2.1.01. Központi kormányzatok és központi bankok
 Lásd a CR IRB táblát
 270
 1.1.2.1.02. Intézmények
 Lásd a CR IRB táblát
 280
 1.1.2.1.03. Vállalkozások – kkv
 Lásd a CR IRB táblát
 290
 1.1.2.1.04. Vállalkozások – speciális hitelezés
 Lásd a CR IRB táblát
 300
 1.1.2.1.05. Vállalkozások – egyéb
 Lásd a CR IRB táblát
 310
 1.1.2.2. IRB-módszer a nemteljesítéskori veszteségrátára (LGD) vonatkozó saját becslés és/vagy hitel-egyenértékesítési tényező (CCF) alkalmazásakor
 CR IRB tábla az összesített kitettség szintjén (saját LGD-becslés és/vagy CCF alkalmazásával)
 320
 1.1.2.2.01. Központi kormányzatok és központi bankok
 Lásd a CR IRB táblát
 330
 1.1.2.2.02. Intézmények
 Lásd a CR IRB táblát
 340
 1.1.2.2.03. Vállalkozások – kkv
 Lásd a CR IRB táblát
 350
 1.1.2.2.04. Vállalkozások – speciális hitelezés
 Lásd a CR IRB táblát
 360
 1.1.2.2.05. Vállalkozások – egyéb
 Lásd a CR IRB táblát
 370
 1.1.2.2.06. Lakosság – ingatlannal fedezett (kkv)
 Lásd a CR IRB táblát
 380
 1.1.2.2.07. Lakosság – ingatlannal fedezett (nem kkv)
 Lásd a CR IRB táblát
 390
 1.1.2.2.08. Lakosság – a rulírozó állományba beszámítható
 Lásd a CR IRB táblát
 400
 1.1.2.2.09. Lakosság – egyéb kkv
 Lásd a CR IRB táblát
 410
 1.1.2.2.10. Lakosság – egyéb nem kkv
 Lásd a CR IRB táblát
 420
 1.1.2.3. Részvényjellegű kitettségek (IRB)
 Lásd a CR EQU IRB táblát
 430
 1.1.2.4. Értékpapírosítási pozíciók (IRB)
 CR SEC IRB tábla az összesített értékpapírosítási típusok szintjén.
 440
 1.1.2.4* Ebből: újra-értékpapírosítás
 CR SEC IRB tábla az összesített értékpapírosítási típusok szintjén.
 450
 1.1.2.5. Egyéb, nem hitelkötelezettséget megtestesítő eszközök
 A feltüntetendő érték a CRR 156. cikke szerint kiszámított, kockázattal súlyozott kitettségérték.
 460
 1.1.3. Központi szerződő fél garanciaalapjába befizetett hozzájárulások kockázati kitettségértéke
 A CRR 307–309. cikke
 490
 1.2. ELSZÁMOLÁSI/TELJESÍTÉSI KOCKÁZAT TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉKE
 A CRR 92. cikke (3) bekezdése c) pontjának ii. alpontja, valamint 92. cikke (4) bekezdésének b) pontja
 500
 1.2.1. Nem kereskedési könyvi elszámolási/teljesítési kockázat
 Lásd a CR SETT táblát
 510
 1.2.2. Kereskedési könyvi elszámolási/teljesítési kockázat
 Lásd a CR SETT táblát
 520
 1.3. POZÍCIÓKOCKÁZAT, DEVIZAÁRFOLYAM-KOCKÁZAT ÉS ÁRUKOCKÁZAT TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉKE
 A CRR 92. cikke (3) bekezdése b) pontjának i. alpontja, c) pontjának i. és iii. alpontja, valamint 92. cikke (4) bekezdésének b) pontja
 530
 1.3.1. Pozíciókockázat, devizaárfolyam-kockázat és árukockázat sztenderd módszer (SA) szerinti kockázati kitettségértéke
 540
 1.3.1.1. Forgalmazott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
 MKR SA TDI tábla az összesített devizanemek szintjén.
 550
 1.3.1.2. Részvényjellegű kitettségek
 MKR SA EQU tábla az összesített nemzeti piacok szintjén.
 555
 1.3.1.3. Egyedi módszer a kollektív befektetési formák pozíciókockázatára
 A CRR 348. cikkének (1) bekezdése, 350. cikke (3) bekezdésének c) pontja, valamint 364. cikke (2) bekezdésének a) pontja
 A kollektív befektetési formákban lévő pozíciók teljes kockázati kitettségértéke, ha a tőkekövetelmény kiszámítása a CRR 348. cikke (1) bekezdésének megfelelően azonnal, vagy a CRR 350. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott korlátnak megfelelően történik. A CRR az ilyen pozíciókat nem rendeli kifejezetten sem kamatlábkockázathoz, sem részvénypiaci kockázathoz.
 A CRR 348. cikke (1) bekezdésének első mondata szerinti egyedi módszer alkalmazásakor a feltüntetendő érték a kérdéses KBF-kitettség nettó pozíciójának 32 %-a, szorozva 12,5-del.
 A CRR 348. cikke (1) bekezdésének második mondata szerinti egyedi módszer alkalmazásakor a feltüntetendő érték a kérdéses KBF-kitettség nettó pozíciójának 32 %-a, valamint e nettó pozíció 40 %-a és az adott KBF-kitettséghez kapcsolódó devizaárfolyam-kockázatból eredő szavatolótőke-követelmény különbözete közül az alacsonyabb érték, szorozva 12,5-del.
 556
 1.3.1.3.* Tájékoztató adat: kizárólag forgalmazott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokba befektetett kollektív befektetési formák
 Kollektív befektetési formákban lévő pozíciók teljes kockázati kitettségértéke, amennyiben a KBF eszközökbe való befektetése kizárólag a kamatlábkockázattól függ.
 557
 1.3.1.3.** Kizárólag tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumokba vagy vegyes eszközökbe befektetett kollektív befektetési formák
 Kollektív befektetési formákban lévő pozíciók teljes kockázati kitettségértéke, amennyiben a KBF-et kizárólag részvénypiaci kockázattól függő instrumentumokba vagy vegyes instrumentumokba fektetik be vagy a KBF összetevői nem ismertek.
 560
 1.3.1.4. Deviza
 Lásd az MKR SA FX táblát
 570
 1.3.1.5. Áru
 Lásd az MKR SA COM táblát
 580
 1.3.2. Pozíciókockázat, devizaárfolyam-kockázat és árukockázat belsőmodell-módszer (IM) szerinti kockázati kitettségértéke
 Lásd az MKR IM táblát
 590
 1.4. MŰKÖDÉSI KOCKÁZAT (OpR) TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉKE
 A CRR 92. cikke (3) bekezdésének e) pontja és 92. cikke (4) bekezdésének b) pontja
 A CRR 95. cikkének (2) bekezdése, 96. cikkének (2) bekezdése, valamint 98. cikke szerinti befektetési vállalkozások esetében a tétel értéke nulla.
 600
 1.4.1. Működési kockázatra vonatkozó alapmutató módszere (BIA)
 Lásd az OPR táblát
 610
 1.4.2. Működési kockázatra vonatkozó sztenderd (TSA)/alternatív sztenderd módszer (ASA)
 Lásd az OPR táblát
 620
 1.4.3. Működési kockázatra vonatkozó fejlett mérési módszerek (AMA)
 Lásd az OPR táblát
 630
 1.5. FIX MŰKÖDÉSI KÖLTSÉGEKBŐL EREDŐ PÓTLÓLAGOS KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 A CRR 95. cikkének (2) bekezdése, 96. cikkének (2) bekezdése, 97. cikke, valamint 98. cikke (1) bekezdésének a) pontja
 Kizárólag a CRR 95. cikkének (2) bekezdése, 96. cikkének (2) bekezdése, valamint 98. cikke szerinti befektetési vállalkozások esetében. Lásd még a CRR 97. cikkét.
 A CRR 96. cikke szerinti befektetési vállalkozásoknak a 97. cikkben meghatározott összeg 12,5-szeresét kell feltüntetniük.
 A CRR 95. cikke szerinti befektetési vállalkozásoknak az alábbi összeget kell feltüntetniük:
 —
 Ha a CRR 95. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett összeg meghaladja a CRR 95. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett összeget, akkor a feltüntetendő érték nulla.
 —
 Ha a CRR 95. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett összeg meghaladja a CRR 95. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett összeget, akkor a feltüntetendő érték az első és a második összeg különbözete.
 640
 1.6. A HITELÉRTÉKELÉSI KORREKCIÓ TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉKE
 A CRR 92. cikke (3) bekezdésének d) pontja. Lásd a CVA táblát.
 650
 1.6.1. Fejlett módszer
 A hitelértékelési korrekciós kockázathoz kapcsolódó szavatolótőke-követelmény a CRR 383. cikke szerint. Lásd a CVA táblát.
 660
 1.6.2. Sztenderd módszer
 A hitelértékelési korrekciós kockázathoz kapcsolódó szavatolótőke-követelmény a CRR 384. cikke szerint. Lásd a CVA táblát.
 670
 1.6.3. Eredeti kitettség szerinti módszer (OEM) alapján
 A hitelértékelési korrekciós kockázathoz kapcsolódó szavatolótőke-követelmény a CRR 385. cikke szerint. Lásd a CVA táblát.
 680
 1.7. KERESKEDÉSI KÖNYVBEN NYILVÁNTARTOTT NAGYKOCKÁZATOK TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉKE
 A CRR 92. cikke (3) bekezdése b) pontjának ii. alpontja, valamint 395–401. cikke
 690
 1.8. EGYÉB KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉKEK
 A CRR 3., 458. és 459. cikke szerint, valamint az olyan kockázati kitettségértékek, amelyek az 1.1–1.7. tételek egyikébe sem sorolhatók.
 Az intézményeknek az alábbi követelmények teljesítéséhez szükséges összegeket kell feltüntetniük:
 a Bizottság által előírt szigorúbb prudenciális követelmények, a CRR 458. és 459. cikkével összhangban;
 a CRR 3. cikkéből eredő pótlólagos kockázati kitettségérték
 A tétel nem kapcsolódik részletes kockázati táblához.
 710
 1.8.2. Ebből: kiegészítő szigorúbb prudenciális követelmények a 458. cikk alapján
 A CRR 458. cikke
 720
 1.8.2* Ebből: nagykockázat-vállalással kapcsolatos követelmények
 A CRR 458. cikke
 730
 1.8.2** Ebből: a lakóingatlanok és kereskedelmi ingatlanok piacán jelentkező eszközbuborékok kezelését célzó kockázati súlyok módosításából eredő követelmények
 A CRR 458. cikke
 740
 1.8.2*** Ebből: a pénzügyi szektoron belüli kitettségekből eredő követelmények
 A CRR 458. cikke
 750
 1.8.3. Ebből: kiegészítő szigorúbb prudenciális követelmények a 459. cikk alapján
 A CRR 459. cikke
 760
 1.8.4. Ebből: a CRR 3. cikkéből eredő pótlólagos kockázati kitettségérték
 A CRR 3. cikke
 A pótlólagos kockázati kitettségértéket kell feltüntetni. A feltüntetett pótlólagos kockázati kitettségérték csak a pótlólagos értéket foglalhatja magában (pl. ha 100 egységnyi kitettség kockázati súlya 20 % és az intézmény a CRR 3. cikke alapján 50 %-os kockázati súlyt alkalmaz, akkor a feltüntetendő érték 30).
 1.4. C 03.00 – TŐKEMEGFELELÉSI MUTATÓK ÉS TŐKESZINTEK (CA3)
 1.4.1. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Sor
 010
 1. CET1 tőkemegfelelési mutató
 A CRR 92. cikke (2) bekezdésének a) pontja
 A CET1 tőkemegfelelési mutató az intézmény CET1 tőkéje, a teljes kockázati kitettségérték százalékaként kifejezve.
 020
 2. A CET1 tőke többlete (+)/hiánya (–)
 A tétel abszolút értéken jeleníti meg a CET1 tőkének a CRR 92. cikke (1) bekezdésének a) pontjában rögzített követelményhez (4,5 %) viszonyított többletét vagy hiányát, vagyis nem veszi figyelembe a tőkepuffereket és a mutatóra vonatkozó átmeneti rendelkezéseket.
 030
 3. T1 tőkemegfelelési mutató
 A CRR 92. cikke (2) bekezdésének b) pontja
 Az T1 tőkemegfelelési mutató az intézmény T1 tőkéje, a teljes kockázati kitettségérték százalékaként kifejezve.
 040
 4. A T1 tőke többlete (+)/hiánya (–)
 A tétel abszolút értéken jeleníti meg a T1 tőkének a CRR 92. cikke (1) bekezdésének b) pontjában rögzített követelményhez (6 %) viszonyított többletét vagy hiányát, vagyis nem veszi figyelembe a tőkepuffereket és a mutatóra vonatkozó átmeneti rendelkezéseket.
 050
 5. Teljes tőkemegfelelési mutató
 A CRR 92. cikke (2) bekezdésének c) pontja
 a teljes tőkemegfelelési mutató az intézmény szavatoló tőkéje, a teljes kockázati kitettségérték százalékaként kifejezve.
 060
 6. A teljes tőke többlete (+)/hiánya (–)
 A tétel abszolút értéken jeleníti meg a szavatoló tőkének a CRR 92. cikke (1) bekezdésének c) pontjában rögzített követelményhez (8 %) viszonyított többletét vagy hiányát, vagyis nem veszi figyelembe a tőkepuffereket és a mutatóra vonatkozó átmeneti rendelkezéseket.
 070
 CET1 tőkemegfelelési mutató a II. pillér kiigazításaival együtt
 A CRR 92. cikke (2) bekezdésének a) pontja, valamint a CRD IV 104. cikkének (2) bekezdése
 A cellát kizárólag akkor kell kitölteni, ha valamely illetékes hatóság döntése befolyásolja a CET1 tőkemegfelelési mutatót.
 080
 A CET1 tőkemegfelelési mutatónak a II. pillér kiigazításaiból eredő célértéke
 A CRR 104. cikkének (2) bekezdése
 A cellát kizárólag akkor kell kitölteni, ha az illetékes hatóság döntése szerint egy intézménynek magasabb CET1 tőkemegfelelési mutatót kell elérnie.
 A CET1 tőkemegfelelési mutató célértéke a CRR 92. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti minimumkövetelményt és a CRD 104. cikkének (2) bekezdésével összhangban előírt követelményt tükrözi, de nem foglal magában más követelményeket (például a tőkepuffer-követelményeket).
 090
 T1 tőkemegfelelési mutató a II. pillér kiigazításaival együtt
 A CRR 92. cikke (2) bekezdésének b) pontja, valamint a CRD IV 104. cikkének (2) bekezdése
 A cellát kizárólag akkor kell kitölteni, ha valamely illetékes hatóság döntése befolyásolja a T1 tőkemegfelelési mutatót.
 100
 A T1 tőkemegfelelési mutatónak a II. pillér kiigazításaiból eredő célértéke
 A CRD IV 104. cikkének (2) bekezdése
 A cellát kizárólag akkor kell kitölteni, ha az illetékes hatóság döntése szerint egy intézménynek magasabb T1 tőkemegfelelési mutatót kell elérnie.
 A T1 tőkemegfelelési mutató célértéke a CRR 92. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti minimumkövetelményt és a CRD 104. cikkének (2) bekezdésével összhangban előírt követelményt tükrözi, de nem foglal magában más követelményeket (például a tőkepuffer-követelményeket).
 110
 Teljes tőkemegfelelési mutató a II. pillér kiigazításaival együtt
 A CRR 92. cikke (2) bekezdésének c) pontja, valamint a CRD IV 104. cikkének (2) bekezdése
 A cellát kizárólag akkor kell kitölteni, ha valamely illetékes hatóság döntése befolyásolja a teljes tőkemegfelelési mutatót.
 120
 A teljes tőkemegfelelési mutatónak a II. pillér kiigazításaiból eredő célértéke
 A CRD IV 104. cikkének (2) bekezdése
 A cellát kizárólag akkor kell kitölteni, ha az illetékes hatóság döntése szerint egy intézménynek magasabb teljes tőkemegfelelési mutatót kell elérnie.
 A teljes tőkemegfelelési mutató célértéke a CRR 92. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti minimumkövetelményt és a CRD 104. cikkének (2) bekezdésével összhangban előírt követelményt tükrözi, de nem foglal magában más követelményeket (például a tőkepuffer-követelményeket).
 1.5. C 04.00 – TÁJÉKOZTATÓ ADATOK (CA4)
 1.5.1. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Sor
 010
 1. Halasztott adókövetelések összesen
 Az e tételben megadott érték megegyezik a legutóbbi ellenőrzött/hitelesített számviteli mérlegben szereplő összeggel.
 020
 1.1. Nem a jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető halasztott adókövetelések
 A CRR 39. cikkének (2) bekezdése
 Nem a jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető halasztott adókövetelések, amelyekre kockázati súlyt kell alkalmazni.
 030
 1.2. Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének c) pontja, valamint 38. cikke
 Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető halasztott adókövetelések, amelyek nem átmeneti különbözetből erednek, így küszöbérték nem vonatkozik rájuk, vagyis a CET1 tőkéből teljes összegben levonandók.
 040
 1.3. Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének c) pontja; 38. cikke, valamint 48. cikke (1) bekezdésének a) pontja
 Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető halasztott adókövetelések, amelyek átmeneti különbözetből erednek, így a CET1 tőkéből való levonásukkor a CRR 48. cikkében rögzített 10 %, illetve 17,65 %-os küszöböt kell alkalmazni.
 050
 2. Halasztott adókötelezettségek összesen
 Az e tételben megadott érték megegyezik a legutóbbi ellenőrzött/hitelesített számviteli mérlegben szereplő összeggel.
 060
 2.1. Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, halasztott adókövetelésekhez kapcsolódó, nem levonható halasztott adókötelezettségek
 A CRR 38. cikkének (3) és (4) bekezdése
 Azok a halasztott adókötelezettségek, amelyek esetében a CRR 38. cikkének (3) és (4) bekezdésében foglalt feltételek nem teljesülnek. Így a tétel magában foglalja az olyan halasztott adókötelezettségeket, amelyek csökkentik a levonandó cégérték, egyéb immateriális javak vagy meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközöknek az 1.1.1.10.3., 1.1.1.11.2., illetve 1.1.1.14.2. CA1-tételben megadott összegét.
 070
 2.2. Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, halasztott adókövetelésekhez kapcsolódó, levonható halasztott adókötelezettségek
 A CRR 38. cikke
 080
 2.2.1. Nem átmeneti különbözetből eredő, jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, halasztott adókövetelésekhez kapcsolódó, levonható halasztott adókötelezettségek
 A CRR 38. cikkének (3), (4) és (5) bekezdése
 Azon halasztott adókötelezettségek, amelyek a CRR 38. cikkének (3) és (4) bekezdése szerint csökkenthetik az átmeneti különbözetből eredő, jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető halasztott adókövetelések összegét, és a CRR 38. cikkének (5) bekezdése értelmében nem tartoznak az átmeneti különbözetből eredő, jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető halasztott adókövetelésekhez.
 090
 2.2.2. Átmeneti különbözetből eredő, jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, halasztott adókövetelésekhez kapcsolódó, levonható halasztott adókötelezettségek
 A CRR 38. cikkének (3), (4) és (5) bekezdése
 Azon halasztott adókötelezettségek, amelyek a CRR 38. cikkének (3) és (4) bekezdése szerint csökkenthetik az átmeneti különbözetből eredő, jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető halasztott adókövetelések összegét, és a CRR 38. cikkének (5) bekezdése értelmében az átmeneti különbözetből eredő, jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető halasztott adókövetelésekhez tartoznak.
 093
 2A Adótúlfizetések és negatív adóalaphoz kapcsolódó visszakönyvelések
 A CRR 39. cikkének (1) bekezdése
 Az adótúlfizetések és negatív adóalaphoz kapcsolódó visszakönyvelések azon összege, amelyet a CRR 39. cikke (1) bekezdésének megfelelően nem vonnak le a szavatoló tőkéből; a feltüntetett összeg a kockázati súlyok alkalmazása előtti összeg.
 096
 2B 250 %-os kockázati súlyú halasztott adókövetelések
 A CRR 48. cikkének (4) bekezdése
 Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető és átmeneti különbözetből eredő azon halasztott adókövetelések összege, amelyeket a CRR 48. cikke (1) bekezdésének megfelelően nem vonnak le, de amelyekre a CRR 48. cikkének (4) bekezdése értelmében 250 %-os kockázati súly alkalmazható, figyelembe véve a CRR 470. cikkének a hatását. A feltüntetett összeg a halasztott adókövetelések kockázati súlyok alkalmazása előtti összege.
 097
 2C 0 %-os kockázati súlyú halasztott adókövetelések
 A CRR 469. cikke (1) bekezdésének d) pontja, 470. cikke, 472. cikkének (5) bekezdése, valamint 478. cikke
 Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető és átmeneti különbözetből eredő azon halasztott adókövetelések összege, amelyeket a CRR 469. cikke (1) bekezdése d) pontjának és 470. cikkének megfelelően nem vonnak le, de amelyekre a CRR 472. cikkének (5) bekezdése értelmében 0 %-os kockázati súly alkalmazható. A feltüntetett összeg a halasztott adókövetelések kockázati súlyok alkalmazása előtti összege.
 100
 3. Hitelkockázati kiigazítások és a kiegészítő értékelési korrekciók, valamint az egyéb szavatolótőke-csökkentések IRB-módszerrel számított többlete (+) vagy hiánya (–) a várható veszteséghez viszonyítva, teljesítő kitettségek esetén
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének d) pontja, 62. cikkének d) pontja, valamint 158. és 159. cikke
 A tételt kizárólag az IRB-módszert alkalmazó intézményeknek kell megadniuk.
 110
 3.1. A hitelkockázati kiigazítások és a kiegészítő értékelési korrekciók, valamint az egyéb szavatolótőke-csökkentések teljes, a várható veszteség kiszámításakor figyelembe vehető összege
 A CRR 159. cikke
 A tételt kizárólag az IRB-módszert alkalmazó intézményeknek kell megadniuk.
 120
 3.1.1. Általános hitelkockázati kiigazítások
 A CRR 159. cikke
 A tételt kizárólag az IRB-módszert alkalmazó intézményeknek kell megadniuk.
 130
 3.1.2. Egyedi hitelkockázati kiigazítások
 A CRR 159. cikke
 A tételt kizárólag az IRB-módszert alkalmazó intézményeknek kell megadniuk.
 131
 3.1.3. Kiegészítő értékelési korrekciók és egyéb szavatolótőke-csökkentések
 A CRR 34., 110. és 159. cikke
 A tételt kizárólag az IRB-módszert alkalmazó intézményeknek kell megadniuk.
 140
 3.2. Figyelembe vehető várható veszteségek összesen
 A CRR 158. cikkének (5), (6) és (10) bekezdése, valamint 159. cikke
 A tételt kizárólag az IRB-módszert alkalmazó intézményeknek kell megadniuk. Kizárólag a teljesítő kitettségekhez kapcsolódó várható veszteségek adhatók meg.
 145
 4. Az egyedi hitelkockázati kiigazítások IRB-módszerrel számított többlete (+) vagy hiánya (–) a várható veszteséghez viszonyítva, nemteljesítő kitettségek esetén
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének d) pontja, 62. cikkének d) pontja, valamint 158. és 159. cikke
 A tételt kizárólag az IRB-módszert alkalmazó intézményeknek kell megadniuk.
 150
 4.1. Hasonló módon kezelt egyedi hitelkockázati kiigazítások és pozíciók
 A CRR 159. cikke
 A tételt kizárólag az IRB-módszert alkalmazó intézményeknek kell megadniuk.
 155
 4.2. Figyelembe vehető várható veszteségek összesen
 A CRR 158. cikkének (5), (6) és (10) bekezdése, valamint 159. cikke
 A tételt kizárólag az IRB-módszert alkalmazó intézményeknek kell megadniuk. Kizárólag a nemteljesítő kitettségekhez kapcsolódó várható veszteségek adhatók meg.
 160
 5. Kockázati súlyozás alá tartozó kitettségértékek összege a T2 tőkeként figyelembe vehető céltartalék és értékvesztés többletére vonatkozó felső határ kiszámításához
 A CRR 62. cikkének d) pontja
 A CRR 62. cikkének d) pontja alapján az IRB-módszert alkalmazó intézmények esetében a céltartalékoknak a várható veszteségek feletti összege az IRB-módszerrel kiszámított kockázattal súlyozott kitettségértékek legfeljebb 0,6 %-áig számíthatók be a T2 tőkébe.
 Az ebben a tételben feltüntetendő érték a kockázattal súlyozott kitettségérték (a 0,6 %-os szorzó alkalmazása nélkül), amelyen a felső határ számítása alapul.
 170
 6. A T2 tőkébe beszámítható bruttó céltartalékok összesen
 A CRR 62. cikkének c) pontja
 A tétel azokat az általános hitelkockázati kiigazításokat foglalja magában, amelyeknek a felső határ alatti része beszámítható a T2 tőkébe.
 A feltüntetendő értéknek tartalmaznia kell az adóhatásokat is.
 180
 7. Kockázattal súlyozott kitettségérték a T2 tőkeként figyelembe vehető céltartalék felső határának kiszámításához
 A CRR 62. cikkének c) pontja
 A CRR 62. cikkének c) pontja alapján a hitelkockázati kiigazítások a kockázattal súlyozott kitettségértékek legfeljebb 1,25 %-áig számíthatók be a T2 tőkébe.
 Az ebben a tételben feltüntetendő érték a kockázattal súlyozott kitettségérték (az 1,25 %-os szorzó alkalmazása nélkül), amelyen a felső határ számítása alapul.
 190
 8. Pénzügyi ágazatbeli szervezetekben lévő részesedések nem levonható részének küszöbértéke, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 46. cikke (1) bekezdésének a) pontja
 A tétel azt a küszöbértéket tartalmazza, amely alatt a pénzügyi ágazatbeli szervezetekben lévő részesedések levonására nem kerül sor, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban. Az érték a küszöb számításánál alapul vett értékek összege, szorozva 10 %-kal.
 200
 9. A CET1 tőkére vonatkozóan rögzített 10 %-os küszöb
 A CRR 48. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja
 A tétel a pénzügyi ágazatbeli szervezetekben lévő jelentős intézményi részesedésekre, valamint a jövőbeni nyereségtől függően érvényesíthető és átmeneti különbözetekből eredő halasztott adókövetelésekre vonatkozó 10 %-os küszöböt tartalmazza.
 Az érték a küszöb számításánál alapul vett értékek összege, szorozva 10 %-kal.
 210
 10. A CET1 tőkére vonatkozóan rögzített 17,65 %-os küszöb
 A CRR 48. cikkének (1) bekezdése
 A tétel a pénzügyi ágazatbeli szervezetekben lévő jelentős intézményi részesedésekre, valamint a jövőbeni nyereségtől függően érvényesíthető és átmeneti különbözetekből eredő halasztott adókövetelésekre vonatkozó 17,65 %-os küszöböt tartalmazza, amelyet a 10 %-os küszöb után kell alkalmazni.
 A küszöböt úgy kell kiszámítani, hogy a két megjelenített tétel összege nem haladhatja meg az összes levonás után, az átmeneti rendelkezésekből eredő kiigazítások nélkül számított végső elsődleges alapvető tőke, azaz CET1 tőke 15 %-át.
 225
 11.1. Pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés szempontjából figyelembe vehető szavatoló tőke
 A CRR 4. cikke (1) bekezdése 71. pontjának a) alpontja
 226
 11.2. Nagykockázat-vállalás korlátozása szempontjából figyelembe vehető szavatoló tőke
 A CRR 4. cikke (1) bekezdése 71. pontjának b) alpontja
 230
 12. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban, a rövid pozíciók nélkül
 A CRR 44–46. és 49. cikke.
 240
 12.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő közvetlen részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 44., 45., 46. és 49. cikke
 250
 12.1.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő bruttó közvetlen részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 44., 46. és 49. cikke
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek elsődleges alapvető tőkéjében lévő közvetlen részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban, az alábbiak kivételével:
 a)
 az öt munkanapig vagy annál rövidebb ideig tartott, jegyzési garanciavállalásból eredő pozíciók;
 b)
 olyan befektetéshez kapcsolódó összegek, amelyekre a 49. cikkben felsorolt alternatívák valamelyikét alkalmazzák; továbbá
 c)
 a CRR 36. cikke (1) bekezdésének g) pontja alapján kölcsönös részesedésként kezelt részesedések.
 260
 12.1.2. (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetlen részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 A CRR 45. cikke
 A CRR 45. cikke megengedi az azonos alapul szolgáló kitettségen belüli kiegyenlítő rövid pozíciókat akkor, ha a rövid pozíció lejárata illeszkedik a hosszú pozíció lejáratához vagy legalább egy éves hátralévő futamidővel rendelkezik.
 270
 12.2. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő közvetett részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, valamint 44. és 45. cikke
 280
 12.2.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő bruttó közvetett részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, valamint 44. és 45. cikke
 A feltüntetendő érték a pénzügyi ágazatbeli szervezetek tőkeinstrumentumaiban lévő, kereskedési könyvben nyilvántartott olyan közvetett részesedések értéke, amelyek indexhez kötött értékpapírokban lévő részesedés formáját öltik. Meghatározása a pénzügyi ágazatbeli szervezeteknek az adott indexekben foglalt tőkeinstrumentumaival szembeni, alapul szolgáló kitettség kiszámításával történik.
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének g) pontja alapján kölcsönös részesedésként kezelt részesedések nem számíthatók be.
 290
 12.2.2. (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetett részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, valamint 45. cikke
 A CRR 45. cikkének a) pontja megengedi az azonos alapul szolgáló kitettségen belüli kiegyenlítő rövid pozíciókat akkor, ha a rövid pozíció lejárata illeszkedik a hosszú pozíció lejáratához vagy legalább egy éves hátralévő futamidővel rendelkezik.
 291
 12.3.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő szintetikus részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, valamint 44. és 45. cikke
 292
 12.3.2. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő bruttó szintetikus részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, valamint 44. és 45. cikke
 293
 12.3.3. (–) A fent figyelembe vett bruttó szintetikus részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, valamint 45. cikke
 300
 13. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban, a rövid pozíciók nélkül
 A CRR 58–60. cikke
 310
 13.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő közvetlen részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 58. és 59. cikke, valamint 60. cikkének (2) bekezdése
 320
 13.1.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő bruttó közvetlen részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 58. cikke, valamint 60. cikkének (2) bekezdése
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő közvetlen részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban, az alábbiak kivételével:
 a)
 az öt munkanapig vagy annál rövidebb ideig tartott, jegyzési garanciavállalásból eredő pozíciók; továbbá
 b)
 a CRR 56. cikkének b) pontja alapján kölcsönös részesedésként kezelt részesedések.
 330
 13.1.2. (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetlen részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 A CRR 59. cikke
 A CRR 59. cikkének a) pontja megengedi az azonos alapul szolgáló kitettségen belüli kiegyenlítő rövid pozíciókat akkor, ha a rövid pozíció lejárata illeszkedik a hosszú pozíció lejáratához vagy legalább egy éves hátralévő futamidővel rendelkezik.
 340
 13.2. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő közvetett részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, valamint 58. és 59. cikke
 350
 13.2.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő bruttó közvetett részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, valamint 58. és 59. cikke
 A feltüntetendő érték a pénzügyi ágazatbeli szervezetek tőkeinstrumentumaiban lévő, kereskedési könyvben nyilvántartott olyan közvetett részesedések értéke, amelyek indexhez kötött értékpapírokban lévő részesedés formáját öltik. Meghatározása a pénzügyi ágazatbeli szervezeteknek az adott indexekben foglalt tőkeinstrumentumaival szembeni, alapul szolgáló kitettség kiszámításával történik.
 A CRR 56. cikkének b) pontja alapján kölcsönös részesedésként kezelt részesedések nem számíthatók be.
 360
 13.2.2. (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetett részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, valamint 59. cikke
 A CRR 59. cikkének a) pontja megengedi az azonos alapul szolgáló kitettségen belüli kiegyenlítő rövid pozíciókat akkor, ha a rövid pozíció lejárata illeszkedik a hosszú pozíció lejáratához vagy legalább egy éves hátralévő futamidővel rendelkezik.
 361
 13.3. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő szintetikus részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, valamint 58. és 59. cikke
 362
 13.3.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő bruttó szintetikus részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, valamint 58. és 59. cikke
 363
 13.3.2. (–) A fent figyelembe vett bruttó szintetikus részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, valamint 59. cikke
 370
 14. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban, a rövid pozíciók nélkül
 A CRR 68–70. cikke
 380
 14.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő közvetlen részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 68. és 69. cikke, valamint 70. cikkének (2) bekezdése
 390
 14.1.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő bruttó közvetlen részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 68. cikke, valamint 70. cikkének (2) bekezdése
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek járulékos tőkéjében lévő közvetlen részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban, az alábbiak kivételével:
 a)
 az öt munkanapig vagy annál rövidebb ideig tartott, jegyzési garanciavállalásból eredő pozíciók; továbbá
 b)
 a CRR 66. cikkének b) pontja alapján kölcsönös részesedésként kezelt részesedések.
 400
 14.1.2. (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetlen részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 A CRR 69. cikke
 A CRR 69. cikkének a) pontja megengedi az azonos alapul szolgáló kitettségen belüli kiegyenlítő rövid pozíciókat akkor, ha a rövid pozíció lejárata illeszkedik a hosszú pozíció lejáratához vagy legalább egy éves hátralévő futamidővel rendelkezik.
 410
 14.2. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő közvetett részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, valamint 68. és 69. cikke
 420
 14.2.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő bruttó közvetett részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, valamint 68. és 69. cikke
 A feltüntetendő érték a pénzügyi ágazatbeli szervezetek tőkeinstrumentumaiban lévő, kereskedési könyvben nyilvántartott olyan közvetett részesedések értéke, amelyek indexhez kötött értékpapírokban lévő részesedés formáját öltik. Meghatározása a pénzügyi ágazatbeli szervezeteknek az adott indexekben foglalt tőkeinstrumentumaival szembeni, alapul szolgáló kitettség kiszámításával történik.
 A CRR 66. cikkének b) pontja alapján kölcsönös részesedésként kezelt részesedések nem számíthatók be.
 430
 14.2.2. (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetett részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, valamint 69. cikke
 A CRR 69. cikkének a) pontja megengedi az azonos alapul szolgáló kitettségen belüli kiegyenlítő rövid pozíciókat akkor, ha a rövid pozíció lejárata illeszkedik a hosszú pozíció lejáratához vagy legalább egy éves hátralévő futamidővel rendelkezik.
 431
 14.3. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő szintetikus részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, valamint 68. és 69. cikke
 432
 14.3.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő bruttó szintetikus részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, valamint 68. és 69. cikke
 433
 14.3.2. (–) A fent figyelembe vett bruttó szintetikus részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, valamint 69. cikke
 440
 15. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban, rövid pozíciók nélkül
 A CRR 44., 45., 47. és 49. cikke
 450
 15.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő közvetlen részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 44., 45., 47. és 49. cikke
 460
 15.1.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő bruttó közvetlen részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 44., 45., 47. és 49. cikke
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő közvetlen részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban, az alábbiak kivételével:
 a)
 az öt munkanapig vagy annál rövidebb ideig tartott, jegyzési garanciavállalásból eredő pozíciók;
 b)
 olyan befektetéshez kapcsolódó összegek, amelyekre a 49. cikkben felsorolt alternatívák valamelyikét alkalmazzák; továbbá
 c)
 a CRR 36. cikke (1) bekezdésének g) pontja alapján kölcsönös részesedésként kezelt részesedések.
 470
 15.1.2. (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetlen részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 A CRR 45. cikke
 A CRR 45. cikkének a) pontja megengedi az azonos alapul szolgáló kitettségen belüli kiegyenlítő rövid pozíciókat akkor, ha a rövid pozíció lejárata illeszkedik a hosszú pozíció lejáratához vagy legalább egy éves hátralévő futamidővel rendelkezik.
 480
 15.2. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő közvetett részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, valamint 44. és 45. cikke
 490
 15.2.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő bruttó közvetett részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, valamint 44. és 45. cikke
 A feltüntetendő érték a pénzügyi ágazatbeli szervezetek tőkeinstrumentumaiban lévő, kereskedési könyvben nyilvántartott olyan közvetett részesedések értéke, amelyek indexhez kötött értékpapírokban lévő részesedés formáját öltik. Meghatározása a pénzügyi ágazatbeli szervezeteknek az adott indexekben foglalt tőkeinstrumentumaival szembeni, alapul szolgáló kitettség kiszámításával történik.
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének g) pontja alapján kölcsönös részesedésként kezelt részesedések nem számíthatók be.
 500
 15.2.2. (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetett részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, valamint 45. cikke
 A CRR 45. cikkének a) pontja megengedi az azonos alapul szolgáló kitettségen belüli kiegyenlítő rövid pozíciókat akkor, ha a rövid pozíció lejárata illeszkedik a hosszú pozíció lejáratához vagy legalább egy éves hátralévő futamidővel rendelkezik.
 501
 15.3. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő szintetikus részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, valamint 44. és 45. cikke
 502
 15.3.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében lévő bruttó szintetikus részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, valamint 44. és 45. cikke
 503
 15.3.2. (–) A fent figyelembe vett bruttó szintetikus részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, valamint 45. cikke
 510
 16. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban, rövid pozíciók nélkül
 A CRR 58. és 59. cikke
 520
 16.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő közvetlen részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 58. és 59. cikke
 530
 16.1.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő bruttó közvetlen részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 58. cikke
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő közvetlen részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban, az alábbiak kivételével:
 a)
 az öt munkanapig vagy annál rövidebb ideig tartott, jegyzési garanciavállalásból eredő pozíciók (56. cikk, d) pont); továbbá
 b)
 a CRR 56. cikkének b) pontja alapján kölcsönös részesedésként kezelt részesedések.
 540
 16.1.2. (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetlen részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 A CRR 59. cikke
 A CRR 59. cikkének a) pontja megengedi az azonos alapul szolgáló kitettségen belüli kiegyenlítő rövid pozíciókat akkor, ha a rövid pozíció lejárata illeszkedik a hosszú pozíció lejáratához vagy legalább egy éves hátralévő futamidővel rendelkezik.
 550
 16.2. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő közvetett részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, valamint 58. és 59. cikke
 560
 16.2.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő bruttó közvetett részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, valamint 58. és 59. cikke
 A feltüntetendő érték a pénzügyi ágazatbeli szervezetek tőkeinstrumentumaiban lévő, kereskedési könyvben nyilvántartott olyan közvetett részesedések értéke, amelyek indexhez kötött értékpapírokban lévő részesedés formáját öltik. Meghatározása a pénzügyi ágazatbeli szervezeteknek az adott indexekben foglalt tőkeinstrumentumaival szembeni, alapul szolgáló kitettség kiszámításával történik.
 A CRR 56. cikkének b) pontja alapján kölcsönös részesedésként kezelt részesedések nem számíthatók be.
 570
 16.2.2. (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetett részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, valamint 59. cikke
 A CRR 59. cikkének a) pontja megengedi az azonos alapul szolgáló kitettségen belüli kiegyenlítő rövid pozíciókat akkor, ha a rövid pozíció lejárata illeszkedik a hosszú pozíció lejáratához vagy legalább egy éves hátralévő futamidővel rendelkezik.
 571
 16.3. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő szintetikus részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, valamint 58. és 59. cikke
 572
 16.3.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében lévő bruttó szintetikus részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, valamint 58. és 59. cikke
 573
 16.3.2. (–) A fent figyelembe vett bruttó szintetikus részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, valamint 59. cikke
 580
 17. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban, rövid pozíciók nélkül
 A CRR 68. és 69. cikke
 590
 17.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő közvetlen részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 68. és 69. cikke
 600
 17.1.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő bruttó közvetlen részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 68. cikke
 Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő közvetlen részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban, az alábbiak kivételével:
 a)
 az öt munkanapig vagy annál rövidebb ideig tartott, jegyzési garanciavállalásból eredő pozíciók (66. cikk, d) pont); továbbá
 b)
 a CRR 66. cikkének b) pontja alapján kölcsönös részesedésként kezelt részesedések.
 610
 17.1.2. (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetlen részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 A CRR 69. cikke
 A CRR 69. cikkének a) pontja megengedi az azonos alapul szolgáló kitettségen belüli kiegyenlítő rövid pozíciókat akkor, ha a rövid pozíció lejárata illeszkedik a hosszú pozíció lejáratához vagy legalább egy éves hátralévő futamidővel rendelkezik.
 620
 17.2. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő közvetett részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, valamint 68. és 69. cikke
 630
 17.2.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő bruttó közvetett részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, valamint 68. és 69. cikke
 A feltüntetendő érték a pénzügyi ágazatbeli szervezetek tőkeinstrumentumaiban lévő, kereskedési könyvben nyilvántartott olyan közvetett részesedések értéke, amelyek indexhez kötött értékpapírokban lévő részesedés formáját öltik. Meghatározása a pénzügyi ágazatbeli szervezeteknek az adott indexekben foglalt tőkeinstrumentumaival szembeni, alapul szolgáló kitettség kiszámításával történik.
 A CRR 66. cikkének b) pontja alapján kölcsönös részesedésként kezelt részesedések nem számíthatók be.
 640
 17.2.2. (–) A fent figyelembe vett bruttó közvetett részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, valamint 69. cikke
 A CRR 69. cikkének a) pontja megengedi az azonos alapul szolgáló kitettségen belüli kiegyenlítő rövid pozíciókat akkor, ha a rövid pozíció lejárata illeszkedik a hosszú pozíció lejáratához vagy legalább egy éves hátralévő futamidővel rendelkezik.
 641
 17.3. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő szintetikus részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, valamint 68. és 69. cikke
 642
 17.3.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében lévő bruttó szintetikus részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, valamint 68. és 69. cikke
 643
 17.3.2. (–) A fent figyelembe vett bruttó szintetikus részesedésekkel kapcsolatban megengedett kiegyenlítő rövid pozíciók
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, valamint 69. cikke
 650
 18. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkéjében meglévő olyan részesedések kockázattal súlyozott kitettségei, amelyeket az intézmény CET1 tőkéjéből nem vonnak le
 A CRR 46. cikkének (4) bekezdése, 48. cikkének (4) bekezdése és 49. cikkének (4) bekezdése
 660
 19. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkéjében meglévő olyan részesedések kockázattal súlyozott kitettségei, amelyeket az intézmény AT1 tőkéjéből nem vonnak le
 A CRR 60. cikkének (4) bekezdése
 670
 20. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkéjében meglévő olyan részesedések kockázattal súlyozott kitettségei, amelyeket az intézmény T2 tőkéjéből nem vonnak le
 A CRR 70. cikkének (4) bekezdése
 680
 21. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumokban lévő részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik átmenetileg mentesülő jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 79. cikke
 Egy illetékes hatóság átmenetileg eltekinthet a CET1 tőkéből egy pénzügyi ágazatbeli szervezet által kibocsátott instrumentumokban meglévő részesedések miatti levonásra vonatkozó rendelkezésektől, ha az illetékes hatóság megítélése szerint ez a részesedés az adott szervezet reorganizációjára és megmentésére kialakított pénzügyi támogatási művelet célját szolgálja.
 Ügyelni kell arra, hogy az ilyen instrumentumokat a 12.1. tételben is szerepeltetni kell.
 690
 22. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumokban lévő részesedések, ha az intézmény átmenetileg mentesülő jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 79. cikke
 Egy illetékes hatóság átmenetileg eltekinthet a CET1 tőkéből egy pénzügyi ágazatbeli szervezet által kibocsátott instrumentumokban meglévő részesedések miatti levonásra vonatkozó rendelkezésektől, ha az illetékes hatóság megítélése szerint ez a részesedés az adott szervezet reorganizációjára és megmentésére kialakított pénzügyi támogatási művelet célját szolgálja.
 Ügyelni kell arra, hogy az ilyen instrumentumokat a 15.1. tételben is szerepeltetni kell.
 700
 23. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott kiegészítő AT1 tőkeinstrumentumokban lévő részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik átmenetileg mentesülő jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 79. cikke
 Egy illetékes hatóság átmenetileg eltekinthet a AT1 tőkéből egy pénzügyi ágazatbeli szervezet által kibocsátott instrumentumokban meglévő részesedések miatti levonásra vonatkozó rendelkezésektől, ha az illetékes hatóság megítélése szerint ez a részesedés az adott szervezet reorganizációjára és megmentésére kialakított pénzügyi támogatási művelet célját szolgálja.
 Ügyelni kell arra, hogy az ilyen instrumentumokat a 13.1. tételben is szerepeltetni kell.
 710
 24. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumokban lévő részesedések, ha az intézmény átmenetileg mentesülő jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 79. cikke
 Egy illetékes hatóság átmenetileg eltekinthet a AT1 tőkéből egy pénzügyi ágazatbeli szervezet által kibocsátott instrumentumokban meglévő részesedések miatti levonásra vonatkozó rendelkezésektől, ha az illetékes hatóság megítélése szerint ez a részesedés az adott szervezet reorganizációjára és megmentésére kialakított pénzügyi támogatási művelet célját szolgálja.
 Ügyelni kell arra, hogy az ilyen instrumentumokat a 16.1. tételben is szerepeltetni kell.
 720
 25. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumokban lévő részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik átmenetileg mentesülő jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 79. cikke
 Egy illetékes hatóság átmenetileg eltekinthet a T2 tőkéből egy pénzügyi ágazatbeli szervezet által kibocsátott instrumentumokban meglévő részesedések miatti levonásra vonatkozó rendelkezésektől, ha az illetékes hatóság megítélése szerint ez a részesedés az adott szervezet reorganizációjára és megmentésére kialakított pénzügyi támogatási művelet célját szolgálja.
 Ügyelni kell arra, hogy az ilyen instrumentumokat a 14.1. tételben is szerepeltetni kell.
 730
 26. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumokban lévő részesedések, ha az intézmény átmenetileg mentesülő jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 79. cikke
 Egy illetékes hatóság átmenetileg eltekinthet a T2 tőkéből egy pénzügyi ágazatbeli szervezet által kibocsátott instrumentumokban meglévő részesedések miatti levonásra vonatkozó rendelkezésektől, ha az illetékes hatóság megítélése szerint ez a részesedés az adott szervezet reorganizációjára és megmentésére kialakított pénzügyi támogatási művelet célját szolgálja.
 Ügyelni kell arra, hogy az ilyen instrumentumokat a 17.1. tételben is szerepeltetni kell.
 740
 27. Kombinált pufferkövetelmény
 A CRD 128. cikkének 6. pontja
 750
 Tőkefenntartási puffer
 A CRD 128. cikkének 1. pontja, valamint 129. cikke
 A CRD 129. cikkének (1) bekezdése szerint a tőkefenntartási puffer CET1 tőkén felüli CET1 tőkeelemekből áll. Mivel a tőkefenntartási puffer 2,5 %-os mértéke állandó, ebben a cellában összeget kell feltüntetni.
 760
 A tagállamok szintjén azonosított makroprudenciális vagy rendszerkockázatokra képzett fenntartási puffer
 A CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának iv. alpontja
 Ebben a cellában a tagállamok szintjén azonosított makroprudenciális vagy rendszerkockázatokra képzett fenntartási puffer értékét kell feltüntetni, amely a CRR 458. cikkével összhangban a tőkefenntartási pufferen felül kérhető.
 A feltüntetett összeg a vonatkozó tőkepuffer-követelményeknek az adatszolgáltatás időpontjában való teljesítéséhez szükséges szavatoló tőke összege.
 770
 Intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer
 A CRD 128. cikkének 2. pontja, valamint 130. és 135–140. cikke
 A feltüntetett összeg a vonatkozó tőkepuffer-követelményeknek az adatszolgáltatás időpontjában való teljesítéséhez szükséges szavatoló tőke összege.
 780
 Rendszerkockázati tőkepuffer
 A CRD 128. cikkének 5. pontja, valamint 133. és 134. cikke
 A feltüntetett összeg a vonatkozó tőkepuffer-követelményeknek az adatszolgáltatás időpontjában való teljesítéséhez szükséges szavatoló tőke összege.
 800
 Globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer
 A CRD 128. cikkének 3. pontja, valamint 131. cikke
 A feltüntetett összeg a vonatkozó tőkepuffer-követelményeknek az adatszolgáltatás időpontjában való teljesítéséhez szükséges szavatoló tőke összege.
 810
 Egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer
 A CRD 128. cikkének 4. pontja, valamint 131. cikke
 A feltüntetett összeg a vonatkozó tőkepuffer-követelményeknek az adatszolgáltatás időpontjában való teljesítéséhez szükséges szavatoló tőke összege.
 820
 28. A II. pillérből eredő kiigazításokhoz kapcsolódó szavatolótőke-követelmények
 A CRD 104. cikkének (2) bekezdése
 Ha az illetékes hatóság döntése szerint egy intézménynek a II. pillérrel összefüggő okból pótlólagos szavatolótőke-követelményt kell számítania, akkor a pótlólagos szavatolótőke-követelményt ebben a cellában kell megadni.
 830
 29. Induló tőke
 A CRD 12. és 28–31. cikke, valamint a CRR 93. cikke
 840
 30. Fix működési költségeken alapuló szavatolótőke-követelmény
 A CRR 96. cikke (2) bekezdésének b) pontja, 97. cikke, valamint 98. cikke (1) bekezdésének a) pontja
 850
 31. Nem hazai eredeti kitettségek
 A CR GB táblán történő adatszolgáltatásra vonatkozó küszöbértéknek az e rendelet 5. cikke a) pontjának 4. alpontja szerinti kiszámításához szükséges információk. A küszöbértéket a hitel-egyenértékesítési tényezők előtti eredeti kitettség alapján kell kiszámítani.
 A kitettségek hazainak tekintendők, ha azok az intézmény helye szerinti tagállamban lévő partnerekkel szembeni kitettségek.
 860
 32. Teljes eredeti kitettség
 A CR GB táblán történő adatszolgáltatásra vonatkozó küszöbértéknek az e rendelet 5. cikke a) pontjának 4. alpontja szerinti kiszámításához szükséges információk. A küszöbértéket a hitel-egyenértékesítési tényezők előtti eredeti kitettség alapján kell kiszámítani.
 A kitettségek hazainak tekintendők, ha azok az intézmény helye szerinti tagállamban lévő partnerekkel szembeni kitettségek.
 870
 Szavatoló tőke teljes összegének kiigazítása
 A CRR 500. cikkének (4) bekezdése
 Ebben a cellában a 880-as cellában feltüntetett összeg és a CRR szerinti teljes tőkekövetelmény különbözetét kell megadni.
 A sztenderd módszer (CRR 500. cikkének (2) bekezdése) alkalmazása esetén ezt a sort üresen kell hagyni.
 880
 A szavatoló tőke Bázel I-es alsó korlátnak megfelelő teljes kiigazítása
 A CRR 500. cikkének (4) bekezdése
 A CRR szerinti teljes tőkekövetelmény a CRR 500. cikkének (4) bekezdésében előírtaknak megfelelően kiigazítva (vagyis teljes mértékben kiigazítva, hogy tükrözze a szavatoló tőkének a 93/6/EGK és a 2000/12/EK irányelv 2007. január 1. előtt hatályos szövege szerinti számítása, illetve a CRR szerinti szavatolótőke-számítás közötti mindazon különbségeket, amelyek abból adódnak, hogy a CRR harmadik része II. címének 3. fejezete értelmében a várható és a nem várható veszteséget elkülönítetten kell kezelni).
 A sztenderd módszer (CRR 500. cikkének (2) bekezdése) alkalmazása esetén ezt a sort üresen kell hagyni.
 890
 A Bázel I-es alsó korlátnak megfelelő szavatolótőke-követelmény
 A CRR 500. cikke (1) bekezdésének b) pontja
 Ebben a cellában a CRR 500. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírtaknak megfelelően tartandó szavatolótőke összegét kell feltüntetni (ez azon szavatoló tőke teljes minimumösszegének 80 %-a, amelyet az intézmény a 93/6/EGK irányelv 4. cikke értelmében lenne köteles tartani, az említett irányelv, valamint a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2000. március 20-i 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2007. január 1. előtt hatályos rendelkezéseivel összhangban).
 900
 A Bázel I-es alsó korlátnak megfelelő szavatolótőke-követelmény – Sztenderd módszer
 A CRR 500. cikkének (2) és (3) bekezdése
 Ebben a cellában a CRR 500. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően tartandó szavatolótőke összegét kell feltüntetni (ez azon szavatoló tőke 80 %-a, amelyet az intézmény a 92. cikk értelmében lenne köteles tartani, a kockázattal súlyozott kitettségértékeket a CRR harmadik része II. címe 3. fejezete vagy harmadik része III. címe 4. fejezete helyett adott esetben a CRR harmadik része II. címe 2. fejezete és harmadik része III. címe 2. vagy 3. fejezete szerint számítva).
 910
 A teljes szavatoló tőke hiánya a Bázel I-es alsó korlátnak (vagy sztenderd módszernek) megfelelő szavatolótőke-követelmények tekintetében
 A CRR 500. cikke (1) bekezdésének b) pontja, valamint 500. cikkének (2) bekezdése
 Ezt a sort a következőképpen kell kitölteni:
 —
 a CRR 500. cikke (1) bekezdése b) pontjának alkalmazása esetén és ha a 880-as sor < a 890-es sor: a 890-es sor és a 880-as sor különbsége
 —
 vagy a CRR 500. cikke (2) bekezdésének alkalmazása esetén és ha a C 01.00. tábla 010-es sora < a C 04.00-es tábla 900-as sora: a C 04.00-es tábla 900-as sora és a C 01.00-es tábla 010-es sora közötti különbség
 1.6. ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK ÉS SZERZETT JOGOK ALAPJÁN FIGYELEMBE VETT TŐKEINSTRUMENTUMOK: ÁLLAMI TÁMOGATÁSNAK NEM MINŐSÜLŐ INSTRUMENTUMOK (CA5)
 1.6.1. Általános megjegyzések
 15.
 A CA5 a CRR 465–491. cikkében foglalt átmeneti rendelkezések hatálya alá eső szavatolótőke-elemeket és levonásokat foglalja össze.
 16.
 A CA5 az alábbi szerkezetet követi:
 a)
 Az 5.1. tábla azokat a kiigazításokat foglalja össze, amelyeket a végleges rendelkezésekkel összhangban a CA1 táblán megadott szavatolótőke-elemeket érintően az átmeneti rendelkezések alkalmazása miatt kell végrehajtani. E táblázat elemei a CA1 táblán szereplő különböző tőkeelemek „kiigazításaként” jelennek meg annak érdekében, hogy tükrözzék az átmeneti rendelkezések hatását a szavatoló tőke elemeire.
 b)
 Az 5.2. tábla a szerzett jogok alapján figyelembe vett, állami támogatásnak nem minősülő instrumentumok kiszámítását mutatja be részletesen.
 17.
 Az intézményeknek az első négy oszlopban a CET1 tőke, az AT1 tőke és a T2 tőke kiigazításait, valamint a teljes kockázati kitettségértéket kell megadni. Az intézményeknek ezenkívül meg kell adniuk az átmeneti rendelkezés szerint alkalmazandó százalékos arányt (050. oszlop), valamint az átmeneti rendelkezések alkalmazása nélkül figyelembe vehető összeget (060. oszlop).
 18.
 Az intézmények a CA5. táblán kizárólag abban az időszakban szolgáltatnak adatot a tőkeelemekről, amelynek során a CRR tizedik részében foglalt átmeneti rendelkezéseket alkalmazni kell.
 19.
 Egyes átmeneti rendelkezések a T1 tőkét érintő levonást írnak elő. Ilyenkor a T1 tőkét érintő levonásnak vagy levonásoknak az AT1 tőkén felüli maradványösszegét a CET1 tőkéből kell levonni.
 1.6.2. C 05.01 – ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK (CA5.1)
 20.
 Az intézményeknek az 5.1. táblában a CRR 465–491. cikkében előírt átmeneti rendelkezéseknek a szavatolótőke-elemeket érintő alkalmazásáról kell adatot szolgáltatniuk a CRR második része II. címében foglalt végleges rendelkezésekhez képest.
 21.
 Az intézmények a 020–060. sorban az átmeneti rendelkezések értelmében a szerzett jogok alapján figyelembe vett instrumentumokrüól szolgáltatnak adatot. A CA 5.1. tábla 060. sorának 010–030. oszlopaiban feltüntetendő értékek, amelyek a CA 5.2. tábla megfelelő részeiből vezethetők le.
 22.
 Az intézmények a 070–092. sorban a kisebbségi részesedésekre, valamint a leányvállalatok által kibocsátott AT1 és T2 tőkeinstrumentumokra vonatkozó átmeneti rendelkezésekkel kapcsolatos adatokat szolgáltatnak a CRR 479. és 480. cikke szerint.
 23.
 A 100. sortól kezdődően az intézmények a nem realizált nyereségre és veszteségre, a levonásokra, valamint a további szűrőkre és levonásokra vonatkozó átmeneti rendelkezésekkel összefüggésben szolgáltatnak adatot.
 24.
 Egyes esetekben a CET1 tőke, az AT1 tőke vagy a T2 tőke átmeneti levonásai meghaladják az adott intézmény CET1 tőkéjét, AT1 tőkéjét vagy T2 tőkéjét. Ezt a hatást – ha átmeneti rendelkezések eredménye – a CA1 tábla megfelelő celláiban kell kimutatni. Következésképpen a CA5 tábla oszlopaiban megadott kiigazítások nem foglalnak magukban áttételes hatásokat akkor, ha a rendelkezésre álló tőke mennyisége nem elégséges.
 1.6.2.1. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlop
 010
 CET1 tőke kiigazításai
 020
 Az AT1 tőke kiigazításai
 030
 A T2 tőke kiigazításai
 040
 A kockázattal súlyozott eszközértékekben figyelembe vett kiigazítások
 A 040-es oszlop tartalmazza azokat a megfelelő összegeket, amelyekkel a CRR 92. cikkének (3) bekezdése szerinti teljes kockázati kitettségértéket az átmeneti rendelkezések miatt kiigazítják. A feltüntetett összegeknél figyelembe kell venni a harmadik rész II. címének 2. vagy 3. fejezetében, vagy a harmadik rész IV. címében foglalt rendelkezések alkalmazását, a CRR 92. cikkének (4) bekezdésével összhangban. Ez azt jelenti, hogy a harmadik rész II. címének 2. vagy 3. fejezetében foglalt rendelkezések hatálya alá tartozó átmeneti összegeket kockázattal súlyozott kitettségértékként kell feltüntetni, míg a harmadik rész IV. címének hatálya alá tartozó átmeneti összegek a 12,5-del megszorzott szavatolótőke-követelményt jelentik.
 Míg a 010–030. oszlop közvetlenül kapcsolódik a CA1 táblához, a teljes kockázati kitettségérték kiigazításai nem kapcsolódnak közvetlenül a megfelelő hitelkockázati táblákhoz. A teljes kockázati kitettségértékre vonatkozó átmeneti rendelkezésekből eredő kiigazításokat – ha vannak ilyenek – közvetlenül a CR SA, CR IRB, CR EQU IRB, MKR SA TDI, MKR SA EQU illetve MKR IM tartalmazza. Ezenkívül e hatásokat a CA5.1 tábla 040. oszlopában is fel kell tüntetni. Ebből adódóan az ilyen értékek kizárólag tájékoztató adatok.
 050
 Alkalmazandó százalékos arány
 060
 Figyelembe vehető összeg az átmeneti rendelkezések nélkül
 A 060. oszlop az egyes instrumentumoknak az átmeneti rendelkezések alkalmazása előtti értékét tartalmazza. Az itt megadott érték alapján számíthatók a kiigazítások.
 Sor
 010
 1. Kiigazítások összesen
 Ez a sor az átmeneti kiigazítások általános hatását mutatja az egyes tőketípusokon belül, valamint a megadott kiigazításokból eredő, kockázattal súlyozott összegeket.
 020
 1.1. Szerzett jogok alapján figyelembe vett tőkeinstrumentumok
 A CRR 483–491. cikke
 Ez a sor az ideiglenesen a szerzett jogokkal kapcsolatos rendelkezések hatálya alá tartozó instrumentumok általános hatását mutatja az egyes tőketípusokon belül.
 030
 1.1.1. Szerzett jogok alapján figyelembe vett tőkeinstrumentumok: Állami támogatásnak minősülő instrumentumok
 A CRR 483. cikke
 040
 1.1.1.1. A 2006/48/EK irányelv értelmében szavatoló tőkének minősülő instrumentumok
 A CRR 483. cikkének (1), (2), (4) és (6) bekezdése
 050
 1.1.1.2. Gazdasági kiigazítási programban részt vevő EU-tagállamban bejegyzett intézmények által a program keretében kibocsátott instrumentumok
 A CRR 483. cikkének (1), (3), (5), (7) és (8) bekezdése
 060
 1.1.2. Állami támogatásnak nem minősülő instrumentumok
 A feltüntetendő értékeket a CA5.2. tábla 060-as sorából kell átvezetni.
 070
 1.2. Kisebbségi részesedések és azok megfelelői
 A CRR 479. és 480. cikke
 Ez a sor az átmeneti rendelkezések hatásait mutatja a CET1 tőkeként figyelembe vehető kisebbségi részesedésekben; a konszolidált AT1 tőke részét képező, a T1 tőkébe beszámítható instrumentumokban; valamint a konszolidált T2 tőkeként figyelembe vehető, a szavatoló tőkébe beszámítható tőkeelemekben.
 080
 1.2.1. Kisebbségi részesedésnek nem minősülő tőkeinstrumentumok és egyéb tőkeelemek
 A CRR 479. cikke
 A sor 060-as oszlopában feltüntetendő érték a korábbi szabályozás szerint konszolidált tartaléknak minősülő összeg.
 090
 1.2.2. A kisebbségi részesedések átmeneti figyelembevétele a konszolidált szavatoló tőkében
 A CRR 84. és 480. cikke
 A sor 060-as oszlopában feltüntetendő érték a figyelembe vehető összeg az átmeneti rendelkezések nélkül.
 091
 1.2.3. Az AT1 tőkébe beszámítható elemek átmeneti figyelembevétele a konszolidált szavatoló tőkében
 A CRR 85. és 480. cikke
 A sor 060-as oszlopában feltüntetendő érték a figyelembe vehető összeg az átmeneti rendelkezések nélkül.
 092
 1.2.4. A T2 tőkébe beszámítható elemek átmeneti figyelembevétele a konszolidált szavatoló tőkében
 A CRR 87. és 480. cikke
 A sor 060-as oszlopában feltüntetendő érték a figyelembe vehető összeg az átmeneti rendelkezések nélkül.
 100
 1.3. Egyéb átmeneti kiigazítások
 A CRR 467–478., valamint 481. cikke
 Ez a sor az átmeneti kiigazítások általános hatását mutatja az egyes tőketípusokon belüli levonásokban, a nem realizált nyereségben és veszteségben, valamint a további szűrőkben és levonásokban, továbbá a megadott kiigazításokból eredő, kockázattal súlyozott összegeket.
 110
 1.3.1. Nem realizált nyereség és veszteség
 A CRR 467. és 468. cikke
 Ez a sor a valós értéken értékelt nem realizált nyereségre és veszteségre vonatkozó átmeneti rendelkezések általános hatását mutatja.
 120
 1.3.1.1. Nem realizált nyereség
 A CRR 468. cikkének (1) bekezdése
 130
 1.3.1.2. Nem realizált veszteség
 A CRR 467. cikkének (1) bekezdése
 133
 1.3.1.3. Az EU által jóváhagyott IAS 39 szerint az „értékesíthető” kategóriába sorolt, központi kormányzattal szembeni kitettségek nem realizált nyeresége
 A CRR 468. cikke
 136
 1.3.1.4. A központi kormányzatokkal szembeni, az EU által jóváhagyott IAS 39 szerint „értékesíthető” kategóriába sorolt kitettségek nem realizált vesztesége
 A CRR 467. cikke
 138
 1.3.1.5. Származtatott ügyletekből eredő kötelezettségekhez kapcsolódó, az intézmény saját hitelkockázatából adódó valósérték-növekedés és -csökkenés
 A CRR 468. cikke
 140
 1.3.2. Levonások
 A CRR 36. cikkének (1) bekezdése, valamint 469–478. cikke
 Ez a sor a levonásokra vonatkozó átmeneti rendelkezések általános hatását mutatja.
 150
 1.3.2.1. Folyó üzleti év veszteségei
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja, 469. cikkének (1) bekezdése, 472. cikkének (3) bekezdése, valamint 478. cikke
 A sor 060-as oszlopában feltüntetendő érték a CRR 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti eredeti levonás.
 Akkor, ha a vállalkozásoknak csak a jelentős veszteségeket kell levonniuk:
 —
 ha a teljes nettó évközi veszteség jelentős, akkor a teljes maradványösszeget a T1 tőkéből kell levonni; vagy
 —
 ha a teljes nettó évközi veszteség nem jelentős, akkor maradványösszeg levonására nem kerül sor.
 160
 1.3.2.2. Immateriális javak
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja, 469. cikkének (1) bekezdése, 472. cikkének (4) bekezdése, valamint 478. cikke
 Az immateriális javak levonandó összegének meghatározásakor az intézményeknek figyelembe kell venniük a CRR 37. cikkének rendelkezéseit.
 A sor 060-as oszlopában feltüntetendő érték a CRR 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti eredeti levonás.
 170
 1.3.2.3. Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének c) pontja, 469. cikkének (1) bekezdése, 472. cikkének (5) bekezdése, valamint 478. cikke
 A halasztott adókövetelések levonandó összegének meghatározásakor az intézményeknek figyelembe kell venniük a CRR 38. cikkének azon rendelkezéseit, amelyek a halasztott adóköveteléseknek a halasztott adókötelezettségekkel való csökkentésére vonatkoznak.
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a CRR 469. cikkének (1) bekezdése szerinti teljes érték.
 180
 1.3.2.4. Értékvesztés és céltartalékhiány az IRB szerinti várható veszteséghez viszonyítva
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének d) pontja, 469. cikkének (1) bekezdése, 472. cikkének (6) bekezdése, valamint 478. cikke
 A céltartalékoknak a várható veszteséghez viszonyítva IRB-módszerrel számított hiányaként levonandó összeg meghatározásakor az intézményeknek figyelembe kell venniük a CRR 40. cikkének rendelkezéseit.
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a CRR 36. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerinti eredeti levonás.
 190
 1.3.2.5. Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök
 A CRR 33. cikke (1) bekezdésének e) pontja, 469. cikkének (1) bekezdése, 472. cikkének (7) bekezdése, valamint 473. és 478. cikke
 A meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök levonandó összegének meghatározásakor az intézményeknek figyelembe kell venniük a CRR 41. cikkének rendelkezéseit.
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a CRR 36. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerinti eredeti levonás.
 194
 1.3.2.5.* Ebből: az IAS 19 módosításainak bevezetése – pozitív tétel
 A CRR 473. cikke
 198
 1.3.2.5.** Ebből: az IAS 19 módosításainak bevezetése – negatív tétel
 A CRR 473. cikke
 200
 1.3.2.6. Saját tőkeinstrumentumok
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja, 469. cikkének (1) bekezdése, 472. cikkének (8) bekezdése, valamint 478. cikke
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a CRR 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja szerinti eredeti levonás.
 210
 1.3.2.6.1. Saját CET1 tőkeinstrumentumok
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja, 469. cikkének (1) bekezdése, 472. cikkének (8) bekezdése, valamint 478. cikke
 A saját CET1 tőkeinstrumentumok levonandó összegének meghatározásakor az intézményeknek figyelembe kell venniük a CRR 42. cikkének rendelkezéseit.
 Mivel a maradványösszeg kezelése az eszköz jellegétől függően változik, az intézményeknek a saját CET1 tőkeinstrumentumokban meglévő részesedéseiket közvetlen és közvetett részesedésre kell bontaniuk.
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a CRR 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja szerinti eredeti levonás.
 211
 1.3.2.6.1** Ebből: Közvetlen részesedés
 A CRR 469. cikke (1) bekezdésének b) pontja, 472. cikke (8) bekezdésének a) pontja
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: aA közvetlen részesedések teljes összege, ideértve az olyan instrumentumokat, amelyeket az intézmény hatályos vagy függő szerződéses kötelezettségekből eredően köteles lehet megvásárolni.
 212
 1.3.2.6.1* Ebből: Közvetett részesedés
 A CRR 469. cikke (1) bekezdésének b) pontja, 472. cikke (8) bekezdésének b) pontja
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a közvetett részesedések teljes összege, ideértve az olyan instrumentumokat, amelyeket az intézmény hatályos vagy függő szerződéses kötelezettségekből eredően köteles lehet megvásárolni.
 220
 1.3.2.6.2. Saját AT1 tőkeinstrumentumok
 A CRR 56. cikkének a) pontja, 474. cikke, 475. cikkének (2) bekezdése, valamint 478. cikke
 A fenti részesedések levonandó összegének meghatározásakor az intézményeknek figyelembe kell venniük a CRR 57. cikkének rendelkezéseit.
 Mivel a maradványösszeg kezelése az eszköz jellegétől függően változik (CRR 475. cikk, (2) bekezdés), az intézményeknek az említett részesedéseiket a saját AT1 tőkében lévő közvetlen és közvetett részesedésre kell bontaniuk.
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a CRR 56. cikkének a) pontja szerinti eredeti levonás.
 221
 1.3.2.6.2** Ebből: Közvetlen részesedés
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: A közvetlen részesedések teljes összege, ideértve az olyan instrumentumokat, amelyeket az intézmény hatályos vagy függő szerződéses kötelezettségekből eredően köteles lehet megvásárolni; a CRR 474. cikkének b) pontja, valamint 475. cikke (2) bekezdésének a) pontja.
 222
 1.3.2.6.2* Ebből: Közvetett részesedés
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a közvetett részesedések teljes összege, ideértve az olyan instrumentumokat, amelyeket az intézmény hatályos vagy függő szerződéses kötelezettségekből eredően köteles lehet megvásárolni; a CRR 474. cikkének b) pontja, valamint 475. cikke (2) bekezdésének b) pontja.
 230
 1.3.2.6.3. Saját T2 tőkeinstrumentumok
 A CRR 66. cikkének a) pontja, 476. cikke, 477. cikkének (2) bekezdése, valamint 478. cikke
 A részesedések levonandó összegének meghatározásakor az intézményeknek figyelembe kell venniük a CRR 67. cikkének rendelkezéseit.
 Mivel a maradványösszeg kezelése az eszköz jellegétől függően változik (CRR 477. cikk, (2) bekezdés), az intézményeknek az említett részesedéseiket a saját T2 tőkében lévő közvetlen és közvetett részesedésre kell bontaniuk.
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a CRR 66. cikkének a) pontja szerinti eredeti levonás.
 231
 ebből: Közvetlen részesedés
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a közvetlen részesedések teljes összege, ideértve az olyan instrumentumokat, amelyeket az intézmény hatályos vagy függő szerződéses kötelezettségekből eredően köteles lehet megvásárolni; a CRR 476. cikkének b) pontja, valamint 477. cikke (2) bekezdésének a) pontja.
 232
 ebből: Közvetett részesedés
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a közvetett részesedések teljes összege, ideértve az olyan instrumentumokat, amelyeket az intézmény hatályos vagy függő szerződéses kötelezettségekből eredően köteles lehet megvásárolni; a CRR 476. cikkének b) pontja, valamint 477. cikke (2) bekezdésének b) pontja.
 240
 1.3.2.7. Kölcsönös részesedések
 Mivel a maradványösszeg kezelése attól függően változik, hogy a pénzügyi ágazatbeli szervezet CET1 tőkéjében, AT1 tőkéjében vagy járulékos tőkéjében lévő részesedés jelentősnek minősül-e vagy sem (a CRR 472. cikkének (9) bekezdése, 475. cikkének (3) bekezdése, valamint 477. cikkének (3) bekezdése), az intézményeknek a kölcsönös részesedéseiket jelentős részesedésre és nem jelentős részesedésre kell lebontaniuk.
 250
 1.3.2.7.1. Kölcsönös részesedések CET1 tőkeinstrumentumokban
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének g) pontja, 469. cikkének (1) bekezdése, 472. cikkének (9) bekezdése, valamint 478. cikke
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a CRR 36. cikke (1) bekezdésének g) pontja szerinti eredeti levonás.
 260
 1.3.2.7.1.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkeinstrumentumaiban lévő kölcsönös részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének g) pontja, 469. cikkének (1) bekezdése, 472. cikke (9) bekezdésének a) pontja, valamint 478. cikke
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a CRR 469. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti maradványösszeg.
 270
 1.3.2.7.1.2. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek CET1 tőkeinstrumentumaiban lévő kölcsönös részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének g) pontja, 469. cikkének (1) bekezdése, 472. cikke (9) bekezdésének b) pontja, valamint 478. cikke
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a CRR 469. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti maradványösszeg.
 280
 1.3.2.7.2. Kölcsönös részesedések AT1 tőkeinstrumentumokban
 A CRR 56. cikkének b) pontja, 474. cikke, 475. cikkének (3) bekezdése, valamint 478. cikke
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a CRR 56. cikkének b) pontja szerinti eredeti levonás.
 290
 1.3.2.7.2.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkeinstrumentumaiban lévő kölcsönös részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 56. cikkének b) pontja, 474. cikke, 475. cikke (3) bekezdésének a) pontja, valamint 478. cikke
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a CRR 475. cikkének (3) bekezdése szerinti maradványösszeg.
 300
 1.3.2.7.2.2. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek AT1 tőkeinstrumentumaiban lévő kölcsönös részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 56. cikkének b) pontja, 474. cikke, 475. cikke (3) bekezdésének b) pontja, valamint 478. cikke
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a CRR 475. cikkének (3) bekezdése szerinti maradványösszeg.
 310
 1.3.2.7.3. Kölcsönös részesedések T2 tőkeinstrumentumokban
 A CRR 66. cikkének b) pontja, 476. cikke, 477. cikkének (3) bekezdése, valamint 478. cikke
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a CRR 66. cikkének b) pontja szerinti eredeti levonás.
 320
 1.3.2.7.3.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkeinstrumentumaiban lévő kölcsönös részesedések, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 66. cikkének b) pontja, 476. cikke, 477. cikke (3) bekezdésének a) pontja, valamint 478. cikke
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a CRR 477. cikkének (3) bekezdése szerinti maradványösszeg.
 330
 1.3.2.7.3.2. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek T2 tőkeinstrumentumaiban lévő kölcsönös részesedések, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 66. cikkének b) pontja, 476. cikke, 477. cikke (3) bekezdésének b) pontja, valamint 478. cikke
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a CRR 477. cikkének (3) bekezdése szerinti maradványösszeg.
 340
 1.3.2.8. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott szavatolótőke-instrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 350
 1.3.2.8.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének h) pontja, 469. cikkének (1) bekezdése, 472. cikkének (10) bekezdése, valamint 478. cikke
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a CRR 36. cikke (1) bekezdésének h) pontja szerinti eredeti levonás.
 360
 1.3.2.8.2. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 56. cikkének c) pontja, 474. cikke, 475. cikkének (4) bekezdése, valamint 478. cikke
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a CRR 56. cikkének c) pontja szerinti eredeti levonás.
 370
 1.3.2.8.3. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban
 A CRR 66. cikkének c) pontja, 476. cikke, 477. cikkének (4) bekezdése, valamint 478. cikke
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a CRR 66. cikkének c) pontja szerinti eredeti levonás.
 380
 1.3.2.9. A jövőbeni nyereségtől függően érvényesíthető és átmeneti különbözetekből eredő halasztott adókövetelések, valamint a pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 470. cikkének (2) és (3) bekezdése
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: A CRR 470. cikkének (1) bekezdése
 385
 Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető és átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések
 A CRR 469. cikke (1) bekezdésének c) pontja, 478. cikke, valamint 472. cikkének (5) bekezdése
 A jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető és átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések azon része, amely meghaladja a CRR 470. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt 10 %-os küszöböt.
 390
 1.3.2.10. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott szavatolótőke-instrumentumok, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 400
 1.3.2.10.1. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 36. cikke (1) bekezdésének i) pontja, 469. cikkének (1) bekezdése, 472. cikkének (11) bekezdése, valamint 478. cikke
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a CRR 36. cikke (1) bekezdésének i) pontja szerinti eredeti levonás.
 410
 1.3.2.10.2. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 56. cikkének d) pontja, 474. cikke, 475. cikkének (4) bekezdése, valamint 478. cikke
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a CRR 56. cikkének d) pontja szerinti eredeti levonás.
 420
 1.3.2.10.2. Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban
 A CRR 66. cikkének d) pontja, 476. cikke, 477. cikkének (4) bekezdése, valamint 478. cikke
 A sor 060. oszlopában feltüntetendő érték: a CRR 66. cikkének d) pontja szerinti eredeti levonás.
 425
 1.3.2.11. Mentesség a biztosítókban lévő tulajdoni részesedésnek a CET1 tőkeelemekből történő levonása alól
 A CRR 471. cikke
 430
 1.3.3. További szűrők és levonások
 A CRR 481. cikke
 Ez a sor a további szűrőkre és levonásokra vonatkozó átmeneti rendelkezések általános hatását mutatja.
 A CRR 481. cikkével összhangban az intézmények az 1.3.3. tételben adatot szolgáltatnak a 2006/48/EK irányelv 57. és 66. cikkét, valamint a 2006/49/EK irányelv 13. és 16. cikkét átültető nemzeti intézkedések által előírt, a CRR második része szerint azonban elő nem írt szűrőkről és levonásokról.
 440
 1.3.4. Az IFRS 9-hez kapcsolódó átmeneti intézkedések miatti kiigazítások
 Az intézmények az IFRS 9 miatti átmeneti intézkedésekkel összefüggésben szolgáltatnak adatokat az alkalmazandó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően.
 1.6.3. C 05.02 – SZERZETT JOGOK ALAPJÁN FIGYELEMBE VETT TŐKEINSTRUMENTUMOK: ÁLLAMI TÁMOGATÁSNAK NEM MINŐSÜLŐ INSTRUMENTUMOK (CA5.2)
 25.
 Az intézmények a szerzett jogok alapján figyelembe vett, állami támogatásnak nem minősülő instrumentumokra vonatkozó átmeneti rendelkezésekkel összefüggésben szolgáltatnak adatokat (a CRR 484–491. cikke).
 1.6.3.1. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlop
 010
 Az instrumentumok kapcsolódó ázsióval növelt értéke
 A CRR 484. cikkének (3)–(5) bekezdése
 Az egyes sorokban figyelembe vehető instrumentumok a kapcsolódó ázsióval együtt.
 020
 A korlátszámítás alapja
 A CRR 486. cikkének (2)–(4) bekezdése
 030
 Alkalmazandó százalékos arány
 A CRR 486. cikkének (5) bekezdése
 040
 Korlát
 A CRR 486. cikkének (2)–(5) bekezdése
 050
 (–) A szerzett jogok figyelembevételének korlátját meghaladó összeg
 A CRR 486. cikkének (2)–(5) bekezdése
 060
 A szerzett jogok alapján figyelembe vett teljes összeg
 A feltüntetendő értékek megegyeznek a CA5.1. tábla 060-as sorának megfelelő oszlopaiban megadott összegekkel.
 Sor
 010
 1. A 2006/48/EK irányelv 57. cikkének a) pontja értelmében a szavatoló tőkében figyelembe vett instrumentumok
 A CRR 484. cikkének (3) bekezdése
 A feltüntetendő érték magában foglalja a kapcsolódó ázsiót.
 020
 2. A 2006/48/EK irányelv 57. cikkének ca) pontja, valamint 154. cikkének (8) és (9) bekezdése értelmében figyelembe vett instrumentumok, a 489. cikkben rögzített korlát alkalmazásával
 A CRR 484. cikkének (4) bekezdése
 030
 2.1. Visszavásárlásra nem ösztönző, visszahívási opciót nem tartalmazó instrumentumok összesen
 A CRR 484. cikke (1) bekezdésének 4. pontja és 489. cikke
 A feltüntetendő érték magában foglalja a kapcsolódó ázsiót.
 040
 2.2. Visszavásárlásra ösztönző, visszahívási opciót tartalmazó, de a szerzett jogok alapján figyelembe vett instrumentumok
 A CRR 489. cikke
 050
 2.2.1. Az adatszolgáltatás időpontja után érvényesíthető visszahívási opcióval rendelkező, a CRR 52. cikkében foglalt feltételeket a tényleges lejáratot követően teljesítő instrumentumok
 A CRR 489. cikkének (3) bekezdése, valamint 491. cikkének a) pontja
 A feltüntetendő érték magában foglalja a kapcsolódó ázsiót.
 060
 2.2.2. Az adatszolgáltatás időpontja után érvényesíthető visszahívási opcióval rendelkező, a CRR 52. cikkében foglalt feltételeket a tényleges lejáratot követően nem teljesítő instrumentumok
 A CRR 489. cikkének (5) bekezdése, valamint 491. cikkének a) pontja
 A feltüntetendő érték magában foglalja a kapcsolódó ázsiót.
 070
 2.2.3. 2011. július 20-ig érvényesíthető visszahívási opcióval rendelkező, a CRR 52. cikkében foglalt feltételeket a tényleges lejáratot követően nem teljesítő instrumentumok
 A CRR 489. cikkének (6) bekezdése, valamint 491. cikkének c) pontja
 A feltüntetendő érték magában foglalja a kapcsolódó ázsiót.
 080
 2.3. A szerzett jogok alapján figyelembe vett CET1 tőkeinstrumentumok korlátját meghaladó érték
 A CRR 487. cikkének (1) bekezdése
 A szerzett jogok alapján figyelembe vett CET1 tőkeinstrumentumok korlátját meghaladó érték olyan eszközként kezelhető, amely az AT1 tőkén belül a szerzett jogok alapján figyelembe vehető.
 090
 3. A 2006/48/EK irányelv 57. cikkének e), f), g) vagy h) pontja értelmében figyelembe vett tételek, a 490. cikkben rögzített korlát alkalmazásával
 A CRR 484. cikkének (5) bekezdése
 100
 3.1. Visszavásárlásra nem ösztönző tételek összesen
 A CRR 490. cikke
 110
 3.2. Visszavásárlásra ösztönző, a szerzett jogok alapján figyelembe vett tételek
 A CRR 490. cikke
 120
 3.2.1. Az adatszolgáltatás időpontja után érvényesíthető visszahívási opcióval rendelkező, a CRR 63. cikkében foglalt feltételeket a tényleges lejáratot követően teljesítő tételek
 A CRR 490. cikkének (3) bekezdése, valamint 491. cikkének a) pontja
 A feltüntetendő érték magában foglalja a kapcsolódó ázsiót.
 130
 3.2.2. Az adatszolgáltatás időpontja után érvényesíthető visszahívási opcióval rendelkező, a CRR 63. cikkében foglalt feltételeket a tényleges lejáratot követően nem teljesítő tételek
 A CRR 490. cikkének (5) bekezdése, valamint 491. cikkének a) pontja
 A feltüntetendő érték magában foglalja a kapcsolódó ázsiót.
 140
 3.2.3. 2011. július 20-ig érvényesíthető visszahívási opcióval rendelkező, a CRR 63. cikkében foglalt feltételeket a tényleges lejáratot követően nem teljesítő tételek
 A CRR 490. cikkének (6) bekezdése, valamint 491. cikkének c) pontja
 A feltüntetendő érték magában foglalja a kapcsolódó ázsiót.
 150
 3.3. A szerzett jogok alapján figyelembe vett AT1 tőkeinstrumentumok korlátját meghaladó érték
 A CRR 487. cikkének (2) bekezdése
 A szerzett jogok alapján figyelembe vett AT1 tőkeinstrumentumok korlátját meghaladó érték olyan eszközként kezelhető, amely a T2 tőkén belül a szerzett jogok alapján figyelembe vehető.
 2. CSOPORTSZINTŰ SZAVATOLÓTŐKE-MEGFELELÉS: INFORMÁCIÓK A CSOPORTBA TARTOZÓ SZERVEZETEKRŐL (GS)
 2.1. ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 26.
 A C 06.01-es és C 06.02-es táblán a szavatolótőke-követelmények konszolidált alapon történő számítása esetén kell adatot szolgáltatni. Ez a tábla négy részből áll, amelyek célja különböző információk gyűjtése a konszolidációs körbe bevont valamennyi szervezetről, ezen belül az adatot szolgáltató intézményről:
 a)
 a konszolidáció körébe bevont szervezetek;
 b)
 részletes információk a csoportszintű szavatolótőke-megfelelésről;
 c)
 az egyes szervezeteknek a csoportszintű szavatolótőke-megfeleléshez való hozzájárulásával kapcsolatos információk;
 d)
 a tőkepufferekkel kapcsolatos információk.
 27.
 A CRR 7. cikke alapján mentesülő intézmények kizárólag a 010–060-as és 250–400-as oszlopban szolgáltatnak adatot.
 28.
 A feltüntetett adatoknak figyelembe kell venniük az 575/2013/EU rendelet összes olyan átmeneti rendelkezését, amely az adott adatszolgáltatási időpontban alkalmazandó volt.
 2.2. RÉSZLETES INFORMÁCIÓK A CSOPORTSZINTŰ SZAVATOLÓTŐKE-MEGFELELÉSRŐL
 29.
 A tábla második része (részletes információk a csoportszintű szavatolótőke-megfelelésről, 070–210-es oszlop) célja információk gyűjtése azon hitel- és egyéb szabályozott pénzügyi vállalkozásokról, amelyek egyedi alapon ténylegesen konkrét tőkemegfelelési követelmények hatálya alá tartoznak. Az adatszolgáltatás körébe tartozó valamennyi szervezetre vonatkozóan rögzíti az egyes kockázati kategóriák szavatolótőke-követelményeit, valamint a tőkemegfelelés megállapításához szükséges szavatoló tőke mértékét.
 30.
 A részesedések arányos konszolidálása esetében a szavatolótőke-követelményekkel és a szavatoló tőkével kapcsolatos adatok az adott arányos összegeknek felelnek meg.
 2.3. AZ EGYES SZERVEZETEKNEK A CSOPORTSZINTŰ SZAVATOLÓTŐKE-MEGFELELÉSHEZ VALÓ HOZZÁJÁRULÁSÁVAL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK
 31.
 A tábla harmadik része (a CRR szerinti konszolidációs körbe vont egyes szervezeteknek – ezen belül azoknak, amelyekre egyedi alapon nem vonatkoznak konkrét tőkemegfelelési követelmények – a csoportszintű szavatolótőke-megfeleléshez való hozzájárulásával kapcsolatos információk, 250–400. oszlop) meghatározza, hogy a csoporton belül mely szervezetek generálják a kockázatokat és vonnak be szavatoló tőkét a piacról, amelyhez a könnyen hozzáférhető vagy könnyen újrafeldolgozható adatokat használja fel a tőkemegfelelési mutató egyedi vagy szubkonszolidált alapon történő rekonstruálása nélkül. A szervezet szintjén a kockázatra és a szavatoló tőkére vonatkozó adatok egyaránt a csoportszintű adatokhoz járulnak hozzá, és nem egyedi alapon számított szolvenciamutató részei, így egymással nem hasonlíthatók össze.
 32.
 A harmadik rész ezenkívül magában foglalja a konszolidált szavatoló tőkében figyelembe vehető, a kisebbségi részesedésekbe, AT1 tőkébe és T2 tőkébe beszámítható elemek összegét is.
 33.
 Mivel a tábla harmadik része „hozzájárulásokat” említ, az itt feltüntetendő adatok adott esetben elmaradnak a csoportszintű szavatolótőke-megfeleléssel kapcsolatos részletes információkat tartalmazó oszlopokban megadott adatoktól.
 34.
 A követendő alapelv szerint mind a kockázatok, mind a szavatoló tőke szempontjából egységes módon kell kiküszöbölni az azonos csoporton belüli kölcsönös kitettségeket annak érdekében, hogy a csoport konszolidált CA táblában magadott értékek fedezete az egyes szervezetek csoportszintű szavatolótőke-megfelelésre vonatkozó táblában feltüntetett értékek hozzáadásával biztosítható legyen. Azokban az esetekben, amikor az 1 %-os küszöb túllépésére nem kerül sor, a CA táblához nem alkalmazható közvetlen kapcsolat.
 35.
 Az intézményeknek meg kell határozniuk a szervezetek közötti legcélszerűbb felosztási módszert a piaci kockázatot és működési kockázatot érintő esetleges diverzifikációs hatások figyelembevétele céljából.
 36.
 Egy konszolidált csoport magában foglalhat egy másik konszolidált csoportot. Ez azt jelenti, hogy a részcsoportba tartozó szervezetekről külön-külön kell adatot szolgáltatni a teljes csoport GS tábláján, még akkor is, ha a részcsoportra magára is vonatkoznak adatszolgáltatási követelmények. Ha a részcsoportra adatszolgáltatási követelmények vonatkoznak, a részcsoport is benyújtja a GS táblát a csoportot alkotó minden egyes szervezetre vonatkozóan külön-külön, annak ellenére, hogy ezeket az adatokat tartalmazza a magasabb szinten konszolidált csoportra vonatkozó GS tábla.
 37.
 Az intézmény egy szervezetnek a teljes kockázati kitettségértékhez való hozzájárulásáról adatot szolgáltat akkor, ha szervezet teljes kockázati kitettségértéke meghaladja a csoport teljes kockázati kitettségértékének 1 %-át, vagy ha a szervezet teljes szavatoló tőkéje meghaladja a csoport teljes szavatoló tőkéjének 1 %-át. Ez a küszöbérték nem alkalmazandó olyan leányvállalatok vagy alcsoportok esetében, amelyek kisebbségi részesedés vagy a szavato lótőke részét képező, az AT1 tőkébe vagy T2 tőkébe beszámítható instrumentumok formájában szavatoló tőkét bocsátanak a csoport rendelkezésére.
 2.4. C 06.01 – CSOPORTSZINTŰ SZAVATOLÓTŐKE-MEGFELELÉS: INFORMÁCIÓK A CSOPORTBA TARTOZÓ SZERVEZETEKRŐL – ÖSSZESEN (GS Total)
 Oszlop
 Útmutató
 250–400
 A KONSZOLIDÁCIÓ KÖRÉBE BEVONT SZERVEZETEK
 Lásd a 06.02-es táblához tartozó útmutatót.
 410–480
 TŐKEPUFFEREK
 Lásd a 06.02-es táblához tartozó útmutatót.
 Sor
 Útmutató
 010
 ÖSSZESEN
 Ebben a sorban a C 06.02-es tábla soraiban feltüntetett értékek összegét kell szerepeltetni.
 2.5. C 06.02 – CSOPORTSZINTŰ SZAVATOLÓTŐKE-MEGFELELÉS: INFORMÁCIÓK A CSOPORTBA TARTOZÓ SZERVEZETEKRŐL (GS)
 Oszlop
 Útmutató
 010–060
 A KONSZOLIDÁCIÓ KÖRÉBE BEVONT SZERVEZETEK
 E tábla célja, hogy a CRR első része II. címének 2. fejezete szerinti konszolidációba bevont valamennyi szervezetről egyedileg gyűjtsön információkat.
 010
 NÉV
 A konszolidáció körébe bevont szervezet neve.
 020
 KÓD
 Ez a kód egy sorazonosító, amely a tábla minden egyes sorát egyedileg azonosítja.
 A konszolidáció körébe bevont szervezethez tartozó kód.
 A kód összetétele a nemzeti adatszolgáltatási rendszertől függ.
 025
 LEI-KÓD
 A LEI a Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB) által referenciakódként javasolt, a G20 által elfogadott jogalany-azonosító, amely a pénzügyi tranzakciókban részt vevő felek egyedi és globális azonosítására szolgál.
 A LEI-rendszer teljeskörű bevezetéséig a tranzakciós partnerekhez előzetes LEI kódot rendel a Szabályozói Felügyeleti Bizottság (ROC) által jóváhagyott Helyi Operatív Egység (LOU) (részletes információk a következő weboldalon találhatók: www.leiroc.org)).
 Ha egy adott partner rendelkezik LEI-kóddal, akkor ezt a kódot kell feltüntetni a partner azonosítására.
 030
 INTÉZMÉNY VAGY ANNAK MEGFELELŐ (IGEN/NEM)
 Az IGEN értéket kell megadni akkor, ha a szervezetre a CRR és a CRD szerinti szavatolótőke-követelmények, vagy legalább a Bázel-szabályokkal egyenértékű rendelkezések vonatkoznak.
 Egyéb esetben a NEM értéket kell megadni.
 Kisebbségi részesedések:
 A CRR 81. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja, valamint 82. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja
 A kisebbségi részesedések, valamint a leányvállalatok által kibocsátott AT1 tőke és T2 tőkeinstrumentumok szempontjából az olyan leányvállalatok instrumentumai vehetők figyelembe, amelyek az alkalmazandó nemzeti jognál fogva a CRR követelményeinek hatálya alá tartozó intézmények vagy vállalkozások.
 040
 AZ ADATOK TERJEDELME: egyedi alapon teljeskörűen konszolidált (SF) vagy egyedi alapon részlegesen konszolidált (SP)
 Az SF értéket teljeskörűen konszolidált egyedi leányvállalatok esetében kell megadni.
 Az SP értéket részlegesen konszolidált egyedi leányvállalatok esetében kell megadni.
 050
 ORSZÁGKÓD
 Az intézményeknek a kétbetűs országkódot az ISO 3166-2 szabvány szerint kell megadniuk.
 060
 RÉSZESEDÉS ARÁNYA (%)
 Az anyavállalat által a leányvállalatokban birtokolt tényleges tőkerészesedés. Közvetlen leányvállalat teljeskörű konszolidálása esetében a tényleges részesedés pl. 70 %. A CRR 4. cikke 16. pontjának megfelelően egy leányvállalat leányvállalatában birtokolt, feltüntetendő részesedés az érintett leányvállalatok közötti részesedések szorzataként adódik.
 070–240
 SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ SZERVEZETEKKEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK
 A részletes információkat tartalmazó rész (070–240-es oszlop) kizárólag az olyan szervezetekről és alcsoportokról gyűjt információkat, amelyekre – mivel a CRR első része II. címének 2. fejezete szerinti konszolidáció körébe tartoznak – a CRR szerinti tőkemegfelelési követelmények, vagy legalább a Bázel-szabályokkal egyenértékű rendelkezések ténylegesen vonatkoznak (vagyis amelyeknél a 030-as oszlop értéke IGEN).
 Egy konszolidált csoporton belüli valamennyi olyan egyedi intézményről, amelyre szavatolótőke-követelmények vonatkoznak, az intézmény helyétől függetlenül információt kell adni.
 Az adatokat az intézmény tevékenységének helye szerinti tőkemegfelelési szabályokkal összhangban kell megadni (ezért ehhez a táblához nem szükséges egyedi alapon az anyaintézmény szabályai szerinti kettős számítást végezni). A CRR-től eltérő helyi tőkemegfelelési szabályok esetén hasonló felosztás hiányában az információkat akkor kell megadni, ha a megfelelő tagoltságú adatok rendelkezésre állnak. Ez a rész tehát olyan konkrét adatokat tartalmazó tábla, amely a csoport egyedi intézményei által elvégzendő számításokat összegzi, figyelembe véve azt, hogy az intézmények közül egyesekre eltérő tőkemegfelelési szabályok vonatkozhatnak.
 Adatszolgáltatás a befektetési vállalkozások fix működési költségeiről:
 A befektetési vállalkozásoknak meg kell adniuk a tőkemegfelelési mutató CRR 95., 96., 97. és 98. cikke szerinti számításában figyelembe vett fix működési költségekkel kapcsolatos szavatolótőke-követelményeket.
 A teljes kockázati kitettségértéknek a fix működési költségekhez kapcsolódó részét e tábla 2. részének 100. oszlopában kell megadni.
 070
 TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 A 080–110-es oszlopok összegét kell megadni.
 080
 HITELKOCKÁZAT; PARTNERKOCKÁZAT; FELHÍGULÁSI KOCKÁZAT, NYITVA SZÁLLÍTÁSOK, ELSZÁMOLÁSI/TELJESÍTÉSI KOCKÁZAT
 Az ebben az oszlopban feltüntetendő érték a CA2 tábla 040. sorában (HITELKOCKÁZATRA, PARTNERKOCKÁZATRA ÉS FELHÍGULÁSI KOCKÁZATRA, VALAMINT NYITVA SZÁLLÍTÁSOKRA VONATKOZÓ, KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉKEK) feltüntetendő értékekkel megegyező vagy egyenértékű kockázattal súlyozott kitettségértékeknek, valamint a 490. sorában (AZ ELSZÁMOLÁSI/TELJESÍTÉSI KOCKÁZAT TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉKE) feltüntetendő értékekkel megegyező vagy egyenértékű szavatolótőkekövetelmény-összegeknek az összege.
 090
 POZÍCIÓKOCKÁZAT, DEVIZAÁRFOLYAM-KOCKÁZAT ÉS ÁRUKOCKÁZAT
 Az ebben az oszlopban feltüntetendő érték a CA2-es tábla 520-as sorában (A POZÍCIÓKOCKÁZAT, DEVIZAÁRFOLYAM-KOCKÁZAT ÉS ÁRUKOCKÁZAT TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉKE) megadott összeggel megegyező vagy egyenértékű tőkekövetelmény-összeg.
 100
 MŰKÖDÉSI KOCKÁZAT
 Az ebben az oszlopban feltüntetendő érték a CA2-es tábla 590-es sorában (MŰKÖDÉSI KOCKÁZAT (OpR) TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉKE) megadott összeggel megegyező vagy egyenértékű kitettségérték.
 Ebben az oszlopban kell megadni a fix működési költségeket, ezen belül a CA2-es tábla 630-as sorának értékét (FIX MŰKÖDÉSI KÖLTSÉGEKBŐL EREDŐ PÓTLÓLAGOS KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK).
 110
 EGYÉB KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉKEK
 Az ebben az oszlopban feltüntetendő érték az előzőekben külön nem említett kitettségértékeket foglalja magában. A CA2-es tábla 640-es, 680-as és 690-es sorában megadott értékek összege.
 120–240
 RÉSZLETES INFORMÁCIÓK A CSOPORTSZINTŰ SZAVATOLÓTŐKE-MEGFELELÉSRŐL
 Az alábbi oszlopokban feltüntetett információkat a szervezet vagy alcsoport tevékenységi helye szerinti helyi tőkemegfelelési szabályok alapján kell megadni.
 120
 SZAVATOLÓ TŐKE
 Az ebben az oszlopban feltüntetendő érték a CA1-es tábla 010-es sorában (SZAVATOLÓ TŐKE) megadott összeggel megegyező vagy egyenértékű szavatolótőke-összeg.
 130
 EBBŐL: A SZAVATOLÓ TŐKÉBE BESZÁMÍTHATÓ
 A CRR 82. cikke
 Az oszlop csak az egyedi adatszolgáltatás hatálya alá tartozó, teljes mértékben konszolidált intézményi leányvállalatok adatait tartalmazza.
 A fenti leányvállalatok esetében befolyásoló részesedésnek minősülnek a CRR szerinti konszolidáció körébe bevont vállalkozásokon kívüli személyek tulajdonában álló instrumentumok, valamint az ezekhez kapcsolódó eredménytartalékok, ázsió és egyéb tartalékok.
 A feltüntetendő érték magában foglalja az átmeneti rendelkezések hatásait. Az adatszolgáltatás időpontjában figyelembe vehető összeg.
 140
 KAPCSOLÓDÓ SZAVATOLÓTŐKE-INSTRUMENTUMOK, KAPCSOLÓDÓ EREDMÉNYTARTALÉKOK, NÉVÉRTÉKEN FELÜLI BEFIZETÉSEK ÉS EGYÉB TARTALÉKOK
 A CRR 87. cikke (1) bekezdésének b) pontja
 150
 T1 TŐKE ÖSSZESEN
 A CRR 25. cikke
 160
 EBBŐL: A T1 TŐKÉBE BESZÁMÍTHATÓ
 A CRR 82. cikke
 Az oszlop csak az egyedi adatszolgáltatás hatálya alá tartozó, teljes mértékben konszolidált intézményi leányvállalatok adatait tartalmazza.
 A fenti leányvállalatok esetében befolyásoló részesedésnek minősülnek a CRR szerinti konszolidáció körébe bevont vállalkozásokon kívüli személyek tulajdonában álló instrumentumok, valamint az ezekhez kapcsolódó eredménytartalékok és ázsió.
 A feltüntetendő érték magában foglalja az átmeneti rendelkezések hatásait. Az adatszolgáltatás időpontjában figyelembe vehető összeg.
 170
 KAPCSOLÓDÓ T1 INSTRUMENTUMOK, KAPCSOLÓDÓ EREDMÉNYTARTALÉKOK ÉS NÉVÉRTÉKEN FELÜLI BEFIZETÉSEK
 A CRR 85. cikke (1) bekezdésének b) pontja
 180
 CET1 TŐKE
 A CRR 50. cikke
 190
 EBBŐL: KISEBBSÉGI RÉSZESEDÉSEK
 A CRR 81. cikke
 Az oszlop kizárólag a teljeskörűen konszolidált intézményi leányvállalatok adatait tartalmazza, a CRR 84. cikkének (3) bekezdésében említett leányvállalatok kivételével. A CRR 84. cikkében előírt valamennyi számítás szempontjából az egyes leányvállalatokat a 84. cikk (2) bekezdésének alkalmazásakor szubkonszolidált alapon, egyéb esetekben egyedi alapon kell figyelembe venni.
 A CRR és e tábla szempontjából a fenti leányvállalatok esetében befolyásoló kisebbségi részesedésnek minősülnek a CRR szerinti konszolidáció körébe bevont vállalkozásokon kívüli személyek tulajdonában álló CET1 tőkeinstrumentumok, valamint az ezekhez kapcsolódó eredménytartalékok és ázsió.
 A feltüntetendő érték magában foglalja az átmeneti rendelkezések hatásait. Az adatszolgáltatás időpontjában figyelembe vehető összeg.
 200
 KAPCSOLÓDÓ SZAVATOLÓTŐKE-INSTRUMENTUMOK, KAPCSOLÓDÓ EREDMÉNYTARTALÉKOK, NÉVÉRTÉKEN FELÜLI BEFIZETÉSEK ÉS EGYÉB TARTALÉKOK
 A CRR 84. cikke (1) bekezdésének b) pontja
 210
 KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKE (AT1 TŐKE)
 A CRR 61. cikke
 220
 EBBŐL: AZ AT1 TŐKÉBE BESZÁMÍTHATÓ
 A CRR 82. és 83. cikke
 Az oszlop csak az egyedi adatszolgáltatás hatálya alá tartozó, teljes mértékben konszolidált intézményi leányvállalatok adatait tartalmazza, a CRR 85. cikkének (2) bekezdésében említett leányvállalatok kivételével. A CRR 85. cikkében előírt valamennyi számítás szempontjából az egyes leányvállalatokat a 85. cikk (2) bekezdésének alkalmazásakor szubkonszolidált alapon, egyéb esetekben egyedi alapon kell figyelembe venni.
 A CRR és e tábla szempontjából a fenti leányvállalatok esetében befolyásoló kisebbségi részesedésnek minősülnek a CRR szerinti konszolidáció körébe bevont vállalkozásokon kívüli személyek tulajdonában álló AT1 tőkeinstrumentumok, valamint az ezekhez kapcsolódó eredménytartalékok és ázsió.
 A feltüntetendő érték magában foglalja az átmeneti rendelkezések hatásait. Az adatszolgáltatás időpontjában figyelembe vehető összeg.
 230
 T2 TŐKE
 A CRR 71. cikke
 240
 EBBŐL: A T2 TŐKÉBE BESZÁMÍTHATÓ
 A CRR 82. és 83. cikke
 Az oszlop csak az egyedi adatszolgáltatás hatálya alá tartozó, teljes mértékben konszolidált intézményi leányvállalatok adatait tartalmazza, a CRR 87. cikkének (2) bekezdésében említett leányvállalatok kivételével. A CRR 87. cikkében előírt valamennyi számítás szempontjából az egyes leányvállalatokat a CRR 87. cikke (2) bekezdésének alkalmazásakor szubkonszolidált alapon, egyéb esetekben egyedi alapon kell figyelembe venni.
 A CRR és e tábla szempontjából a fenti leányvállalatok esetében befolyásoló kisebbségi részesedésnek minősülnek a CRR szerinti konszolidáció körébe bevont vállalkozásokon kívüli személyek tulajdonában álló T2 tőkeinstrumentumok, valamint az ezekhez kapcsolódó eredménytartalékok és ázsió.
 A feltüntetendő érték magában foglalja az átmeneti rendelkezések hatásait, vagyis az az adatszolgáltatás időpontjában figyelembe vehető összeg.
 250–400
 AZ EGYES SZERVEZETEKNEK A CSOPORTSZINTŰ SZAVATOLÓTŐKE-MEGFELELÉSHEZ VALÓ HOZZÁJÁRULÁSÁVAL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK
 250–290
 KOCKÁZATI HOZZÁJÁRULÁS
 Az alábbi oszlopokban feltüntetett információkat az adatot szolgáltató intézményre vonatkozó tőkemegfelelési szabályok alapján kell megadni.
 250
 TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 A 260–290. oszlopok összegét kell megadni.
 260
 HITELKOCKÁZAT; PARTNERKOCKÁZAT; FELHÍGULÁSI KOCKÁZAT, NYITVA SZÁLLÍTÁSOK, ELSZÁMOLÁSI/TELJESÍTÉSI KOCKÁZAT
 A feltüntetendő érték a kockázattal súlyozott hitelkockázati kitettségérték, valamint az elszámolási/teljesítési kockázatra vonatkozó, CRR szerinti szavatolótőke-követelmények összege, a más szervezetekkel bonyolított ügyletekhez kapcsolódó, a csoportszintű konszolidált szolvenciamutató kiszámításakor figyelembe vett összegek nélkül.
 270
 POZÍCIÓKOCKÁZAT, DEVIZAÁRFOLYAM-KOCKÁZAT ÉS ÁRUKOCKÁZAT
 A piaci kockázatra vonatkozó kockázati kitettségértékeket az egyes szervezetek szintjén a CRR szerint kell kiszámítani. A szervezeteknek a pozíciókockázat, devizaárfolyam-kockázat és árukockázat csoportszintű teljes kockázati kitettségértékéhez való hozzájárulásukat kell megadniuk. Az itt feltüntetendő érték megegyezik a konszolidált jelentés 520-as sorában (A POZÍCIÓKOCKÁZAT, DEVIZAÁRFOLYAM-KOCKÁZAT ÉS ÁRUKOCKÁZAT TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉKE) megadott összeggel.
 280
 MŰKÖDÉSI KOCKÁZAT
 Fejlett mérési módszerek (AMA) alkalmazásakor a működési kockázatra vonatkozóan megadott kockázati kitettségértékeknek magukban kell foglalniuk a diverzifikáció hatásait is.
 A fix működési költségeket ebben az oszlopban kell feltüntetni.
 290
 EGYÉB KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉKEK
 Az ebben az oszlopban feltüntetendő érték az előzőekben külön nem említett kitettségértékeket foglalja magában.
 300–400
 HOZZÁJÁRULÁS A SZAVATOLÓ TŐKÉHEZ
 A tábla e része nem írja elő az intézmények számára, hogy az egyes szervezetek szintjén teljeskörűen kiszámítsák a tőkemegfelelési mutatót.
 A 300–350. oszlopot azon konszolidált szervezetek esetében kell kitölteni, amelyek a szavatoló tőkéhez kisebbségi részesedéssel, a T1 tőkébe beszámítható és/vagy a szavatoló tőkébe beszámítható tőkével járulnak hozzá. A II. rész 2.3. fejezetében meghatározott küszöb függvényében a 360–400. oszlopot minden olyan konszolidált szervezetre vonatkozóan ki kell tölteni, amely hozzájárul a konszolidált szavatoló tőkéhez.
 Egy szervezet számára az adatszolgáltató intézmény körébe vont egyéb szervezetek által biztosított szavatoló tőke nem vehető figyelembe; az oszlopban kizárólag a csoport szavatoló tőkéjéhez való nettó hozzájárulás, vagyis főként a harmadik felektől és a felhalmozott tartalékokból származó szavatoló tőke adható meg.
 Az alábbi oszlopokban feltüntetett információkat az adatot szolgáltató intézményre vonatkozó tőkemegfelelési szabályok alapján kell megadni.
 300–350
 A KONSZOLIDÁLT SZAVATOLÓ TŐKE RÉSZÉT KÉPEZŐ, A SZAVATOLÓ TŐKÉBE BESZÁMÍTHATÓ TŐKE
 A KONSZOLIDÁLT SZAVATOLÓ TŐKE RÉSZÉT KÉPEZŐ, A SZAVATOLÓ TŐKÉBE BESZÁMÍTHATÓ TŐKE alatt feltüntetendő érték a CRR második részének II. címéből származó összeg, a csoport más szervezetei által rendelkezésre bocsátott források nélkül.
 300
 A KONSZOLIDÁLT SZAVATOLÓ TŐKE RÉSZÉT KÉPEZŐ, A SZAVATOLÓ TŐKÉBE BESZÁMÍTHATÓ TŐKE
 A CRR 87. cikke
 310
 A KONSZOLIDÁLT T1 TŐKE RÉSZÉT KÉPEZŐ, A T1 TŐKÉBE BESZÁMÍTHATÓ INSTRUMENTUMOK
 A CRR 85. cikke
 320
 A KONSZOLIDÁLT CET1 TŐKE RÉSZÉT KÉPEZŐ KISEBBSÉGI RÉSZESEDÉSEK
 A CRR 84. cikke
 A feltüntetendő érték a leányvállalat kisebbségi részesedésének CRR szerint a konszolidált CET1 tőkébe beszámított összege.
 330
 A KONSZOLIDÁLT AT1 TŐKE RÉSZÉT KÉPEZŐ, A T1 TŐKÉBE BESZÁMÍTHATÓ INSTRUMENTUMOK
 A CRR 86. cikke
 A feltüntetendő érték a leányvállalat T1 tőkébe beszámítható tőkéjének, a CRR szerint a konszolidált AT1 tőkébe beszámított összege.
 340
 A KONSZOLIDÁLT T2 TŐKE RÉSZÉT KÉPEZŐ, A SZAVATOLÓ TŐKÉBE BESZÁMÍTHATÓ INSTRUMENTUMOK
 A CRR 88. cikke
 A feltüntetendő érték a leányvállalat szavatoló tőkébe beszámítható tőkéjének, a CRR szerint a konszolidált T2 tőkébe beszámított összege.
 350
 TÁJÉKOZTATÓ ADAT: (–) CÉGÉRTÉK/(+) NEGATÍV CÉGÉRTÉK
 360–400
 KONSZOLIDÁLT SZAVATOLÓ TŐKE
 A CRR 18. cikke
 A KONSZOLIDÁLT SZAVATOLÓ TŐKE alatt feltüntetendő érték a mérlegből származó összeg, a csoport más szervezetei által rendelkezésre bocsátott források nélkül.
 360
 KONSZOLIDÁLT SZAVATOLÓ TŐKE
 370
 EBBŐL: CET1 TŐKE
 380
 EBBŐL: AT1 TŐKE
 390
 EBBŐL: HOZZÁJÁRULÁS A KONSZOLIDÁLT EREDMÉNYHEZ
 Itt az egyes szervezeteknek a konszolidált eredményhez való hozzájárulását (nyereség vagy (–) veszteség) kell feltüntetni. Ez magában foglalja a kisebbségi részesedéseknek tulajdonítható eredményt is.
 400
 EBBŐL: (–) CÉGÉRTÉK/(+) NEGATÍV CÉGÉRTÉK
 Itt az adatszolgáltató intézménynek a leányvállalatban meglévő cégértékét vagy negatív cégértékét kell feltüntetni.
 410–480
 TŐKEPUFFEREK
 A GS táblában a tőkepufferekkel kapcsolatos adatszolgáltatás szerkezete a CA4-es tábla általános felépítését követi, és azzal azonos adatszolgáltatási fogalmakat alkalmaz. A GS táblában a tőkepufferekkel kapcsolatos adatszolgáltatás során a megfelelő összegeket a csoport konszolidált helyzetére vonatkozó pufferkövetelmény meghatározására alkalmazandó rendelkezéseknek megfelelően kell feltüntetni. Ezért a tőkepufferek feltüntetett összegei az egyes szervezeteknek a csoportszintű tőkepufferekhez való hozzájárulását jelentik. A feltüntetett összegek a 2013/36/EU irányelvet (CRD) átültető nemzeti intézkedéseken és az 575/2013/EU rendeleten (CRR) alapulnak, beleértve minden azokban foglalt átmeneti rendelkezést is.
 410
 KOMBINÁLT PUFFERKÖVETELMÉNYEK
 A CRD 128. cikkének 6. pontja
 420
 TŐKEFENNTARTÁSI PUFFER
 A CRD 128. cikkének 1. pontja, valamint 129. cikke
 A CRD 129. cikkének (1) bekezdése szerint a tőkefenntartási puffer CET1 tőkén felüli CET1 tőkeelemekből áll. Mivel a tőkefenntartási puffer 2,5 %-os mértéke állandó, ebben a cellában összeget kell feltüntetni.
 430
 INTÉZMÉNYSPECIFIKUS ANTICIKLIKUS TŐKEPUFFER
 A CRD 128. cikkének 2. pontja, valamint 130. és 135–140. cikke
 Ebben a cellában az anticiklikus puffer konkrét összegét kell megadni.
 440
 A TAGÁLLAMOK SZINTJÉN AZONOSÍTOTT MAKROPRUDENCIÁLIS VAGY RENDSZERKOCKÁZATOKRA KÉPZETT FENNTARTÁSI PUFFER
 A CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának iv. alpontja
 Ebben a cellában a tagállamok szintjén azonosított makroprudenciális vagy rendszerkockázatokra képzett fenntartási puffer értékét kell feltüntetni, amely a CRR 458. cikkével összhangban a tőkefenntartási pufferen felül kérhető.
 450
 RENDSZERKOCKÁZATI TŐKEPUFFER
 A CRD 128. cikkének 5. pontja, valamint 133. és 134. cikke
 Ebben a cellában a rendszerkockázati tőkepuffer összegét kell megadni.
 470
 GLOBÁLISAN RENDSZERSZINTEN JELENTŐS INTÉZMÉNYEKRE VONATKOZÓ TŐKEPUFFER
 A CRD 128. cikkének 3. pontja, valamint 131. cikke
 Ebben a cellában a globális rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer összegét kell megadni.
 480
 EGYÉB RENDSZERSZINTEN JELENTŐS INTÉZMÉNYEKRE VONATKOZÓ TŐKEPUFFER
 A CRD 128. cikkének 4. pontja, valamint 131. cikke
 Ebben a cellában az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer összegét kell megadni.
 3. HITELKOCKÁZATI TÁBLACSOPORT
 3.1. ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 38.
 A hitelkockázat kiszámításakor alkalmazott sztenderd módszerhez és IRB-módszerhez külön táblacsoport tartozik. Ezenkívül az 5. cikk a) pontjának 4. alpontjában rögzített küszöbérték túllépése esetén a hitelkockázattal érintett pozíciók földrajzi bontásához külön táblákon kell adatot szolgáltatni.
 3.1.1. Helyettesítési hatással járó hitelkockázat-mérséklési technikák
 39.
 A CRR 235. cikke az előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezettel teljes mértékben fedezett kitettség számítási módját mutatja be.
 40.
 A CRR 236. cikke az előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezettel teljes mértékben/részlegesen fedezett kitettség számítási módját mutatja be (a veszteségviselési rangsorban azonos hely).
 41.
 A CRR 196., 197. és 200. cikke az előre rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezetet szabályozza.
 42.
 Az azonos kitettségi osztályba tartozó kötelezettekkel (közvetlen partnerekkel) és fedezetnyújtókkal szembeni kitettségek adatszolgáltatásának tartalmaznia kell az adott kitettségi osztályt érintő be- és kiáramlásokat egyaránt.
 43.
 Az előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet miatt a kitettség típusa nem változik.
 44.
 Az előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezettel rendelkező kitettség esetében a fedezett részt kiáramlásként kell figyelembe venni pl. a kötelezett kitettségi osztályában, és beáramlásként a fedezetnyújtó kitettségi osztályában. A kitettség típusa azonban a kitettségi osztály változása következtében nem módosul.
 45.
 A COREP adatszolgáltatási rendszerben megjelenő helyettesítési hatás a kitettség fedezett részére ténylegesen alkalmazandó kockázati súlyozást tükrözi. Így a kitettségek fedezett részének kockázati súlyozása a sztenderd módszer szerint történik, és arról a CR SA táblán kell adatot szolgáltatni.
 3.1.2. A partnerkockázattal kapcsolatos adatszolgáltatás
 46.
 A partnerkockázati pozíciókból eredő kitettségeket a CR SA vagy CR IRB táblákon kell feltüntetni attól függetlenül, hogy azokat a banki könyvben vagy a kereskedési könyvben tartják nyilván.
 3.2. C 07.00 – HITELKOCKÁZAT, PARTNERKOCKÁZAT ÉS NYITVA SZÁLLÍTÁSOK: A SZTENDERD MÓDSZER SZERINTI TŐKEKÖVETELMÉNY (CR SA)
 3.2.1. Általános megjegyzések
 47.
 A CR SA táblák a hitelkockázat szavatolótőke-követelményének sztenderd módszer szerinti kiszámításához szükséges információkat tartalmazzák. Különösen az alábbiakról tartalmaznak részletes információkat:
 a)
 a kitettségértékek különböző kitettségtípusok, kockázati súlyok és kitettségi osztályok szerinti megoszlása;
 b)
 a kockázatok mérséklésére alkalmazott hitelkockázat-mérséklési technikák mértéke és típusa.
 3.2.2. A CR SA tábla alkalmazási köre
 48.
 A CRR 112. cikke szerint minden SA kitettséget a 16 SA kitettségi osztály valamelyikébe kell sorolni a szavatolótőke-követelmény kiszámításához.
 49.
 A CR SA táblán feltüntetett adatokra a kitettségi osztályok összegzésében, valamint a sztenderd módszer szerint meghatározott egyes kitettségi osztályokban van szükség. Az összesített adatokat és az egyes kitettségi osztályokban szereplő információkat külön dimenzióban kell megadni.
 50.
 Az alábbi pozíciók azonban nem tartoznak a CR SA alkalmazási körébe:
 a)
 a CRR 112. cikkének m) pontja szerinti „értékpapírosítási pozíciókat megtestesítő tételek” kitettségi osztályba sorolt kitettségek, amelyekről a CR SEC táblákon kell adatot szolgáltatni;
 b)
 a szavatoló tőkéből levont kitettségek.
 51.
 A CR SA tábla alkalmazási köre az alábbi szavatolótőke-követelményekre terjed ki:
 a)
 a banki könyvben nyilvántartott, a CRR harmadik része II. címének 2. fejezete (Sztenderd módszer) szerinti hitelkockázat, ezen belül a banki könyvben nyilvántartott, a CRR harmadik része II. címének 6. fejezete (Partnerkockázat) szerinti partnerkockázat;
 b)
 a kereskedési könyvben nyilvántartott, a CRR harmadik része II. címének 6. fejezete (Partnerkockázat) szerinti partnerkockázat;
 c)
 a CRR 379. cikke szerinti nyitva szállításokból eredő elszámolási kockázat az üzleti tevékenységek teljes körére vonatkozóan.
 52.
 A tábla alkalmazási köre minden olyan kitettségre kiterjed, amelynek szavatolótőke-követelményét a CRR harmadik része II. címének 2., valamint 4. és 6. fejezete szerint kell kiszámítani. A CRR 94. cikkének (1) bekezdését alkalmazó intézményeknek ezen a táblán kell adatot szolgáltatniuk a kereskedési könyvi pozícióikról is akkor, ha az azokra vonatkozó szavatolótőke-követelményeket a CRR harmadik része II. címének 2. fejezete (a CRR harmadik része II. címének 2. és 6. fejezete és V. címe) alapján számítják ki. Ebből adódóan a tábla nem csupán a kitettség típusáról nyújt részletes tájékoztatást (pl. mérlegtételek/mérlegen kívüli tételek), hanem a kockázati súlyoknak az adott kitettségi osztályon belüli eloszlásáról is.
 53.
 Ezenkívül a CR SA a 290–320. sorok további tájékoztató adatokat tartalmaznak az ingatlanra bejegyzett zálogjoggal fedezett kitettségekről, valamint a nemteljesítő kitettségekről.
 54.
 Ezeket a tájékoztató adatokat kizárólag az alábbi kitettségi osztályokra vonatkozóan kell megadni:
 a)
 központi kormányzatok vagy központi bankok (a CRR 112. cikkének a) pontja);
 b)
 regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok (a CRR 112. cikkének b) pontja);
 c)
 közszektorbeli intézmények (a CRR 112. cikkének c) pontja);
 d)
 intézmények (a CRR 112. cikkének f) pontja);
 e)
 vállalkozások (a CRR 112. cikkének g) pontja);
 f)
 lakosság (a CRR 112. cikkének h) pontja).
 55.
 A tájékoztató adatok megadása sem a CRR 112. cikkének a)–c) és f)–h) pontja szerinti kitettségi osztályok, sem pedig a CR SA táblán feltüntetett, a CRR 112. cikkének i) és j) pontja szerinti kitettségi osztályok kockázattal súlyozott kitettségértékének kiszámítását nem érinti.
 56.
 A tájékoztató sorok kiegészítő információkat nyújtanak a „nemteljesítő” és „ingatlanra bejegyzett zálogjoggal fedezett” kitettségi osztályok kötelezetti struktúrájáról. E sorokban azokat a kitettségeket kell megadni, amelyeknél a kötelezetteket a CR SA tábla „központi kormányzatok vagy központi bankok”, „regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok”, „közszektorbeli intézmények”, „intézmények”, „vállalkozások” és „lakosság” kitettségi osztályaiba kellene sorolni akkor, ha a kitettségek nem a „nemteljesítő” vagy „ingatlanra bejegyzett zálogjoggal fedezett” kitettségi osztályba tartoznának. Mindazonáltal a megadott számadatoknak meg kell egyezniük a „nemteljesítő” és „ingatlanra bejegyzett zálogjoggal fedezett” kitettségi osztályok kockázattal súlyozott kitettségértékeinek számításához használt adatokkal.
 57.
 Pl. egy olyan kitettség esetében, amelynek kitettségértékeit a CRR 127. cikke alapján számítják ki 20 % alatti értékelési korrekció mellett, ezt az információt a CR SA 320. sorában az összesített adatok között, valamint a „nemteljesítő” kitettségi osztályban kell feltüntetni. Ha ugyanez a kitettség a nemteljesítést megelőzően intézménnyel szembeni kitettség volt, akkor az információt az „intézmények” kitettségi osztály 320. sorában is fel kell tüntetni.
 3.2.3. A kitettségek kitettségi osztályba sorolása a sztenderd módszerrel
 58.
 A kitettségeknek a CRR 112. cikkében meghatározott különböző kitettségi osztályokba történő következetes besorolása érdekében az alábbi lépcsőzetes módszert kell alkalmazni:
 a)
 az első lépésben a hitel-egyenértékesítési tényezők előtti eredeti kitettséget a CRR 112. cikkében említettek közül a megfelelő (eredeti) kitettségi osztályba kell sorolni attól függetlenül, hogy az egyes kitettségek a besorolásuk szerinti kitettségi osztályban milyen kockázati súlyt kapnak;
 b)
 a második lépésben a kitettségek a rájuk helyettesítési hatást kifejtő hitelkockázat-mérséklési (CRM) technikák (garanciák, hitelderivatívák, a pénzügyi biztosítékok egyszerű módszere) be- és kiáramlás formájában történő alkalmazásából eredően átsorolhatók más kitettségi osztályokba.
 59.
 A hitel-egyenértékesítési tényezők előtti eredeti kitettségnek a különböző kitettségi osztályokba sorolására (első lépés) – függetlenül a kitettségre helyettesítési hatással járó hitelkockázat-mérséklési technikák alkalmazása miatti későbbi átsorolástól, valamint attól, hogy az egyes kitettségek a besorolásuk szerinti kitettségi osztályban milyen kockázati súlyt kapnak – az alábbi kritériumok vonatkoznak.
 60.
 A hitel-egyenértékesítési tényezők előtti eredeti kitettségnek az első lépésben történő besorolása céljából a kitettséghez kapcsolódó hitelkockázat-mérséklési technikák nem vehetők figyelembe (részletes vizsgálatukra a második lépésben kerül sor), kivéve akkor, ha a fedezeti hatást a kitettségi osztály meghatározása magában foglalja, mint a CRR 112. cikkének i) pontjában említett kitettségi osztály esetében (ingatlanra bejegyzett zálogjoggal fedezett kitettségek).
 61.
 A CRR 112. cikke nem rögzíti a kitettségi osztályok különválasztásának kritériumait. Ez azt jelentheti, hogy egy adott kitettség különböző kitettségi osztályokba lenne esetleg sorolható akkor, ha a besorolásra vonatkozó értékelési kritériumokat nem rangsorolják. Ennek legnyilvánvalóbb esete a rövid távú hitelminősítéssel rendelkező intézményekkel és vállalkozásokkal szembeni kitettségek (a CRR 112. cikkének n) pontja), illetve az intézményekkel szembeni kitettségek (a CRR 112. cikkének f) pontja) vagy vállalkozásokkal szembeni kitettségek (a CRR 112. cikkének g) pontja) besorolása. Ebben az esetben egyértelmű, hogy a CRR burkoltan rangsorol, mivel először annak értékelésére kerül sor, hogy egy bizonyos kitettség az intézményekkel és vállalkozásokkal szembeni rövid távú kitettségek közé sorolható-e, és csak ezután értékelhető, hogy a kitettség intézményekkel vagy vállalkozásokkal szemben áll-e fenn. Magától értetődik, hogy egyébként a CRR 112. cikkének n) pontjában említett kitettségi osztályba egyetlen esetben sem lenne sorolható kitettség. A példa a legnyilvánvalóbbak közé tartozik, de nem az egyetlen. Érdemes megjegyezni, hogy a sztenderd módszer keretében a kitettségi osztályok meghatározása különböző kritériumok mentén történik (intézményi besorolás, a kitettség időtartama, késedelmes státus stb.), ezért a besoroláskor alkalmazott csoportok nem különállóak (nem diszjunkt halmazok).
 62.
 A homogén és összehasonlítható adatszolgáltatáshoz rangsorolási célú értékelési kritériumok meghatározása szükséges annak érdekében, hogy a hitel-egyenértékesítési tényezők előtti eredeti kitettséget kitettségi osztályba lehessen sorolni attól függetlenül, hogy az egyes kitettségek a besorolásuk szerinti kitettségi osztályban milyen kockázati súlyt kapnak. Az alábbiakban bemutatott, döntési fába rendezett rangsorolási kritériumok azon feltételek értékelésére épülnek, amelyeket a CRR egyértelműen rögzít arra vonatkozóan, hogy egy adott kitettség besorolható-e egy bizonyos kitettségi osztályba, és ha igen, akkor az adatot szolgáltató intézménynek vagy a felügyeleti hatóságnak milyen döntéseket kell hoznia az egyes kitettségi osztályok alkalmazhatóságával kapcsolatban. Így a kitettségek adatszolgáltatási célú besorolási folyamatának eredménye megfelel a CRR rendelkezéseinek. Ez nem zárja ki, hogy az intézmények egyéb olyan belső besorolási eljárásokat alkalmazzanak, amelyek szintén megfelelnek a CRR valamennyi vonatkozó rendelkezésének, valamint a CRR megfelelő fórumokon közzétett értelmezéseinek.
 63.
 Egy kitettségi osztály a döntési fán belüli értékelési rangsorban elsőbbséget élvez (tehát először annak értékelésére kerül sor, hogy egy adott kitettség abba az osztályba sorolható-e, függetlenül az értékelés eredményétől), ha egyébként abba az osztályba nem lehetne kitettséget sorolni. Ez lenne a helyzet akkor, ha rangsorolási kritériumok hiányában egy kitettségi osztály egy másiknak a részhalmaza lenne. Ekkor az alábbi döntési fán grafikusan ábrázolt kritériumok lépcsőzetes folyamatot alkotnának.
 64.
 Ennek alapján a döntési fán belüli értékelési rangsorolás az alábbi sorrendet követné:
 1.
 értékpapírosítási pozíciók;
 2.
 kiemelkedően magas kockázatú kitettségek;
 3.
 részvényjellegű kitettségek;
 4.
 nemteljesítő kitettségek;
 5.
 kollektív befektetési formák (KBF-ek) befektetési jegyeinek vagy részvényeinek formájában fennálló kitettségek/fedezett kötvények formájában fennálló kitettségek (diszjunkt kitettségi osztályok);
 6.
 ingatlanra bejegyzett zálogjoggal fedezett kitettségek;
 7.
 egyéb tételek;
 8.
 rövid távú hitelminősítéssel rendelkező intézményekkel és vállalkozásokkal szembeni kitettségek;
 9.
 valamennyi egyéb kitettségi osztály (diszjunkt kitettségi osztályok): központi kormányzattal vagy központi bankkal szembeni kitettségek; regionális kormányzatokkal vagy helyi hatóságokkal szembeni kitettségek; közszektorbeli intézményekkel szembeni kitettségek; multilaterális fejlesztési bankokkal szembeni kitettségek; nemzetközi szervezetekkel szembeni kitettségek; intézményekkel szembeni kitettségek; vállalkozásokkal és lakossággal szembeni kitettségek.
 65.
 A kollektív befektetési formák befektetési jegyeinek vagy részvényeinek formájában fennálló kitettségek esetében, valamint az alapul szolgáló eszközök vizsgálata esetén (a CRR 132. cikkének (3)–(5) bekezdése) figyelembe kell venni az alapul szolgáló egyedi kitettségeket, majd azokhoz a kezelésüknek megfelelő kockázati súlyt kell rendelni, azonban valamennyi egyedi kitettséget a kollektív befektetési formák (KBF-ek) befektetési jegyeinek vagy részvényeinek formájában fennálló kitettségek osztályába kell besorolni.
 66.
 A CRR 134. cikkének (6) bekezdésében meghatározott, n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívákat minősítésük esetén közvetlenül az értékpapírosítási pozíciók közé kell sorolni. Minősítés hiányában az „egyéb tételek” kitettségi osztályban kell figyelembe venni ezeket. Ez utóbbi esetben a szerződés névértékét hitel-egyenértékesítési tényezők előtti eredeti kitettségként kell feltüntetni az „egyéb kockázati súlyok” sorban (az alkalmazott kockázati súly a CRR 134. cikkének (6) bekezdésében megadott összeg).
 67.
 A második lépésben a helyettesítési hatással járó hitelkockázat-mérséklési technikák következtében a kitettségeket a fedezetnyújtó kitettségi osztályába kell átsorolni.
 DÖNTÉSI FA A HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI EREDETI KITETTSÉGNEK A CRR SZERINTI SZTENDERD MÓDSZER KITETTSÉGI OSZTÁLYAIBA SOROLÁSÁHOZ
 Hitel-egyenértékesítési tényezők előtti eredeti kitettség
 A 112. cikk m) pontja szerinti kitettségi osztályba sorolható?
 IGEN
 Értékpapírosítási pozíciók
 NEM
 A 112. cikk k) pontja szerinti kitettségi osztályba sorolható?
 IGEN
 Kiemelkedően magas kockázatú kitettségek (lásd még a 128. cikket)
 NEM
 A 112. cikk p) pontja szerinti kitettségi osztályba sorolható?
 IGEN
 Részvényjellegű kitettségek (lásd még a 133. cikket)
 NEM
 A 112. cikk j) pontja szerinti kitettségi osztályba sorolható?
 IGEN
 Nemteljesítő kitettségek
 NEM
 A 112. cikk l) és o) pontja szerinti kitettségi osztályba sorolható?
 IGEN
 Kollektív befektetési formák (KBF-ek) befektetési jegyeinek vagy részvényeinek formájában fennálló kitettségek
 Fedezett kötvények formájában fennálló kitettségek (lásd még a 129. cikket)
 E két kitettségi osztály diszjunkt (lásd a fenti válaszban az alapul szolgáló eszközök vizsgálatának módszerével kapcsolatos megjegyzéseket). Ennélfogva a kitettség egyértelműen besorolható az egyik osztályba.
 NEM
 A 112. cikk i) pontja szerinti kitettségi osztályba sorolható?
 IGEN
 Ingatlanra bejegyzett zálogjoggal fedezett kitettségek (lásd még a 124. cikket)
 NEM
 A 112. cikk q) pontja szerinti kitettségi osztályba sorolható?
 IGEN
 Egyéb tételek
 NEM
 A 112. cikk n) pontja szerinti kitettségi osztályba sorolható?
 IGEN
 Rövid távú hitelminősítéssel rendelkező intézményekkel és vállalkozásokkal szembeni kitettségek
 NEM
 Az alábbi kitettségi osztályok diszjunktak. Ennélfogva a kitettség egyértelműen besorolható az egyik osztályba.
 Központi kormányzatokkal vagy központi bankokkal szembeni kitettségek
 Regionális kormányzatokkal vagy helyi hatóságokkal szembeni kitettségek
 Közszektorbeli intézményekkel szembeni kitettségek
 Multilaterális fejlesztési bankokkal szembeni kitettségek
 Nemzetközi szervezetekkel szembeni kitettségek
 Intézményekkel szembeni kitettségek
 Vállalkozásokkal szembeni kitettségek
 Lakossággal szembeni kitettségek
 3.2.4. A CRR 112. cikkében említett egyes kitettségi osztályok terjedelmének magyarázata
 3.2.4.1. Az „intézmények” kitettségi osztály
 68.
 A CRR 113. cikkének (6)–(7) bekezdése szerinti, csoporton belüli kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatás módja:
 69.
 A CRR 113. cikkének (7) bekezdésében rögzített követelményeket teljesítő kitettségeket azokba a kitettségi osztályokba kell besorolni, amelyekbe akkor tartoznának, ha nem minősülnének csoporton belüli kitettségnek.
 70.
 A CRR 113. cikkének (6) és (7) bekezdése szerint „az intézmények az illetékes hatóságok általi előzetes engedélyezés függvényében dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák e cikk (1) bekezdésének követelményeit az adott intézmény olyan partnerrel szembeni kitettségeire, amely az anyavállalata, leányvállalata, anyavállalatának leányvállalata vagy olyan vállalat, amely vele a 83/349/EGK irányelv 12. cikkének (1) bekezdése szerinti kapcsolatban áll.” Ez azt jelenti, hogy a csoporton belüli partnerek nem feltétlenül intézmények, hanem lehetnek egyéb kitettségi osztályba sorolt vállalkozások, pl. kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások vagy a 83/349/EGK irányelv 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott vállalkozások is. A csoporton belüli kitettségekről ezért a megfelelő kitettségi osztályban kell adatot szolgáltatni.
 3.2.4.2. A „fedezett kötvények” kitettségi osztály
 71.
 Az SA-kitettségek az alábbiak szerint sorolhatók a „fedezett kötvények” kitettségi osztályba:
 72.
 A 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kötvényeknek a „fedezett kötvények” kitettségi osztályba történő besoroláshoz teljesíteniük kell a CRR 129. cikkének (1)–(2) bekezdésében előírt követelményeket. A követelmények teljesülését minden esetben ellenőrizni kell. Ettől függetlenül a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdése szerinti, 2007. december 31. előtt kibocsátott kötvények a CRR 129. cikkének (6) bekezdése alapján is a „fedezett kötvények” kitettségi osztályba sorolandók.
 3.2.4.3. A „kollektív befektetési formák” kitettségi osztály
 73.
 A CRR 132. cikkének (5) bekezdésében említett lehetőség kihasználásakor a kollektív befektetési formák befektetési jegyeinek vagy részvényeinek formájában fennálló kitettségeket a CRR 111. cikke (1) bekezdésének első mondatával összhangban mérlegtételként kell feltüntetni.
 3.2.5. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlop
 010
 HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI EREDETI KITETTSÉG
 Az értékelési korrekció, a céltartalékok, a hitel-egyenértékesítési tényezők és a hitelkockázat-mérséklési technikák hatásának figyelembevétele nélküli, a CRR 111. cikke szerinti kitettségérték, a CRR 111. cikkének (2) bekezdésén alapuló alábbi rendelkezéseknek megfelelően:
 A CRR harmadik része II. címének 6. fejezete, vagy a CRR 92. cikke (3) bekezdésének f) pontja szerinti származtatott ügyletek, repoügyletek, értékpapír- és áru-kölcsönbeadási, illetve -kölcsönvételi ügyletek, hosszú teljesítési idejű ügyletek és értékpapírügylethez kapcsolódó hitelek eredeti kitettségértéke a CRR harmadik része II. címének 6. fejezetében rögzített módszer szerint számított partnerkockázati kitettség.
 A lízing kitettségértékét a CRR 134. cikkének (7) bekezdése szabályozza.
 A CRR 219. cikke szerinti mérlegen belüli nettósítás esetében a kitettségértékeket a kapott készpénzbiztosítéknak megfelelően kell feltüntetni.
 A CRR harmadik része II. címének 6. fejezete szerinti repoügyletekre, értékpapír és/vagy áru kölcsönbe adására vagy kölcsönbe vételére, illetve egyéb tőkepiac-vezérelt ügyletekre kiterjedő nettósítási keretmegállapodások esetében a CRR 220. cikkének (4) bekezdése szerinti nettósítási keretmegállapodás formájában megjelenő, előre rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet hatását a 010. oszlopban kell feltüntetni. Emiatt a CRR harmadik része II. címének 6. fejezete szerinti, repoügyletre vonatkozó nettósítási keretmegállapodások esetében a CRR 220. és 221. cikke szerint számított E* értékét a CR SA tábla 010-es oszlopában kell feltüntetni.
 030
 (–) Az eredeti kitettséggel összefüggő értékelési korrekciók és céltartalékok
 A CRR 24. és 111. cikke
 Az adatszolgáltató intézményre alkalmazandó számviteli szabályozásnak megfelelő értékelési korrekciók és hitelveszteségre képzett céltartalékok.
 040
 Értékelési korrekciókkal és céltartalékokkal csökkentett kitettség
 A 010-es és 030-as oszlop összege.
 050–100
 A KITETTSÉGRE HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI (CRM) TECHNIKÁK
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 57. pontjában meghatározott hitelkockázat-mérséklési technikák, amelyek egy vagy több kitettség hitelkockázatát csökkentik a kitettségeknek az alább „A kitettség hitelkockázat-mérséklés miatti helyettesítése” részben meghatározott helyettesítésével.
 Ha a kitettségértéket biztosíték befolyásolja (pl. ha azt a kitettségre helyettesítési hatással járó hitelkockázat-mérséklési technikákhoz használják fel), akkor annak értéke legfeljebb a kitettségérték lehet.
 Itt az alábbi tételeket kell feltüntetni:
 —
 a pénzügyi biztosítékok egyszerű módszerével képzett biztosíték;
 —
 figyelembe vehető, előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet.
 Lásd még a 4.1.1. pontban található útmutatót.
 050–060
 Előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet: korrigált értékek (Ga)
 A CRR 235. cikke
 A CRR 239. cikkének (3) bekezdése a Ga korrigált értéket határozza meg előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet esetén.
 050
 Garanciák
 A CRR 203. cikke
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 59. pontjában meghatározott, a hitelderivatíváktól eltérő előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet.
 060
 Hitelderivatívák
 A CRR 204. cikke.
 070–080
 Előre rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet
 Ezek az oszlopok a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 58. pontja, valamint 196., 197. és 200. cikke szerint előre rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezetre vonatkoznak. Az összegek nem foglalják magukban a nettósítási keretmegállapodásokat, mivel azok értékét a hitel-egyenértékesítési tényezők előtti eredeti kitettség már tartalmazza.
 A CRR 218., illetve 219. cikkében szabályozott hitelkockázati eseményhez kapcsolt értékpapírokat és figyelembe vehető mérlegen belüli nettósítási megállapodásokból eredő mérlegen belüli nettósítási pozíciókat készpénzbiztosítékként kell kezelni.
 070
 Pénzügyi biztosítékok egyszerű módszere
 A CRR 222. cikkének (1)–(2) bekezdése
 080
 Egyéb előre rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet
 A CRR 232. cikke.
 090–100
 A KITETTSÉG HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉS MIATTI HELYETTESÍTÉSE
 A CRR 222. cikkének (3) bekezdése, 235. cikkének (1)–(2) bekezdése, valamint 236. cikke
 A kiáramlások értéke megegyezik a hitel-egyenértékesítési tényezők előtti eredeti kitettség fedezett részével, amelyet a kötelezett kitettségi osztályából való levonást követően a fedezetnyújtó kitettségi osztályába kell sorolni. Ezt az összeget a fedezetnyújtó kitettségi osztályába irányuló beáramlásnak kell tekintetni.
 Az azonos kitettségi osztályba tartozó be- és kiáramlásokat szintén fel kell tüntetni.
 Figyelembe kell venni az egyéb táblákhoz kapcsolódó esetleges ki- és beáramlásokból eredő kitettségeket is.
 110
 HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ CRM-TECHNIKÁK UTÁNI, HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI NETTÓ KITETTSÉG
 Az értékelési korrekció nélküli kitettségérték A KITETTSÉGRE HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI TECHNIKÁK miatti ki- és beáramlások figyelembevétele után
 120–140
 A KITETTSÉGÉRTÉKET ÉRINTŐ HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI TECHNIKÁK. ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET, A PÉNZÜGYI BIZTOSÍTÉKOK ÖSSZETETT MÓDSZERE
 A CRR 223., 224., 225., 226., 227. és 228. cikke. Magában foglalja a CRR 218. cikke szerinti hitelkockázati eseményhez kapcsolt értékpapírokat is.
 A CRR 218., illetve 219. cikkében szabályozott hitelkockázati eseményhez kapcsolt értékpapírokat és figyelembe vehető mérlegen belüli nettósítási megállapodásokból eredő mérlegen belüli nettósítási pozíciókat készpénzbiztosítékként kell kezelni.
 Ha a pénzügyi biztosítékok összetett módszerét egy figyelembe vehető pénzügyi biztosítékkal fedezett kitettségre alkalmazzák, akkor az e módszer szerinti fedezettség hatását a CRR 223., 224., 225., 226., 227. és 228. cikkének megfelelően kell kiszámítani.
 120
 A kitettség volatilitási korrekciós tényezője
 A CRR 223. cikkének (2)–(3) bekezdése
 A feltüntetendő értéket a kitettség volatilitási korrekciós tényezőjének hatása adja meg: (Eva–E) = E*He.
 130
 (–) Pénzügyi biztosíték korrigált értéke (Cvam)
 A CRR 239. cikke (1) bekezdésének 2. pontja
 Kereskedési könyvben nyilvántartott műveletek esetében a tétel magában foglalja a CRR 299. cikke (2) bekezdésének c)–f) pontja alapján a kereskedési könyvi kitettségekre vonatkozóan figyelembe vehető pénzügyi biztosítékokat és árukat.
 A feltüntetendő érték kiszámítása: Cvam = C*(1–Hc–Hfx)*(t–t*)/(T–t*). A C, Hc, Hfx, t, T és t* értékek meghatározását a CRR harmadik része II. címe 4. fejezetének 4. és 5. szakasza tartalmazza.
 140
 (–) Ebből: volatilitási és lejárati korrekció
 A CRR 223. cikkének (1) bekezdése és 239. cikkének (2) bekezdése
 A feltüntetendő érték a volatilitási és lejárati korrekció együttes hatása: (Cvam–C) = C*[(1–Hc–Hfx)*(t–t*)/(T–t*)–1], ahol a volatilitási korrekció hatása (Cva–C) = C*[(1–Hc–Hfx)–1], a lejárati korrekció hatása pedig (Cvam–Cva) = C*(1–Hc–Hfx)*[(t–t*)/(T–t*)–1].
 150
 Teljes mértékben korrigált kitettségérték (E*)
 A CRR 220. cikkének (4) bekezdése, 223. cikkének (2)–(5) bekezdése, valamint 228. cikkének (1) bekezdése.
 160–190
 A mérlegen kívüli tételek teljes mértékben korrigált kitettségértéke hitel-egyenértékesítési tényezők szerinti bontásban
 A CRR 111. cikkének (1) és 4. cikke (1) bekezdésének 56. pontja Lásd még a CRR 222. cikkének (3) bekezdését, valamint 228. cikkének (1) bekezdését.
 A feltüntetett adatoknak a hitel-egyenértékesítési tényező alkalmazása előtti, teljes mértékben korrigált kitettségértékeknek kell lenniük.
 200
 Kitettségérték
 A CRR harmadik része II. címe 4. fejezete 4. szakaszának 111. cikke.
 Az értékelési korrekciók, valamint az összes hitelkockázat-mérséklő eszköz és hitel-egyenértékesítési tényező figyelembevétele utáni kitettségérték, amelyhez a CRR 113. cikke, valamint harmadik része II. címe 2. fejezetének 2. szakaszával összhangban kockázati súlyt kell rendelni.
 210
 Ebből: Partnerkockázatból származó
 A CRR harmadik része II. címének 6. fejezete szerinti származtatott ügyletek, repoügyletek, értékpapír- és áru-kölcsönbeadási, illetve -kölcsönvételi ügyletek, hosszú teljesítési idejű ügyletek és értékpapírügylethez kapcsolódó hitelek esetében a CRR harmadik része II. címe 6. fejezetének 2., 3., 4. és 5. szakaszában rögzített módszer szerint számított partnerkockázati kitettségérték.
 215
 A kkv-szorzó előtti, kockázattal súlyozott kitettségérték
 A CRR 113. cikkének (1)–(5) bekezdése, a CRR 501. cikke szerinti kkv-szorzó figyelembevétele nélkül.
 220
 A kkv-szorzó utáni, kockázattal súlyozott kitettségérték
 A CRR 113. cikkének (1)–(5) bekezdése, a CRR 500. cikke szerinti kkv-szorzó figyelembevételével.
 230
 Ebből: kijelölt khmi által készített hitelminősítéssel
 A CRR 112. cikkének a)–d), f), g), l), n), o) és q) pontja
 240
 Ebből: központi kormányzattal megegyező hitelminősítéssel
 A CRR 112. cikkének b)–d), f), g), l), és o) pontja
 Sor
 Útmutató
 010
 Teljes kitettség
 015
 ebből: Nemteljesítő kitettségek
 A CRR 127. cikke
 Ezt a sort csak a „Kiemelkedően magas kockázatú kitettségek” és a „Részvényjellegű kitettségek” kitettségi osztályokban kell jelenteni.
 Ha egy kitettség a CRR 128. cikkének (2) bekezdésében felsorolt, vagy teljesíti a CRR 128. cikkének (3) bekezdésében vagy 133. cikkében meghatározott kritériumokat, a „Kiemelkedően magas kockázatú kitettségek” vagy a „Részvényjellegű kitettségek” kitettségi osztályba kell sorolni. Következésképpen más besorolás nem lehetséges, még akkor sem, ha a CRR 127. cikke szerinti nemteljesítő kitettségről van szó.
 020
 ebből: KKV
 Itt a kkv-kal szembeni összes kitettséget fel kell tüntetni.
 030
 ebből: Kitettség a kkv-szorzó alkalmazásával
 Itt csak azokat a kkv-kal szembeni kitettségeket kell feltüntetni, amelyek teljesítik a CRR 501. cikkében előírt követelményeket.
 040
 ebből: Ingatlanra bejegyzett zálogjoggal fedezett – lakóingatlan
 A CRR 125. cikke.
 Csak az „ingatlanra bejegyzett zálogjoggal fedezett” kitettségi osztályban kell jelenteni.
 050
 ebből: Tartós mentesítés alapján a sztenderd módszerrel kezelt kitettségek
 A CRR 150. cikkének (1) bekezdése szerint kezelt kitettségek.
 060
 ebből: Az IRB-módszer fokozatos bevezetésére vonatkozó előzetes felügyeleti engedély alapján sztenderd módszerrel kezelt kitettségek
 A CRR 148. cikkének (1) bekezdése szerint kezelt kitettségek.
 070–130
 A TELJES KITETTSÉG KITETTSÉGTÍPUS SZERINTI BONTÁSA
 Az adatot szolgáltató intézmény banki könyvben nyilvántartott pozícióit az alábbiakban megadott kritériumok szerint hitelkockázattal érintett mérlegen belüli kitettségekre, hitelkockázattal érintett mérlegen kívüli kitettségekre, valamint partnerkockázattal érintett kitettségekre kell bontani.
 Az adatot szolgáltató intézmény kereskedési könyvben nyilvántartott, a CRR 92. cikke (3) bekezdésének f) pontja, valamint 299. cikkének (2) bekezdése szerinti partnerkockázati pozícióit a partnerkockázattal érintett kitettségek közé kell sorolni. A CRR 94. cikkének (1) bekezdését alkalmazó intézményeknek ezenkívül a kereskedési könyvi pozícióikat az alábbiakban megadott kritériumok szerint hitelkockázattal érintett mérlegen belüli kitettségekre, hitelkockázattal érintett mérlegen kívüli kitettségekre, valamint partnerkockázattal érintett kitettségekre kell bontaniuk.
 070
 Hitelkockázattal érintett mérlegen belüli kitettségek
 A CRR 24. cikkében említett, más kategóriába nem sorolt eszközök.
 Azokat a mérlegtételnek minősülő kitettségeket, amelyeket értékpapír-finanszírozási ügyletként vagy származtatott ügyletként, illetve hosszú teljesítési idejű ügyletként számítanak be, vagy eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló szerződéses megállapodásból erednek, a 090., 110. és 130. sorban kell feltüntetni, így ebben a sorban nem szerepeltethetők.
 A CRR 379. cikkének (1) bekezdése szerinti, le nem vont nyitva szállítások nem minősülnek mérlegtételnek, azonban azokat ebben a sorban fel kell tüntetni.
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 90. pontja értelmében a központi szerződő félre könyvelt eszközből eredő kitettségeket, valamint a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 89. pontja szerinti garanciaalappal szembeni kitettségeket be kell számítani akkor, ha azok a 030. sorban nem szerepelnek.
 080
 Hitelkockázattal érintett mérlegen kívüli kitettségek
 A mérlegen kívüli pozíciók közé a CRR I. mellékletében felsorolt tételek tartoznak.
 Azokat a mérlegen kívüli tételnek minősülő kitettségeket, amelyeket értékpapír-finanszírozási ügyletként vagy származtatott ügyletként, illetve hosszú teljesítési idejű ügyletként számítanak be, vagy eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló szerződéses megállapodásból erednek, a 040. és 060. sorban kell feltüntetni, így ebben a sorban nem szerepeltethetők.
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 90. pontja értelmében a központi szerződő félre könyvelt eszközből eredő kitettségeket, valamint a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 89. pontja szerinti garanciaalappal szembeni kitettségeket be kell számítani akkor, ha azok mérlegen kívüli tételnek minősülnek.
 090–130
 Partnerkockázattal érintett kitettségek/ügyletek
 090
 Értékpapír-finanszírozási ügyletek
 A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság „A Bázel II alkalmazása a kereskedési tevékenységek és az együttes nemteljesítés kezelése terén” c. dokumentumának 17. bekezdésében meghatározott értékpapír-finanszírozási ügyletek (SFT) magukban foglalják: i. a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 82. pontjában meghatározott repo- és fordított repomegállapodásokat, valamint az értékpapír- és áru-kölcsönbeadási, illetve -kölcsönvételi ügyleteket; ii. a CRR 272. cikkének (3) bekezdésében meghatározott értékpapírügylethez kapcsolódó hiteleket.
 100
 Ebből: minősített központi szerződő félen keresztül központilag elszámolt
 A CRR 306. cikke a 4. cikk (1) bekezdésének 88. pontja szerinti minősített központi szerződő felek esetében, a CRR 301. cikkének (2) bekezdésével együttesen.
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 91. pontja szerinti, központi szerződő féllel szembeni kereskedési kitettségek.
 110
 Származtatott és hosszú teljesítési idejű ügyletek
 A származtatott ügyletek a CRR II. mellékletében felsorolt szerződéseket foglalják magukban.
 A hosszú teljesítési idejű ügyleteket a CRR 272. cikkének (2) bekezdése határozza meg.
 Azok a származtatott ügyletek és hosszú teljesítési idejű ügyletek, amelyek termékkategóriák közötti nettósítás részét képezik, és ennélfogva a 130. sorban szerepelnek, ebben a sorban nem tüntethetők fel.
 120
 Ebből: minősített központi szerződő félen keresztül központilag elszámolt
 A CRR 306. cikke a 4. cikk (88) bekezdése szerinti minősített központi szerződő felek esetén a CRR 301. cikkének (2) bekezdésével együttesen.
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 91. pontja szerinti, központi szerződő féllel szembeni kereskedési kitettségek.
 130
 Eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló szerződéses megállapodásból
 Ebben a sorban kell feltüntetni azokat a kitettségeket, amelyek a CRR 272. cikkének 11. pontjában meghatározott eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló szerződéses megállapodás megléte miatt nem sorolhatók sem a származtatott ügyletek és hosszú teljesítési idejű ügyletek, sem az értékpapír-finanszírozási ügyletek közé.
 140–280
 KITETTSÉGEK KOCKÁZATI SÚLY SZERINTI BONTÁSA
 140
 0 %
 150
 2 %
 A CRR 306. cikkének (1) bekezdése
 160
 4 %
 A CRR 305. cikkének (3) bekezdése
 170
 10 %
 180
 20 %
 190
 35 %
 200
 50 %
 210
 70 %
 A CRR 232. cikke (3) bekezdésének c) pontja
 220
 75 %
 230
 100 %
 240
 150 %
 250
 250 %
 A CRR 133. cikkének (2) bekezdése
 260
 370 %
 A CRR 471. cikke
 270
 1 250 %
 A CRR 133. cikkének (2) bekezdése
 280
 Egyéb kockázati súlyok
 Ez a sor a „kormányzat”, „vállalkozások”, „intézmények” és „lakosság” kitettségi osztályok esetében nem tölthető ki.
 Itt olyan kitettségek adhatók meg, amelyekre nem vonatkoznak a táblán felsorolt kockázati súlyok.
 A CRR 113. cikkének (1)–(5) bekezdése
 A nem minősített, a sztenderd módszer szerinti n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívákat (a CRR 134. cikkének (6) bekezdése) ebben a sorban az „egyéb tételek” kitettségi osztályban kell feltüntetni.
 Lásd még a CRR 124. cikkének (2) bekezdését, valamint 152. cikke (2) bekezdésének b) pontját.
 290–320
 Tájékoztató adatok
 Lásd még a tájékoztató adatok céljának ismertetését a CR SA általános szakaszában.
 290
 Kereskedelmi ingatlanra bejegyzett zálogjoggal fedezett kitettségek
 A CRR 112. cikkének i) pontja
 Kizárólag tájékoztató adat. A CRR 124. és 126. cikkének megfelelően kereskedelmi ingatlannal fedezett kitettséghez kapcsolódó kockázati kitettségértékek számításától függetlenül a kitettségeket ebben a sorban azon kritérium szerint kell megbontani és feltüntetni, hogy azokra kereskedelmi ingatlan nyújt-e fedezetet.
 300
 100 %-os kockázati súlyú nemteljesítő kitettségek
 A CRR 112. cikkének j) pontja
 A „nemteljesítő kitettségek” kitettségi osztályba sorolt kitettségek, amelyeket teljesítésük esetén ebbe a kitettségi osztályba kellene sorolni.
 310
 Lakóingatlanra bejegyzett jelzáloggal fedezett kitettségek
 A CRR 112. cikkének i) pontja
 Kizárólag tájékoztató adat. A CRR 124. és 125. cikkének megfelelően lakóingatlannal fedezett kitettséghez kapcsolódó kockázati kitettségértékek számításától függetlenül a kitettségeket ebben a sorban azon kritérium szerint kell megbontani és feltüntetni, hogy azokra ingatlan nyújt-e fedezetet.
 320
 150 %-os kockázati súlyú nemteljesítő kitettségek
 A CRR 112. cikkének j) pontja
 A „nemteljesítő kitettségek” kitettségi osztályba sorolt kitettségek, amelyeket teljesítésük esetén ebbe a kitettségi osztályba kellene sorolni.
 3.3. HITELKOCKÁZAT, PARTNERKOCKÁZAT ÉS NYITVA SZÁLLÍTÁSOK: AZ IRB-MÓDSZER SZERINTI SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY (CR IRB)
 3.3.1. A CR IRB tábla alkalmazási köre
 74.
 A CR IRB tábla alkalmazási köre az alábbiakra vonatkozó szavatolótőke-követelményekre terjed ki:
 i.
 banki könyvben nyilvántartott hitelkockázat, ezen belül:
 —
 banki könyvben nyilvántartott partnerkockázat;
 —
 vásárolt követelések felhígulási kockázata;
 ii.
 kereskedési könyvben nyilvántartott partnerkockázat;
 iii.
 az összes üzleti tevékenységből származó nyitva szállítások.
 75.
 A tábla alkalmazási köre azokra a kitettségekre terjed ki, amelyeknek kockázattal súlyozott kitettségértékét a CRR harmadik része II. címe 3. fejezetének 151–157. cikke alapján (IRB-módszerrel) számítják ki.
 76.
 A CR IRB tábla alkalmazási köre nem terjed ki a következő adatokra:
 i.
 a CR EQU IRB táblán feltüntetett részvényjellegű kitettségek;
 ii.
 a CR SEC SA, CR SEC IRB és/vagy CR SEC Details táblán feltüntetett értékpapírosítási pozíciókra;
 iii.
 a CRR 147. cikke (2) bekezdésének g) pontja szerinti egyéb, nem hitelkötelezettséget megtestesítő eszközökre. E kitettségi osztály kockázati súlya minden esetben 100 %, kivéve a készpénz-állományt és az azzal egyenértékű készpénztételeket, valamint a lízingelt eszközök maradványértékét a CRR 156. cikke szerint. Az ehhez a kitettségi osztályhoz tartozó, kockázattal súlyozott kitettségértékeket közvetlenül a CA táblán kell feltüntetni;
 iv.
 a CVA-kockázat tábláján feltüntetett hitelértékelési korrekciós kockázatra;
 A CR IRB táblán nem szükséges az IRB kitettségeket a partner székhelye szerinti földrajzi bontásban megadni. Az így csoportosított adatok a CR GB táblán szerepelnek.
 77.
 Annak egyértelművé tétele érdekében, hogy az intézmény az LGD és/vagy a hitel-egyenértékesítési tényezők értékét saját becsléssel állapítja-e meg, az adatszolgáltatásban szereplő minden kitettségi osztályra vonatkozóan meg kell adni az alábbi információkat:
 NEM = az LGD és a hitel-egyenértékesítési tényezők felügyeleti becslése esetén (IRB alapmódszer);
 IGEN = az LGD és a hitel-egyenértékesítési tényezők saját becslése esetén (fejlett IRB- módszer).
 A lakossági portfóliókra vonatkozó adatszolgáltatáshoz minden esetben az IGEN értéket kell megadni.
 Ha egy intézmény az IRB kitettségek egy részére vonatkozó kockázattal súlyozott kitettségértékeket saját LGD-értékek alapján, az IRB kitettségek fennmaradó részére vonatkozó kockázattal súlyozott kitettségértékeket pedig felügyeleti LGD-értékek alapján számítja ki, akkor egy CR IRB Összesen táblát kell jelenteni az F-IRB pozíciókra és egy külön CR IRB Összesen táblát az A-IRB pozíciókra vonatkozóan.
 3.3.2. A CR IRB táblacsoport felosztása
 78.
 A CR IRB táblacsoport két táblából áll. A CR IRB 1 általános áttekintést nyújt az IRB kitettségekről és a teljes kockázati kitettségértékek különböző számítási módszereiről, továbbá kitettségtípusok szerint csoportosítja a teljes kitettségállományt. A CR IRB 2 a teljes kitettségállományt ügyfél-kategóriák vagy -halmazok (pool) szerinti bontásban mutatja be. Az alábbi kitettségi osztályokra és alosztályokra vonatkozóan a CR IRB 1 és CR IRB 2 táblán külön kell adatot szolgáltatni:
 1.
 Összesen
 (Az Összesen táblát külön ki kell tölteni az IRB alapmódszer és a fejlett IRB-módszer szerint is)
 2.
 Központi kormányzatok és központi bankok
 (A CRR 147. cikke (2) bekezdésének a) pontja)
 3.
 Intézmények
 (A CRR 147. cikke (2) bekezdésének b) pontja)
 4.1.
 Vállalkozások – kkv
 (A CRR 147. cikke (2) bekezdésének c) pontja)
 4.2.
 Vállalkozások – speciális hitelezés
 (A CRR 147. cikkének (8) bekezdése)
 4.3.
 Vállalkozások – egyéb
 (A 147. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti, a 4.1. és 4.2. pontban nem szereplő vállalkozások)
 5.1.
 Lakosság – ingatlannal fedezett (kkv)
 (Ingatlannal fedezett kitettségek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének d) pontja és a 154. cikk (3) bekezdése együttes alkalmazásával)
 5.2.
 Lakosság – ingatlannal fedezett (nem kkv)
 (Ingatlannal fedezett, az 5.1. pontban nem szereplő kitettségek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének d) pontja alkalmazásával)
 5.3.
 Lakosság – a rulírozó állományba beszámítható
 (A CRR 147. cikke (2) bekezdésének d) pontja a 154. cikk (4) bekezdésével együttesen)
 5.4.
 Lakosság – egyéb kkv
 (A 147. cikk (2) bekezdésének d) pontja szerinti, az 5.1. és 5.3. pontban nem szereplő tételek)
 5.5.
 Lakosság – egyéb nem kkv
 (A CRR 147. cikke (2) bekezdésének d) pontja szerinti, az 5.2. és 5.3. pontban nem szereplő tételek)
 3.3.3. C 08.01 – Hitelkockázat, partnerkockázat és nyitva szállítások: az IRB-módszer szerinti tőkekövetelmény (CR IRB 1)
 3.3.3.1. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlop
 Útmutató
 010
 BELSŐ MINŐSÍTÉSI RENDSZER/AZ ÜGYFÉL-KATEGÓRIÁHOZ VAGY -HALMAZHOZ (POOLHOZ) RENDELT NEMTELJESÍTÉSI VALÓSZÍNŰSÉG (PD, %)
 Az ügyfél-kategóriához vagy -halmazhoz rendelt, feltüntetendő PD-értéket a CRR 180. cikkében foglalt rendelkezések alapján kell megállapítani. Az egyes ügyfél-kategóriákhoz vagy -halmazokhoz rendelt PD-értéket kell feltüntetni. Az ügyfélkategóriák vagy -halmazok összesítő adataira (pl. a teljes kitettségre) vonatkozóan az összesítésbe beszámított ügyfél-kategóriákhoz vagy -halmazokhoz rendelt PD-értékek kitettséggel súlyozott átlagát kell feltüntetni. A kitettségérték (110-es oszlop) alapján kell kiszámítani a kitettséggel súlyozott átlagos PD értéket.
 Az egyes ügyfél-kategóriákhoz vagy -halmazokhoz rendelt PD-értéket kell feltüntetni. A feltüntetett kockázati paramétereket az adott illetékes hatóság által jóváhagyott belső minősítési rendszerben alkalmazott kockázati paraméterekből kell származtatni.
 Irányadó felügyeleti skála alkalmazása nem előírás, és nem is szükséges. Ha az adatot szolgáltató intézmény egyedi minősítési rendszert alkalmaz, vagy az adatszolgáltatást irányadó belső skála alapján tudja teljesíteni, akkor azt a skálát kell alkalmazni.
 Egyébként a különböző minősítési rendszereket a következő kritériumok alapján kell összevonni és rangsorolni: a különböző minősítési rendszerek ügyfél-kategóriáit össze kell vonni, majd az egyes ügyfél-kategóriákhoz rendelt PD-érték alapján növekvő sorrendbe kell állítani. Ha az intézmény nagyszámú ügyfél-kategóriát vagy -halmazt alkalmaz, akkor adatszolgáltatási célból a kategóriák vagy -halmazok csökkentett számáról állapodhat meg az illetékes hatóságokkal.
 Az intézményeknek előzetesen meg kell keresniük az illetékes hatóságot akkor, ha a belső kategóriák számától eltérő számú kategóriában kívánnak adatot szolgáltatni.
 Az átlagos PD-értéket a 110-es oszlopban feltüntetett kitettségértékkel kell súlyozni. A kitettséggel súlyozott átlagos PD (pl. teljes kitettség) kiszámításakor valamennyi kitettséget figyelembe kell venni, ideértve a nemteljesítő kitettségeket is. A nemteljesítő kitettségek az utolsó minősítési kategóriá(k)ba sorolt, 100 %-os PD-értékű kitettségek.
 020
 HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI EREDETI KITETTSÉG
 Az intézményeknek az értékelési korrekciók, céltartalékok, hitelkockázat-mérséklési technikákból eredő hatások és hitel-egyenértékesítési tényezők figyelembevétele előtti kitettségértéket kell feltüntetniük.
 Az eredeti kitettségértéket a CRR 24. cikkével, valamint 166. cikkének (1), (2) és (4)–(7) bekezdésével összhangban kell megadni.
 A CRR 166. cikkének (3) bekezdéséből eredő hatást (mérlegen belüli nettósítás alá eső kölcsönök és betétek hatása) előre rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezetként külön kell feltüntetni, így az az eredeti kitettséget nem csökkenti.
 030
 EBBŐL: NAGY MÉRETŰ PÉNZÜGYI ÁGAZATBELI SZERVEZETEK ÉS NEM SZABÁLYOZOTT PÉNZÜGYI VÁLLALATOK
 A hitel-egyenértékesítési tényezők előtti eredeti kitettség felosztása a CRR 142. cikkének (4) és (5) bekezdése alapján meghatározott összes kitettségre a CRR 153. cikkének (2) bekezdése szerinti magasabb korrelációs együttható alkalmazásával.
 040–080
 A KITETTSÉGRE HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI (CRM) TECHNIKÁK
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 57. pontjában meghatározott hitelkockázat-mérséklési technikák, amelyek egy vagy több kitettség hitelkockázatát csökkentik a kitettségeknek az alább „A kitettség hitelkockázat-mérséklés miatti helyettesítése” részben meghatározott helyettesítésével.
 040–050
 ELŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 Előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet: A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 59. pontjában meghatározott értékek.
 Ha a kitettséget biztosíték befolyásolja (pl. ha azt a kitettségre helyettesítési hatással járó hitelkockázat-mérséklési technikákhoz használják fel), akkor annak értéke legfeljebb a kitettségérték lehet.
 040
 GARANCIÁK:
 Ha az intézmény nem alkalmaz saját LGD-becslést: a CRR 236. cikkében meghatározott korrigált értéket (Ga) kell megadni.
 Ha az intézmény saját LGD-becslést alkalmaz (a CRR 183. cikke szerint, a (3) bekezdés kivételével), akkor a belső modellben használt releváns értéket kell feltüntetni.
 A garanciákat a 040-es oszlopban kell feltüntetni akkor, ha a kiigazítás nem az LGD értékében történik. Ha az kiigazítás az LGD értékében történik, akkor a garancia összegét a 150-es oszlopban kell feltüntetni.
 Az együttes nemteljesítés hatásának kezelésében érintett kitettségekre vonatkozóan az előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet értékét a 220-as oszlopban kell megadni.
 050
 HITELDERIVATÍVÁK:
 Ha az intézmény nem alkalmaz saját LGD-becslést, akkor a CRR 216. cikkében meghatározott korrigált értéket (Ga) kell megadni.
 Ha az intézmény saját LGD-becslést alkalmaz (a CRR 183. cikke szerint), akkor a belső modellben használt releváns értéket kell feltüntetni.
 Ha az LGD értékében kiigazítás történik, akkor a hitelderivatívák összegét a 160-as oszlopban kell feltüntetni.
 Az együttes nemteljesítés hatásának kezelésében érintett kitettségekre vonatkozóan az előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet értékét a 220-as oszlopban kell megadni.
 060
 EGYÉB ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 Ha a kitettséget biztosíték befolyásolja (pl. ha azt a kitettségre helyettesítési hatással járó hitelkockázat-mérséklési technikákhoz használják fel), akkor annak értéke legfeljebb a kitettségérték lehet.
 Ha az intézmény nem alkalmaz saját LGD-becslést, akkor a CRR 232. cikke alkalmazandó.
 Ha az intézmény saját LGD-becslést alkalmaz, akkor a CRR 212. cikkében megadott kritériumokat teljesítő hitelkockázat-mérséklő eszközöket kell megadni. A belső modellben használt releváns értéket kell feltüntetni.
 A 060-as oszlopban kell feltüntetni akkor, ha az LGD értékében nem történik kiigazítás. Ha az LGD értékében kiigazítás történik, akkor az összeget a 170-es oszlopban kell feltüntetni.
 070–080
 A KITETTSÉG HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉS MIATTI HELYETTESÍTÉSE
 A kiáramlások értéke megegyezik a hitel-egyenértékesítési tényezők előtti eredeti kitettség fedezett részével, amelyet a kötelezett kitettségi osztályából, illetve adott esetben ügyfél-kategóriájából vagy -halmazából való levonást követően a fedezetnyújtó kitettségi osztályába, illetve adott esetben ügyfél-kategóriájába vagy -halmazába kell sorolni. Ezt az összeget a fedezetnyújtó kitettségi osztályába, illetve adott esetben ügyfél-kategóriájába vagy -halmazába irányuló beáramlásnak kell tekintetni.
 Az azonos kitettségi osztályba, illetve adott esetben ügyfél-kategóriába vagy -halmazba tartozó be- és kiáramlásokat szintén figyelembe kell venni.
 Figyelembe kell venni az egyéb táblákhoz kapcsolódó esetleges ki- és beáramlásokból eredő kitettségeket is.
 090
 HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ CRM-TECHNIKÁK UTÁNI, A HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI KITETTSÉG
 A megfelelő ügyfél-kategóriába vagy -halmazba, illetve kitettségi osztályba sorolt kitettségérték a kitettségre helyettesítési hatással járó hitelkockázat-mérséklési technikák miatti ki- és beáramlások figyelembevétele után.
 100, 120
 Ebből: mérlegen kívüli tételek
 Lásd a CR SA táblához tartozó útmutatót.
 110
 KITETTSÉGÉRTÉK
 A CRR 166. cikke, valamint 230. cikke (1) bekezdésének második mondata szerinti értéket kell feltüntetni.
 Az I. mellékletben meghatározott instrumentumok esetében a CRR 166. cikkének (8)–(10) bekezdése szerinti hitel-egyenértékesítési tényezőket az intézmény által választott módszertől függetlenül alkalmazni kell.
 A CRR harmadik része II. címe 6. fejezetének alkalmazásakor a 040–060. sorban (értékpapír-finanszírozási ügyletek, származtatott ügyletek és hosszú teljesítési idejű ügyletek, eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló szerződéses megállapodásból eredő kitettségek) a kitettségérték megegyezik a CRR harmadik része II. címe 6. fejezetének 3., 4., 5., 6. és 7. szakaszában rögzített módszer szerint számított partnerkockázati kitettséggel. Ezeket az értékeket ebben az oszlopban, és nem a 130-as oszlopban („Ebből: partnerkockázatból származó”) kell feltüntetni.
 130
 Ebből: Partnerkockázatból származó
 Lásd a CR SA táblához tartozó útmutatót.
 140
 EBBŐL: NAGY MÉRETŰ PÉNZÜGYI ÁGAZATBELI SZERVEZETEK ÉS NEM SZABÁLYOZOTT PÉNZÜGYI VÁLLALATOK
 A kitettségérték felosztása a CRR 142. cikkének (4) és (5) bekezdése alapján meghatározott összes kitettségre a CRR 153. cikkének (2) bekezdése szerinti magasabb korrelációs együttható alkalmazásával.
 150–210
 AZ LGD-BECSLÉSEK SORÁN FIGYELEMBE VETT HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI TECHNIKÁK, KIVÉVE AZ EGYÜTTES NEMTELJESÍTÉSRE VONATKOZÓ ELJÁRÁST
 Ezekben az oszlopokban nem tüntethetők fel azok a hitelkockázat-mérséklési technikák, amelyek e technikák helyettesítési hatásának alkalmazásából adódóan befolyásolják az LGD-értékeket.
 Ha az intézmény nem alkalmaz saját LGD-becslést: a CRR 228. cikkének (2) bekezdése, 230. cikkének (1) és (2) bekezdése, valamint 231. cikke szerint.
 Ha az intézmény saját LGD-becslést alkalmaz:
 —
 Az előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezetet illetően a központi kormányzattal vagy központi bankkal, intézményekkel és vállalkozásokkal szembeni kitettségek esetében: a CRR 161. cikkének (3) bekezdése szerint. Lakossággal szembeni kitettségek: a CRR 164. cikkének (2) bekezdése.
 —
 Az LGD-becslés során a CRR 181. cikke (1) bekezdésének e) és f) pontja szerint figyelembe vett, előre rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezetet illetően.
 150
 GARANCIÁK
 Lásd a 040-es oszlopra vonatkozó útmutatót.
 160
 HITELDERIVATÍVÁK
 Lásd a 050-es oszlopra vonatkozó útmutatót.
 170
 SAJÁT LGD-BECSLÉS ALKALMAZÁSA: EGYÉB ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 Az intézmény belső modelljében alkalmazott vonatkozó érték.
 A CRR 212. cikkében megadott kritériumokat teljesítő hitelkockázat-mérséklő eszközök.
 180
 ELISMERT PÉNZÜGYI BIZTOSÍTÉKOK
 Kereskedési könyvben nyilvántartott műveletek esetében a tétel a CRR 299. cikke (2) bekezdésének c)–f) pontja alapján a kereskedési könyvi kitettségekre vonatkozóan elismert pénzügyi instrumentumokat és árukat foglalja magában. A CRR harmadik része II. címe 4. fejezetének 4. szakaszában szabályozott hitelkockázati eseményhez kapcsolt értékpapírokat és mérlegen belüli nettósítást készpénzbiztosítékként kell kezelni.
 Ha az intézmény nem alkalmaz saját LGD-becslést: a CRR 193. cikkének (1)–(4) bekezdése, valamint 194. cikkének (1) bekezdése szerinti értékek. A CRR 223. cikkének (2) bekezdése szerinti korrigált értéket (Cvam) kell feltüntetni.
 Ha az intézmény saját LGD-becslést alkalmaz: az LGD-becslés során a CRR 181. cikke (1) bekezdésének e) és f) pontja szerint figyelembe vett pénzügyi biztosíték. A feltüntetendő érték a biztosíték becsült piaci értéke.
 190–210
 EGYÉB ELISMERT BIZTOSÍTÉK
 Ha az intézmény nem alkalmaz saját LGD-becslést: a CRR 199. cikkének (1)–(8) bekezdése, valamint 229. cikke szerint.
 Ha az intézmény saját LGD-becslést alkalmaz: az LGD-becslés során a CRR 181. cikke (1) bekezdésének e) és f) pontja szerint figyelembe vett egyéb biztosíték.
 190
 INGATLAN
 Ha az intézmény nem alkalmaz saját LGD-becslést, akkor a CRR 199. cikkének (2)–(4) bekezdése szerinti értékeket kell feltüntetni. Be kell számítani az ingatlan lízingbe adását is (lásd a CRR 199. cikkének (7) bekezdését). Lásd még a CRR 229. cikkét.
 Ha az intézmény saját LGD-becslést alkalmaz, akkor a feltüntetendő érték a becsült piaci érték.
 200
 EGYÉB DOLOGI BIZTOSÍTÉKOK
 Ha az intézmény nem alkalmaz saját LGD-becslést, akkor a CRR 199. cikkének (6) és (8) bekezdése szerinti értékeket kell feltüntetni. Be kell számítani az ingatlanon kívüli vagyontárgyak lízingbe adását is (lásd a CRR 199. cikkének (7) bekezdését). Lásd még a CRR 229. cikkének (3) bekezdését.
 Ha az intézmény saját LGD-becslést alkalmaz, akkor a feltüntetendő érték a biztosíték becsült piaci értéke.
 210
 KÖVETELÉSEK
 Ha az intézmény nem alkalmaz saját LGD-becslést, akkor a CRR 199. cikkének (5) bekezdése, valamint 229. cikkének (2) bekezdése szerinti értékeket kell feltüntetni.
 Ha az intézmény saját LGD-becslést alkalmaz, akkor a feltüntetendő érték a biztosíték becsült piaci értéke.
 220
 EGYÜTTES NEMTELJESÍTÉSRE VONATKOZÓ ELJÁRÁS: ELŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 Az együttes nemteljesítésre vonatkozó eljárással érintett kitettségeket fedező garanciák és hitelderivatívák a CRR 202. cikke és 217. cikkének (1) bekezdése alapján. Lásd még a 040. „Garanciák” és a 050. „Hitelderivatívák” oszlopot.
 230
 KITETTSÉGGEL SÚLYOZOTT ÁTLAGOS LGD (%)
 Figyelembe kell venni a hitelkockázat-mérséklési technikáknak az LGD-értékekre gyakorolt, a CRR harmadik része II. címe 3. és 4. fejezetében meghatározott teljes hatását. Az együttes nemteljesítésre vonatkozó eljárással érintett kitettségek esetében a feltüntetendő LGD a CRR 161. cikkének (4) bekezdése alapján kiválasztott értéknek felel meg.
 A nemteljesítő kitettségek esetében figyelembe kell venni a CRR 181. cikke (1) bekezdésének h) pontjában foglalt rendelkezéseket.
 A kitettséggel súlyozott átlagokat a 110. oszlopban meghatározott kitettségérték alapján kell kiszámítani.
 Valamennyi hatást figyelembe kell venni, így az adatszolgáltatás kiterjed a jelzálogra alkalmazandó alsó határértékre is.
 Az IRB-módszert alkalmazó, de saját LGD-becslést nem használó intézményeknél a pénzügyi biztosítékok kockázatmérséklő hatásait a kitettség teljes mértékben korrigált értéke (E*) tükrözi, majd azok a CRR 228. cikkének (2) bekezdése szerinti LGD*-értékben is megjelennek.
 Az egyes PD-ügyfélkategóriákhoz vagy -halmazokhoz tartozó, kitettséggel súlyozott átlagos LGD az adott PD-kategóriához vagy -halmazhoz kapcsolt prudenciális LGD-értékeknek a 110. oszlop vonatkozó kitettségértékével súlyozott átlaga.
 Ha az intézmény saját LGD-becslést alkalmaz, akkor figyelembe kell venni a CRR 175. cikkét, valamint 181. cikkének (1) és (2) bekezdését.
 Az együttes nemteljesítésre vonatkozó eljárással érintett kitettségek esetében a feltüntetendő LGD a CRR 161. cikkének (4) bekezdése alapján kiválasztott értéknek felel meg.
 A kitettséggel súlyozott átlagos LGD-értéket az adott illetékes hatóság által jóváhagyott belső minősítési rendszerben ténylegesen alkalmazott kockázati paraméterekből kell származtatni.
 Az adatszolgáltatás nem terjed ki a 153. cikk (5) bekezdésében említett speciális hitelezési kitettségekre.
 A 230. oszlop számításakor nem vehetők figyelembe a nagyméretű szabályozott pénzügyi ágazatbeli szervezetek, valamint a nem szabályozott pénzügyi vállalatok kitettségei és az azokhoz kapcsolódó LGD-értékek, ezek kizárólag a 240. oszlop kiszámításánál vehetők figyelembe.
 240
 NAGY MÉRETŰ PÉNZÜGYI ÁGAZATBELI SZERVEZETEK ÉS NEM SZABÁLYOZOTT PÉNZÜGYI VÁLLALATOK KITETTSÉGGEL SÚLYOZOTT ÁTLAGOS LGD-ÉRTÉKE (%)
 Kitettséggel súlyozott átlagos LGD (%) a CRR 142. cikkének (4) és (5) bekezdése alapján meghatározott összes kitettségre a CRR 153. cikkének (2) bekezdése szerinti magasabb korrelációs együttható alkalmazásával.
 250
 KITETTSÉGGEL SÚLYOZOTT ÁTLAGOS LEJÁRATI ÉRTÉK (NAP)
 A feltüntetett érték a CRR 162. cikkének felel meg. A kitettségérték (110-es oszlop) alapján kell kiszámítani a kitettséggel súlyozott átlagokat. Az átlagos lejáratot napban kell megadni.
 Ez az adat nem adható meg olyan kitettségérték esetén, amelynél a lejáratot nem veszik figyelembe a kockázattal súlyozott kitettségérték kiszámításakor. Ez azt jelenti, hogy az oszlop a „lakosság” kitettségi osztályra vonatkozóan nem tölthető ki.
 255
 A KKV-SZORZÓ ELŐTTI, KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 A Központi kormányzatok és központi bankok, a Vállalkozások és az Intézmények kitettségi osztályra vonatkozóan lásd a CRR 153. cikkének (1) és (3) bekezdését. A Lakosság kitettségi osztályra vonatkozóan lásd a CRR 154. cikkének (1) bekezdését.
 A CRR 501. cikke szerinti kkv-szorzó nem vehető figyelembe.
 260
 A KKV-SZORZÓ UTÁNI, KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 A Központi kormányzatok és központi bankok, a Vállalkozások és az Intézmények kitettségi osztályra vonatkozóan lásd a CRR 153. cikkének (1) és (3) bekezdését. A Lakosság kitettségi osztályra vonatkozóan lásd a CRR 154. cikkének (1) bekezdését.
 A CRR 501. cikke szerinti kkv-szorzót figyelembe kell venni.
 270
 EBBŐL: NAGY MÉRETŰ PÉNZÜGYI ÁGAZATBELI SZERVEZETEK ÉS NEM SZABÁLYOZOTT PÉNZÜGYI VÁLLALATOK
 A kkv-szorzó utáni, kockázattal súlyozott kitettségérték részletezése a CRR 142. cikke (1) bekezdésének 4. és 5. pontja alapján meghatározott összes kitettségre a CRR 153. cikkének (2) bekezdése szerinti magasabb korrelációs együttható alkalmazásával.
 280
 VÁRHATÓ VESZTESÉGÉRTÉK
 A várható veszteség meghatározását a CRR 5. cikkének (3) bekezdése, kiszámítását a CRR 158. cikke tartalmazza. A várható veszteség feltüntetendő értékét az adott illetékes hatóság által jóváhagyott belső minősítési rendszerben ténylegesen alkalmazott kockázati paraméterek alapján kell kiszámítani.
 290
 (–) ÉRTÉKELÉSI KORREKCIÓK ÉS CÉLTARTALÉKOK
 Az értékelési korrekciót, valamint a CRR 159. cikke szerinti egyedi és általános céltartalékokat kell feltüntetni. Az általános céltartalékokat az egyes ügyfél-kategóriák várható vesztesége alapján arányosítva kell megadni.
 300
 A KÖTELEZETTEK SZÁMA
 A CRR 172. cikkének (1) és (2) bekezdése.
 A lakossági kitettségi osztály, valamint a CRR 172. cikke (1) bekezdése e) pontjának második mondatában említett esetek kivételével az intézmény valamennyi kitettségi osztályra vonatkozóan a külön minősített jogi személyek/kötelezettek számát adja meg a különböző fennálló hitelek vagy kitettségek számától függetlenül.
 A lakossági kitettségi osztályon belül, vagy ha más kitettségi osztályokban ugyanazon kötelezettel szembeni külön kitettségeket különböző ügyfél-kategóriákhoz rendelnek a CRR 172. cikke (1) bekezdése e) pontjának második mondatával összhangban, az intézmény azon kitettségek számát adja meg, amelyeket külön soroltak be egy bizonyos minősítési kategóriába vagy -halmazba. A CRR 172. cikkének (2) bekezdésének alkalmazásakor egy kötelezett egynél több kategóriában is figyelembe vehető.
 Mivel ez az oszlop a minősítési rendszerek egyik szerkezeti elemét érinti, az egyes ügyfél-kategóriákba vagy -halmazokba sorolt hitel-egyenértékesítési tényezők előtti eredeti kitettséghez kapcsolódik, a hitelkockázat-mérséklési technikák hatásainak (különösen a redisztribúciós hatás) figyelembevétele nélkül.
 Sor
 Útmutató
 010
 TELJES KITETTSÉG
 015
 ebből: Kitettség a kkv-szorzó alkalmazásával
 Itt csak azokat a kkv-kal szembeni kitettségeket kell feltüntetni, amelyek teljesítik a CRR 501. cikkében előírt követelményeket.
 020–060
 A TELJES KITETTSÉG KITETTSÉGTÍPUS SZERINTI BONTÁSA
 020
 Hitelkockázattal érintett mérlegtételek
 A CRR 24. cikkében említett, más kategóriába nem sorolt eszközök.
 Azokat a mérlegtételnek minősülő kitettségeket, amelyeket értékpapír-finanszírozási ügyletként vagy származtatott ügyletként, illetve hosszú teljesítési idejű ügyletként számítanak be, vagy eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló szerződéses megállapodásból erednek, a 040–060. sorban kell feltüntetni, így ebben a sorban nem szerepeltethetők.
 A CRR 379. cikkének (1) bekezdése szerinti, le nem vont nyitva szállítások nem minősülnek mérlegtételnek, azonban azokat ebben a sorban fel kell tüntetni.
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 91. pontja értelmében a központi szerződő félre könyvelt eszközből eredő kitettségeket, valamint a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 89. pontja szerinti garanciaalappal szembeni kitettségeket be kell számítani akkor, ha azok a 030. sorban nem szerepelnek.
 030
 Hitelkockázattal érintett mérlegen kívüli tételek
 A mérlegen kívüli pozíciók közé a CRR I. mellékletében felsorolt tételek tartoznak.
 Azokat a mérlegen kívüli tételnek minősülő kitettségeket, amelyeket értékpapír-finanszírozási ügyletek vagy származtatott ügyletek, illetve hosszú teljesítési idejű ügyletek, vagy eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló szerződéses megállapodásból erednek, a 040–060. sorban kell feltüntetni, így ebben a sorban nem szerepeltethetők.
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 91. pontja értelmében a központi szerződő félre könyvelt eszközből eredő kitettségeket, valamint a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 89. pontja szerinti garanciaalappal szembeni kitettségeket be kell számítani akkor, ha azok mérlegen kívüli tételnek minősülnek.
 040–060
 Partnerkockázattal érintett kitettségek/ügyletek
 040
 Értékpapír-finanszírozási ügyletek
 A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság „A Bázel II alkalmazása a kereskedési tevékenységek és az együttes nemteljesítés kezelése terén” c. dokumentumának 17. bekezdésében meghatározott értékpapír-finanszírozási ügyletek (SFT) magukban foglalják: i. a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 82. pontjában meghatározott repo- és fordított repomegállapodásokat, valamint az értékpapír- és áru-kölcsönbeadási, illetve -kölcsönvételi ügyleteket, valamint ii. a CRR 272. cikkének (3) bekezdésében meghatározott értékpapírügylethez kapcsolódó hiteleket.
 Azok az értékpapír-finanszírozási ügyletek, amelyek termékkategóriák közötti nettósítás részét képezik és ennélfogva a 060. sorban szerepelnek, ebben a sorban nem tüntethetők fel.
 050
 Származtatott és hosszú teljesítési idejű ügyletek
 A származtatott ügyletek a CRR II. mellékletében felsorolt szerződéseket foglalják magukban. Azok a származtatott ügyletek és hosszú teljesítési idejű ügyletek, amelyek termékkategóriák közötti nettósítás részét képezik, és ennélfogva a 060-as sorban szerepelnek, ebben a sorban nem tüntethetők fel.
 060
 Eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló szerződéses megállapodásból
 Lásd a CR SA táblához tartozó útmutatót.
 070
 ÜGYFÉL-KATEGÓRIÁKBA VAGY –HALMAZOKBA (POOLOKBA) SOROLT KITETTSÉGEK: ÖSSZESEN
 Vállalkozásokkal, intézményekkel és központi kormányzatokkal, valamint központi bankokkal szembeni kitettségekkel kapcsolatban lásd a CRR 142. cikke (1) bekezdésének 6. pontját, valamint 170. cikke (1) bekezdésének c) pontját.
 A lakossággal szembeni kitettségekkel kapcsolatban lásd a CRR 170. cikke (3) bekezdésének b) pontját. A vásárolt követelésekből eredő kitettségekkel kapcsolatban lásd a CRR 166. cikkének (6) bekezdését.
 A vásárolt követelések felhígulási kockázatával összefüggő kitettségeket nem kell ügyfél-kategóriák és -halmazok szerint jelenteni, így az ilyen kitettségeket a 180. sorban kell feltüntetni.
 Ha az intézmény nagyszámú ügyfél-kategóriát vagy -halmazt alkalmaz, akkor adatszolgáltatási célból a kategóriák vagy -halmazok csökkentett számáról állapodhat meg az illetékes hatóságokkal.
 Nincs irányadó skála. Ehelyett az intézmények az alkalmazni kívánt skálát saját maguk határozzák meg.
 080
 SLOTTING MÓDSZER ALÁ TARTOZÓ SPECIÁLIS HITELEZÉSI KITETTSÉGEK: ÖSSZESEN
 A CRR 153. cikkének (5) bekezdése Kizárólag a vállalatokkal, intézményekkel és központi kormányzatokkal, valamint központi bankokkal szembeni kitettségek osztályaira vonatkozik.
 090–150
 A SLOTTING MÓDSZER ALÁ TARTOZÓ TELJES SPECIÁLIS HITELEZÉSI KITETTSÉG KOCKÁZATI SÚLY SZERINTI BONTÁSA:
 120
 Ebből: az 1. kategóriában
 A CRR 153. cikkének (5) bekezdése, 1. táblázat.
 160
 ALTERNATÍV KEZELÉS: INGATLANNAL FEDEZETT
 A CRR 193. cikkének (1) és (2) bekezdése, 194. cikkének (1)–(7) bekezdése, valamint 230. cikkének (3) bekezdése.
 170
 NYITVA SZÁLLÍTÁSBÓL EREDŐ, ALTERNATÍV KEZELÉS ALAPJÁN MEGÁLLAPÍTOTT VAGY 100 %-OS KOCKÁZATI SÚLYÚ KITETTSÉGEK, VALAMINT EGYÉB, KOCKÁZATI SÚLYOZÁS ALÁ TARTOZÓ KITETTSÉGEK
 Olyan nyitva szállításokból eredő kitettségek, amelyek a CRR 379. cikke (2) bekezdése első albekezdésének utolsó mondatában említett alternatív kezelés körébe tartoznak, vagy amelyek a CRR 379. cikke (2) bekezdése utolsó albekezdése alapján 100 %-os kockázati súlyt kapnak. A nem minősített, a CRR 153. cikkének (8) bekezdése szerinti n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívákat, valamint a máshová nem sorolt, kockázati súlyozás alá tartozó egyéb kitettségeket ebben a sorban kell feltüntetni.
 180
 FELHÍGULÁSI KOCKÁZAT: VÁSÁROLT KÖVETELÉSEK ÖSSZESEN
 A felhígulási kockázat meghatározását a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 53. pontja tartalmazza. A felhígulási kockázatra vonatkozó kockázati súly kiszámításával kapcsolatban lásd a CRR 157. cikkének (1) bekezdését.
 A CRR 166. cikkének (6) bekezdése szerint a vásárolt követelések kitettségértéke a kintlévőség összege a felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott, hitelkockázat-mérséklés előtti kitettségértékekkel csökkentve.
 3.3.4. C 08.02 – Hitelkockázat, partnerkockázat és nyitva szállítások: az IRB-módszer szerinti tőkekövetelmény – ügyfél-kategória vagy -halmaz (pool) szerint (CR IRB 2 tábla)
 Oszlop
 Útmutató
 005
 Ügyfél-kategória (sorazonosító)
 Ez egy sorazonosító, amely a tábla egyes lapjainak minden sorát egyedileg azonosítja. Értéke 1, 2, 3 stb.
 010–300
 Az itt található oszlopokra vonatkozó útmutató azonos a CR IRB 1 tábla megfelelő számú oszlopaira vonatkozó útmutatóval.
 Sor
 Útmutató
 010–001 – 010–NNN
 Az e sorokban feltüntetett értékeket az adott ügyfél-kategóriához vagy -halmazhoz tartozó PD-érték szerint növekvő sorrendben kell megadni. A nem teljesítő ügyfelekhez tartozó PD-érték 100 %. Az ingatlanbiztosíték alternatív kezelési körébe vont kitettségek (ez kizárólag akkor lehetséges, ha az intézmény nem alkalmaz saját LGD-becslést) nem sorolhatók be a kötelezett PD-értéke alapján, így ezek adatait e tábla nem tartalmazza.
 3.4. HITELKOCKÁZAT, PARTNERKOCKÁZAT ÉS NYITVA SZÁLLÍTÁSOK: FÖLDRAJZI MEGOSZLÁS
 79.
 Az e rendelet 5. cikke a) pontjának 4. alpontjában rögzített küszöbértéket elérő intézményeknek belföldre és külföldre vonatkozóan egyaránt adatot kell szolgáltatniuk. A küszöbérték kizárólag az 1. és 2. táblára vonatkozik. A szupranacionális szervezetekkel szembeni kitettségeket az „Egyéb országok” földrajzi területhez kell sorolni.
 80.
 A kötelezett székhelye a kötelezett bejegyzése szerinti országot jelenti. A fogalom a közvetlen kötelezett és a végső kockázatviselő alapján is alkalmazható. A helyettesítési hatással járó hitelkockázat-mérséklési technikákkal módosítható egy kitettség ország szerinti besorolása. A szupranacionális szervezetekkel szembeni kitettségeket nem az intézmény székhelye szerinti országhoz, hanem az „Egyéb országok” földrajzi területhez kell sorolni, a szupranacionális szervezettel szembeni kitettség kitettségosztályától függetlenül.
 81.
 A hitel-egyenértékesítési tényezők előtti eredeti kitettségre vonatkozó adatokat a közvetlen kötelezett székhelye szerint kell feltüntetni. A kitettségértékre és kockázattal súlyozott kitettségértékre vonatkozó adatokat a végső kötelezett székhelye szerint kell feltüntetni.
 3.4.1. C 09.01 – Kitettségek földrajzi bontása a kötelezett illetősége szerint: SA kitettségek (CR GB 1)
 3.4.1.1. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlop
 010
 HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI EREDETI KITETTSÉG
 A CR SA tábla 010-as oszlopával azonos meghatározás.
 020
 Nemteljesítő kitettségek
 A nemteljesítő kitettségként besorolt kitettségek, valamint a „kiemelkedően magas kockázatú kitettségek” vagy a „részvényjellegű kitettségek” kitettségi osztályba sorolt nemteljesítő kitettségek hitel-egyenértékesítési tényezők előtti eredeti kitettsége.
 Ez a tájékoztató adat kiegészítő információt nyújt a nemteljesítő kitettségek kötelezetti struktúrájáról. A CRR 112. cikkének j) pontja szerinti „nemteljesítő kitettségekhez” sorolt kitettségeket kell megadni, amelyeknél a kötelezettekről adatot kellett volna szolgáltatni, ha a kitettségek nem a „nemteljesítő kitettségek” kitettségi osztályba tartoznának.
 A megadott érték tájékoztató adat, így nem érinti a CRR 112. cikkének j), k), illetve p) pontja szerinti „nemteljesítő kitettségek”, „kiemelkedően magas kockázatú kitettségek” vagy „részvényjellegű kitettségek” kitettségi osztályba sorolt, kockázattal súlyozott kitettségértékek kiszámítását.
 040
 Az időszakban megállapított új nemteljesítések
 A legutóbbi adatszolgáltatási vonatkozási időpont óta eltelt 3 hónap során a „nemteljesítő kitettségek” kitettségi osztályba átsorolt eredeti kitettségek összegét abban a kitettségi osztályban kell feltüntetni, amelybe a kötelezett eredetileg tartozott.
 050
 Általános hitelkockázati kiigazítások
 A CRR 110. cikke szerinti hitelkockázati kiigazítások.
 055
 Egyedi hitelkockázati kiigazítások
 A CRR 110. cikke szerinti hitelkockázati kiigazítások.
 060
 Leírások
 A leírások magukban foglalják a közvetlenül az eredményben elszámolt értékvesztett pénzügyi eszközök könyv szerinti értékének csökkentését [IFRS 7.B5.(d).(i)], valamint az értékvesztett pénzügyi eszközökkel szembeállított értékvesztési számlák összegének csökkentését [IFRS 7.B5.(d).(ii)].
 070
 A megállapított új nemteljesítések utáni hitelkockázati kiigazítások/leírások
 A legutóbbi adatszolgáltatás óta eltelt 3 hónap során a „nemteljesítő kitettségek” közé sorolt kitettségek utáni hitelkockázati kiigazítások és leírások összege.
 075
 Kitettségérték
 A CR SA tábla 200-as oszlopával azonos meghatározás.
 080
 A KKV-SZORZÓ ELŐTTI, KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 A CR SA tábla 215-ös oszlopával azonos meghatározás.
 090
 A KKV-SZORZÓ UTÁNI, KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 A CR SA tábla 220-as oszlopával azonos meghatározás.
 Sor
 010
 Központi kormányzatok vagy központi bankok
 A CRR 112. cikkének a) pontja.
 020
 Regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok
 A CRR 112. cikkének b) pontja.
 030
 Közszektorbeli intézmények
 A CRR 112. cikkének c) pontja.
 040
 Multilaterális fejlesztési bankok
 A CRR 112. cikkének d) pontja.
 050
 Nemzetközi szervezetek
 A CRR 112. cikkének e) pontja.
 060
 Intézmények
 A CRR 112. cikkének f) pontja.
 070
 Vállalkozások
 A CRR 112. cikkének g) pontja.
 075
 ebből: KKV
 A CR SA tábla 020-as sorával azonos meghatározás.
 080
 Lakosság
 A CRR 112. cikkének h) pontja.
 085
 ebből: KKV
 A CR SA tábla 020-as sorával azonos meghatározás.
 090
 Ingatlanra bejegyzett zálogjoggal fedezett kitettségek
 A CRR 112. cikkének i) pontja
 095
 ebből: KKV
 A CR SA tábla 020-as sorával azonos meghatározás.
 100
 Nemteljesítő kitettségek
 A CRR 112. cikkének j) pontja
 110
 Kiemelkedően magas kockázatú tételek
 A CRR 112. cikkének k) pontja.
 120
 Fedezett kötvények
 A CRR 112. cikkének l) pontja.
 130
 Rövid távú hitelminősítéssel rendelkező intézményekkel és vállalkozásokkal szembeni követelések
 A CRR 112. cikkének n) pontja.
 140
 Kollektív befektetési formák (KBF)
 A CRR 112. cikkének o) pontja.
 150
 Részvényjellegű kitettségek
 A CRR 112. cikkének p) pontja.
 160
 Egyéb kitettségek
 A CRR 112. cikkének q) pontja.
 170
 Teljes kitettség
 3.4.2. C 09.02 – Kitettségek földrajzi bontása a kötelezett illetősége szerint: IRB kitettségek (CR GB 2)
 3.4.2.1. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlop
 010
 HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI EREDETI KITETTSÉG
 A CR IRB tábla 020-as oszlopával azonos meghatározás.
 030
 Ebből: nemteljesítő kitettségek
 A CRR 178. cikke szerint nemteljesítő kitettségként besorolt kitettségek eredeti kitettségértéke.
 040
 Az időszakban megállapított új nemteljesítések
 A legutóbbi adatszolgáltatási vonatkozási időpont óta eltelt 3 hónap során a „nemteljesítő kitettségek” kitettségi osztályba átsorolt eredeti kitettségek összegét abban a kitettségi osztályban kell feltüntetni, amelybe a kötelezett eredetileg tartozott.
 050
 Általános hitelkockázati kiigazítások
 A CRR 110. cikke szerinti hitelkockázati kiigazítások.
 055
 Egyedi hitelkockázati kiigazítások
 A CRR 110. cikke szerinti hitelkockázati kiigazítások.
 060
 Leírások
 A leírások magukban foglalják a közvetlenül az eredményben elszámolt értékvesztett pénzügyi eszközök könyv szerinti értékének csökkentését [IFRS 7.B5.(d).(i)], valamint az értékvesztett pénzügyi eszközökkel szembeállított értékvesztési számlák összegének csökkentését [IFRS 7.B5.(d).(ii)].
 070
 A megállapított új nemteljesítések utáni hitelkockázati kiigazítások/leírások
 A legutóbbi adatszolgáltatás óta eltelt 3 hónap során a „nemteljesítő kitettségek” közé sorolt kitettségek utáni hitelkockázati kiigazítások és leírások összege.
 080
 BELSŐ MINŐSÍTÉSI RENDSZER/AZ ÜGYFÉL-KATEGÓRIÁHOZ VAGY -HALMAZHOZ (POOLHOZ) RENDELT NEMTELJESÍTÉSI VALÓSZÍNŰSÉG (PD, %)
 A CR IRB tábla 010-as oszlopával azonos meghatározás.
 090
 KITETTSÉGGEL SÚLYOZOTT ÁTLAGOS LGD (%)
 A CR IRB tábla 230-as oszlopával azonos meghatározás. A CRR 181. cikke (1) bekezdésének h) pontjában foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
 Az adatszolgáltatás nem terjed ki a 153. cikk (5) bekezdésében említett speciális hitelezési kitettségekre.
 100
 Ebből: nemteljesítő kitettségek
 A CRR 178. cikke szerint nemteljesítő kitettségként besorolt kitettségek kitettséggel súlyozott LGD-értéke.
 105
 Kitettségérték
 A CR IRB tábla 110-es oszlopával azonos meghatározás.
 110
 A KKV-SZORZÓ ELŐTTI, KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 A CR IRB tábla 255-as oszlopával azonos meghatározás.
 120
 Ebből: nemteljesítő kitettségek
 A CRR 178. cikke szerint nemteljesítő kitettségként besorolt kitettségek kockázattal súlyozott kitettségértéke.
 125
 A KKV-SZORZÓ UTÁNI, KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 A CR IRB tábla 260-as oszlopával azonos meghatározás.
 130
 VÁRHATÓ VESZTESÉGÉRTÉK
 A CR IRB tábla 280-as oszlopával azonos meghatározás.
 Sor
 010
 Központi kormányzatok és központi bankok
 (A CRR 147. cikke (2) bekezdésének a) pontja)
 020
 Intézmények
 (A CRR 147. cikke (2) bekezdésének b) pontja)
 030
 Vállalkozások
 (A 147. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti vállalkozások)
 042
 Ebből: speciális hitelezés (kivéve a slotting módszer alá tartozó speciális hitelezés)
 (A CRR 147. cikke (8) bekezdésének a) pontja)
 Az adatszolgáltatás nem terjed ki a 153. cikk (5) bekezdésében említett speciális hitelezési kitettségekre.
 045
 Ebből: slotting módszer alá tartozó speciális hitelezés
 A CRR 147. cikke (8) bekezdésének a) pontja, valamint 153. cikkének (5) bekezdése
 050
 Ebből: KKV
 (A CRR 147. cikke (2) bekezdésének c) pontja)
 060
 Lakosság
 (A 147. cikk (2) bekezdésének d) pontja szerinti lakossággal szembeni kitettségek)
 070
 Lakosság – ingatlannal fedezett
 Ingatlannal fedezett kitettségek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének d) pontja alkalmazásával.
 080
 KKV
 Ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének d) pontja és a 153. cikk (3) bekezdése együttes alkalmazásával.
 090
 Nem kkv
 Ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének d) pontja alkalmazásával.
 100
 Lakosság – a rulírozó állományba beszámítható
 (A CRR 147. cikke (2) bekezdésének d) pontja a 154. cikk (4) bekezdésével együttesen)
 110
 Egyéb lakosság
 A 147. cikk (2) bekezdésének d) pontja szerinti, a 070–100. sorban nem szereplő, lakossággal szembeni kitettségek.
 120
 KKV
 Egyéb lakossággal szembeni kitettségek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének d) pontja és a 153. cikk (3) bekezdésének együttes alkalmazásával.
 130
 Nem kkv
 Egyéb lakossággal szembeni kitettségek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének d) pontja alkalmazásával.
 140
 Részvényjellegű kitettségek
 Részvényjellegű kitettségek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének e) pontja alkalmazásával.
 150
 Teljes kitettség
 3.4.3. C 09.04 – A lényeges hitelkockázati kitettségek bontása az országonkénti anticiklikus tőkepuffer és az intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer kiszámításához (CCB)
 3.4.3.1. Általános megjegyzések
 82.
 A tábla célja bővebb információ gyűjtése az intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer elemeiről. A kért információ a CRR harmadik része II. és IV. címének megfelelően meghatározott szavatolótőke-követelményre, a hitelkockázati kitettségek földrajzi helyére, az intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer CRD 140. cikke szerinti (lényeges hitelkockázati kitettség) számításához releváns értékpapírosítási kitettségekre és kereskedési könyvi kitettségekre vonatkozik.
 83.
 A C 09.04. táblában meg kell adni a lényeges hitelkockázati kitettségekre vonatkozó összesített adatot a kitettségek helye szerinti valamennyi joghatóság tekintetében, továbbá egyedileg az egyes olyan joghatóságokra vonatkozóan, ahol a lényeges hitelkockázati kitettségek elhelyezkednek. Az összesített adatokat és az egyes joghatóságokra vonatkozó információkat külön dimenzióban kell megadni.
 84.
 Az e rendelet 5. cikke a) pontjának 4. alpontjában rögzített küszöbérték az e megoszlás szerinti adatszolgáltatás szempontjából nem lényeges.
 85.
 A földrajzi hely meghatározásához a kitettségek hozzárendelése az intézményspecifikus anticiklikustőkepuffer-ráta kiszámítása céljából a lényeges hitelkockázati kitettségek földrajzi helyének azonosítására irányuló szabályozástechnikai standardokat meghatározó, 2014. június 4-i 1152/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben előírtaknak megfelelően közvetlen kötelezetti alapon történik. Ezért a hitelkockázat-mérséklési technikák nem változtatják meg egy kitettség földrajzi helyhez való hozzárendelését az e táblában meghatározott információ megadása céljából.
 3.4.3.2. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlop
 010
 Összeg
 A lényeges hitelkockázati kitettségek értéke és a kapcsolódó szavatolótőke-követelmények az adott sorra vonatkozó útmutatónak megfelelően meghatározva.
 020
 Százalék
 030
 Kvalitatív információk
 Ezt az információt csak az intézmény székhelye szerinti országra vonatkozóan kell megadni (az intézmény székhelye szerinti tagállamnak megfelelő joghatóság), és meg kell adni az „Összesen” adatot az összes országra vonatkozóan.
 Az intézménynek {y} vagy {n} adatot kell megadnia a megfelelő sorra vonatkozó útmutatóval összhangban.
 Sor
 010–020
 Lényeges hitelkockázati kitettségek – hitelkockázat
 A CRD 140. cikke (4) bekezdése a) pontjának megfelelően meghatározott lényeges hitelkockázati kitettség.
 010
 Kitettségérték a sztenderd módszer szerint
 A CRD 140. cikke (4) bekezdése a) pontjának megfelelően meghatározott lényeges hitelkockázati kitettségekre vonatkozó, a CRR 111. cikke szerinti kitettségérték.
 A banki könyvi értékpapírosítási pozíciók sztenderd módszer szerinti kitettségértékét ebben a sorban nem kell megadni, hanem a 050-es sorban kell jelenteni.
 020
 Kitettségérték az IRB-módszer szerint
 A CRD 140. cikke (4) bekezdése a) pontjának megfelelően meghatározott lényeges hitelkockázati kitettségekre vonatkozó, a CRR 166. cikke szerinti kitettségérték.
 A banki könyvi értékpapírosítási pozíciók IRB módszer szerinti kitettségértékét ebben a sorban nem kell megadni, hanem a 060-as sorban kell jelenteni.
 030–040
 Lényeges hitelkockázati kitettségek – piaci kockázat
 A CRD 140. cikke (4) bekezdése b) pontjának megfelelően meghatározott lényeges hitelkockázati kitettségek.
 030
 Kereskedési könyvi kitettségek hosszú és rövid pozícióinak összege a sztenderd módszerek szerint
 A CRD 140. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti lényeges hitelkockázati kitettségek hosszú és rövid pozícióinak összege a CRR 327. cikkének megfelelően a CRR harmadik része IV. címe 2. fejezetének értelmében:
 —
 hitelviszonyt megtestesítő instrumentumokkal szembeni, értékpapírosítástól eltérő kitettségek,
 —
 kereskedési könyvi értékpapírosítási pozíciókkal szembeni kitettségek,
 —
 korrelációkereskedési portfóliókkal szembeni kitettségek,
 —
 tulajdonviszonyt megtestesítő instrumentumokkal szembeni kitettségek, továbbá
 —
 kollektív befektetési formákkal szembeni kitettségek, ha a tőkekövetelmény kiszámítása a CRR 348. cikke szerint történik.
 040
 Kereskedési könyvi kitettségek értéke a belső modellek szerint
 A CRD 140. cikke (4) bekezdésének b) pontjának megfelelően meghatározott lényeges hitelkockázati kitettségek esetében a CRR harmadik része IV. címe 2. és 5. fejezetének értelmében a következők összegét kell jelenteni:
 —
 olyan nem származtatott pozíciók CRR 104. cikkével összhangban meghatározott valós értéke, amelyek a CRD 140. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti lényeges hitelkockázati kitettségeket jelentenek.
 —
 Olyan származtatott ügyletek névleges értéke, amelyek a CRD 140. cikke (4) bekezdése b) pontjának megfelelően meghatározott lényeges hitelkockázati kitettségeket jelentenek.
 050–060
 Lényeges hitelkockázati kitettségek – banki könyvi értékpapírosítási pozíciók
 A CRD 140. cikke (4) bekezdése c) pontjának megfelelően meghatározott lényeges hitelkockázati kitettségek.
 050
 Banki könyvi értékpapírosítási pozíciók kitettségértéke a sztenderd módszer szerint
 A CRD 140. cikke (4) bekezdése c) pontjának megfelelően meghatározott lényeges hitelkockázati kitettségekre vonatkozó, a CRR 246. cikke szerinti kitettségérték.
 060
 Banki könyvi értékpapírosítási pozíciók kitettségértéke az IRB-módszer szerint
 A CRD 140. cikke (4) bekezdése c) pontjának megfelelően meghatározott lényeges hitelkockázati kitettségekre vonatkozó, a CRR 246. cikke szerinti kitettségérték.
 070–110
 Szavatolótőke-követelmények és súlyozó tényezők
 070
 Az anticiklikus tőkepufferre vonatkozó teljes szavatolótőke-követelmény
 A 080-as, 090-es és 100-as sorok összege.
 080
 A lényeges hitelkockázati kitettségekre vonatkozó szavatolótőke-követelmény – hitelkockázat
 A CRD 140. cikke (4) bekezdése a) pontjának megfelelően meghatározott lényeges hitelkockázati kitettségekre vonatkozó, a CRR harmadik része II. címe 1–4. és 6. fejezete szerint megállapított szavatolótőke-követelmények a szóban forgó országban.
 A banki könyvi értékpapírosítási pozíciókra vonatkozó szavatolótőke-követelményeket ebben a sorban nem kell megadni, hanem a 100-as sorban kell jelenteni.
 A szavatolótőke-követelmény a CRR harmadik része II. címe 1–4. és 6. fejezetében előírt rendelkezéseknek megfelelően meghatározott kockázattal súlyozott kitettségérték 8 %-a.
 090
 A lényeges hitelkockázati kitettségekre vonatkozó szavatolótőke-követelmény – piaci kockázat
 A CRD 140. cikke (4) bekezdése b) pontjának megfelelően meghatározott lényeges hitelkockázati kitettségekre vonatkozó, az egyedi kockázat esetében a CRR harmadik része IV. címe 2. fejezete szerint megállapított szavatolótőke-követelmény, vagy a járulékos nemteljesítési és átminősítési kockázat esetében a CRR harmadik része IV. címe 5. fejezete szerint megállapított szavatolótőke-követelmény a szóban forgó országban.
 A lényeges hitelkockázati kitettségekre vonatkozó szavatolótőke-követelmények a piaci kockázati szabályok értelmében többek között magukban foglalják az értékpapírosítási pozíciókra vonatkozó szavatolótőke-követelményeket a CRR harmadik része IV. címe 2. fejezetének értelmében, továbbá a kollektív befektetési formákkal szembeni kitettségekre vonatkozó, a CRR 348. cikkének megfelelően meghatározott szavatolótőke-követelményeket.
 100
 A lényeges hitelkockázati kitettségekre vonatkozó szavatolótőke-követelmény – banki könyvi értékpapírosítási pozíciók
 A CRD 140. cikke (4) bekezdése c) pontjának megfelelően meghatározott lényeges hitelkockázati kitettségekre vonatkozó, a CRR harmadik része II. címe 5. fejezete szerint megállapított szavatolótőke-követelmények a szóban forgó országban.
 A szavatolótőke-követelmény a CRR harmadik része II. címe 5. fejezetében előírt rendelkezéseknek megfelelően meghatározott kockázattal súlyozott kitettségérték 8 %-a.
 110
 Szavatolótőke-követelmények súlyozó tényezői
 Az egyes országokban az anticiklikustőkepuffer-rátára alkalmazott súly a következőképpen meghatározott szavatolótőke-követelmény arányában kerül kiszámításra:
 1.
 számláló: A szóban forgó országban a lényeges hitelkockázati kitettségekhez kapcsolódó teljes szavatolótőke-követelmény [r070; c010; országadatlap],
 2.
 nevező: A CRD 140. cikkének (4) bekezdése szerinti anticiklikus puffer kiszámításához releváns valamennyi hitelkockázati kitettséghez kapcsolódó teljes szavatolótőke-követelmény [r070; c010; Összesen].
 A szavatolótőke-követelményekhez tartozó súlyokra vonatkozó adatokat nem kell megadni az összes országra vonatkozó összesített adatban.
 120–140
 Anticiklikustőkepuffer-ráták
 120
 A kijelölt hatóság által meghatározott anticiklikustőkepuffer-ráta
 A szóban forgó országra vonatkozóan az adott ország kijelölt hatósága által megállapított anticiklikustőkepuffer-ráta a CRD 136., 137., 138. és 139. cikkének megfelelően.
 Ezt a sort üresen kell hagyni, amennyiben a kijelölt hatóság nem állapított meg anticiklikustőkepuffer-rátát a szóban forgó országra vonatkozóan.
 A kijelölt hatóság által megállapított, de az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában a szóban forgó országban még nem alkalmazandó anticiklikustőkepuffer-rátát nem kell jelenteni.
 A kijelölt hatóság által megállapított anticiklikustőkepuffer-rátára vonatkozó adatot nem kell jelenteni az összes országra vonatkozó összesített adatban.
 130
 Az intézmény helye szerinti országban alkalmazandó anticiklikustőkepuffer-ráta
 A szóban forgó országban alkalmazandó anticiklikustőkepuffer-ráta, amelyet az intézmény székhelye szerinti ország kijelölt hatósága állapított meg a CRD 137., 138., 139. cikke, valamint 140. cikke (1), (2) és (3) bekezdésének megfelelően. Az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában még nem alkalmazandó anticiklikustőkepuffer-rátákat nem kell jelenteni.
 Az intézmény országában alkalmazandó anticiklikustőkepuffer-rátára vonatkozó adatot nem kell jelenteni az összes országra vonatkozó összesített adatban.
 140
 Intézményspecifikus anticiklikustőkepuffer-ráta
 A CRD 140. cikke (1) bekezdésének megfelelően meghatározott intézményspecifikus anticiklikustőkepuffer-ráta.
 Az intézményspecifikus anticiklikustőkepuffer-ráta az azon joghatóságokban alkalmazandó anticiklikustőkepuffer-ráták súlyozott átlaga, amelyekben az intézmény lényeges hitelkockázati kitettségei elhelyezkednek vagy amelyek a 140. cikk céljából alkalmazottak a CRD 139. cikkének (2) vagy (3) bekezdése értelmében. A releváns anticiklikustőkepuffer-rátát az [r120; c020; országadatlap] mezőben vagy adott esetben az [r130; c020; országadatlap] mezőben kell megadni.
 Az anticiklikustőkepuffer-rátára vonatkozóan az egyes országokban alkalmazandó súly a szavatolótőke-követelménynek a teljes szavatolótőke-követelményhez viszonyított aránya, és az [r110; c020; országadatlap] mezőben kell megadni.
 Az intézményspecifikus anticiklikustőkepuffer-rátára vonatkozó adatot csak az összes országra vonatkozó összesített adatban kell jelenteni, az egyes országokra vonatkozóan nem.
 150–160
 2 %-os küszöbérték alkalmazása
 150
 2 %-os küszöbérték alkalmazása az általános hitelkockázati kitettségekre
 Az 1152/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikke (5) bekezdése b) pontjának megfelelően azok a külföldi általános hitelkockázati kitettségek, amelyek együttesen nem haladják meg az adott intézmény összesített általános hitelkockázati, kereskedési könyvi és értékpapírosítási kitettségének 2 %-át, hozzárendelhetők az intézmény székhelye szerinti tagállamhoz. Az összesített általános hitelkockázati, kereskedési könyvi és értékpapírosítási kitettségeket az 1152/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikke (5) bekezdése a) pontjának és 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően lokalizált általános hitelkockázati kitettség kizárásával kell kiszámítani.
 Ha egy intézmény alkalmazza ezt az eltérést, a táblázatban a székhelye szerinti tagállamnak megfelelő joghatóság és az összes országra vonatkozó összesített adat tekintetében y-t kell megadnia.
 Ha egy intézmény nem alkalmazza ezt az eltérést, a megfelelő cellában n-t kell megadnia.
 160
 2 %-os küszöbérték alkalmazása a kereskedési könyvi kitettségekre
 Az 1152/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 3. cikke (3) bekezdésének megfelelően az intézmények a székhelyük szerinti tagállamhoz rendelhetik a kereskedési könyvi kitettségeket, amennyiben a teljes kereskedési könyvi kitettség nem haladja meg teljes általános hitelkockázati, kereskedési könyvi és értékpapírosítási kitettségük 2 %-át.
 Ha egy intézmény alkalmazza ezt az eltérést, a táblázatban a székhelye szerinti tagállamnak megfelelő joghatóság és az összes országra vonatkozó összesített adat tekintetében y-t kell megadnia.
 Ha egy intézmény nem alkalmazza ezt az eltérést, a megfelelő cellában n-t kell megadnia.
 3.5. C 10.01 ÉS C 10.02 – A BELSŐ MINŐSÍTÉSEN ALAPULÓ MÓDSZER SZERINTI RÉSZVÉNYJELLEGŰ KITETTSÉGEK (CR EQU IRB 1 ÉS CR EQU IRB 2)
 3.5.1. Általános megjegyzések
 86.
 A CR EQU IRB két táblából áll: A CR EQU IRB 1 általános áttekintést nyújt a részvényjellegű kitettségi osztályba sorolt IRB kitettségekről, valamint a teljes kockázati kitettségértékek különböző számítási módszereiről. A CR EQU IRB 2 a teljes kitettségállományt ügyfél-kategóriák szerinti bontásban mutatja be a PD/LGD-módszerrel összefüggésben. Az alábbi útmutatóban a CR EQU IRB megjelölés a CR EQU IRB 1 és CR EQU IRB 2 táblára egyaránt vonatkozik a helyzettől függően.
 87.
 A CR EQU IRB tábla a kockázattal súlyozott hitelkockázati kitettségértékeknek (a CRR 92. cikke (3) bekezdésének a) pontja) az IRB-módszer (a CRR harmadik része II. címének 3. fejezete) szerinti kiszámításával kapcsolatos információkat nyújt a CRR 147. cikke (2) bekezdésének e) pontjában említett részvényjellegű kitettségekre vonatkozóan.
 88.
 A CRR 147. cikkének (6) bekezdése szerint a következő kitettségeket a részvényjellegű kitettségi osztályba kell sorolni:
 a)
 nem hitelviszonyt megtestesítő kitettségek, amelyek a kibocsátó eszközeivel vagy jövedelmével szembeni hátrasorolt maradványkövetelést testesítenek meg; vagy
 b)
 hitelviszonyt megtestesítő kitettségek és egyéb értékpapírok, partnerségek, származtatott ügyletek és egyéb eszközök, amelyek gazdasági tartalma hasonló az a) pontban ismertetett kitettségekhez.
 89.
 A CR EQU IRB táblán kell feltüntetni továbbá a CRR 152. cikkében említett egyszerű kockázati súlyozási módszerrel kezelt kollektív befektetési formákat is.
 90.
 A CRR 151. cikkének (1) bekezdése szerint az intézményeknek ki kell tölteniük a CR EQU IRB táblát akkor, ha a CRR 155. cikkében említett három módszer valamelyikét alkalmazzák:
 —
 egyszerű kockázati súlyozási módszer;
 —
 PD/LGD-módszer;
 —
 belső modellen alapuló módszer.
 Ezenfelül az IRB-módszert alkalmazó intézményeknek a CR EQU IRB táblán adatot kell szolgáltatniuk az olyan részvényjellegű kitettségekre vonatkozó kockázattal súlyozott kitettségértékekről is, amelyekre fix kockázati súly vonatkozik (azonban az egyszerű kockázati súlyozási módszer kifejezett alkalmazása, vagy a hitelkockázati sztenderd módszer átmeneti vagy tartós mentesítés alapján történő alkalmazása nélkül; például a CRR 48. cikkének (4) bekezdése szerint 250 %-os, a CRR 471. cikkének (2) bekezdése szerint 370 %-os kockázati súllyal kezelt részvényjellegű kitettségek esetében).
 91.
 A CR EQU IRB táblán nem tüntethetők fel az alábbi részvényjellegű követelések:
 —
 a kereskedési könyvben nyilvántartott részvényjellegű kitettségek (akkor, ha az intézmények a CRR 94. cikke alapján nem mentesülnek a kereskedési könyvi pozíciókra vonatkozó szavatolótőke-követelmények kiszámítása alól);
 —
 a mentesítés alapján a sztenderd módszerrel kezelt részvényjellegű kitettségek (a CRR. 150. cikke), ezen belül:
 —
 a CRR 495. cikkének (1) bekezdése szerint a szerzett jogok alapján figyelembe vett részvényjellegű kitettségek;
 —
 az olyan szervezetekkel szembeni részvényjellegű kitettségek, amelyek hitelkötelezettségei a sztenderd módszer alapján 0 %-os kockázati súlyt kapnak, ideértve azokat a köztámogatásban részesülő szervezeteket is, amelyeknél alkalmazható a 0 %-os kockázati súly (a CRR 150. cikke (1) bekezdésének g) pontja);
 —
 a gazdaság meghatározott ágazatainak előmozdítására irányuló olyan állami programok keretében felmerült részvényjellegű kitettségek, amelyek esetében az intézmény jelentős támogatást kap a befektetésre, és amelyekre a kormányzati felvigyázás bizonyos formája és a tőkerészesedés-befektetések korlátozása vonatkozik (a CRR 150. cikke (1) bekezdésének h) pontja);
 —
 az olyan járulékos vállalkozásokkal szembeni részvényjellegű kitettségek, amelyek kockázattal súlyozott kitettségértéke az egyéb, nem hitelkötelezettséget megtestesítő eszközök kezelésével azonos módon számítható ki (a CRR 155. cikkének (1) bekezdése szerint);
 —
 a szavatoló tőkéből a CRR 46. és 48. cikkével összhangban levont részvényjellegű követelések.
 3.5.2. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató (mind a CR EQU IRB 1, mind a CR EQU IRB 2 táblára alkalmazandó)
 Oszlop
 005
 ÜGYFÉL-KATEGÓRIA (SORAZONOSÍTÓ)
 Az ügyfél-kategória egy sorazonosító, amely a tábla egyes lapjainak minden sorát egyedileg azonosítja. Sorrendje: 1, 2, 3 stb.
 010
 BELSŐ MINŐSÍTÉSI RENDSZER
 ÜGYFÉL-KATEGÓRIÁHOZ RENDELT NEMTELJESÍTÉSI VALÓSZÍNŰSÉG (PD, %)
 A PD/LGD-módszert alkalmazó intézmények a 010. oszlopban a CRR 165. cikkének (1) bekezdésében említett rendelkezések alapján kiszámított nemteljesítési valószínűséget (PD) tüntetik fel.
 Az ügyfél-kategóriához vagy -halmazhoz rendelt, feltüntetendő PD-értéket a CRR harmadik része II. címe 3. fejezetének 6. szakaszában foglalt minimumkövetelményeknek megfelelően kell megállapítani. Az egyes ügyfél-kategóriákhoz vagy -halmazokhoz rendelt PD-értéket kell feltüntetni. A feltüntetett kockázati paramétereket az adott illetékes hatóság által jóváhagyott belső minősítési rendszerben alkalmazott kockázati paraméterekből kell származtatni.
 Az ügyfél-kategóriák vagy -halmazok összesítő adataira (pl. a teljes kitettségre) vonatkozóan az összesítésbe beszámított ügyfél-kategóriákhoz vagy -halmazokhoz rendelt PD-értékek kitettséggel súlyozott átlagát kell feltüntetni. A kitettséggel súlyozott átlagos PD kiszámításakor valamennyi kitettséget figyelembe kell venni, ideértve a nemteljesítő kitettségeket is. A kitettséggel súlyozott átlagos PD érték kiszámításánál a súlyozást az előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet (060-as oszlop) figyelembevételével megállapított kitettségérték alapján kell végezni.
 020
 HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI EREDETI KITETTSÉG
 Az intézmények a 020-as sorban a hitel-egyenértékesítési tényezők előtti eredeti kitettségértéket tüntetik fel. A CRR 167. cikkében foglalt rendelkezések szerint a részvényjellegű kitettségekhez tartozó kitettségérték az egyedi hitelkockázati kiigazítások alkalmazását követően fennmaradó könyv szerinti értéknek felel meg. A mérlegen kívüli részvényjellegű kitettségekhez tartozó kitettségérték az egyedi hitelkockázati kiigazításokkal csökkentett névérték.
 Az intézmények ezenkívül a 020-as oszlopban tüntetik fel a CRR I. mellékletében említett, a részvényjellegű kitettségi osztályba sorolt mérlegen kívüli tételeket (pl. a részben kifizetett részvények és értékpapírok kifizetetlen részét).
 Az egyszerű kockázati súlyozási módszert vagy a CRR 165. cikkének (1) bekezdésében említett PD/LGD-módszert alkalmazó intézményeknek figyelembe kell venniük a CRR 155. cikke (2) bekezdésében említett beszámításra (offset) vonatkozó rendelkezéseket is.
 030–040
 A KITETTSÉGRE HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI (CRM) TECHNIKÁK
 ELŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 GARANCIÁK
 HITELDERIVATÍVÁK
 A részvényjellegű kitettségekre vonatkozó kockázattal súlyozott kitettségértékek kiszámításához alkalmazott módszertől függetlenül az intézmények a részvényjellegű kitettségek előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezetét is elismerhetik (a CRR 155. cikkének (2), (3) és (4) bekezdése). Az egyszerű kockázati súlyozási módszert vagy a PD/LGD-módszert alkalmazó intézmények a 030-as és 040-es oszlopban a CRR harmadik része II. címének 4. fejezetében foglalt módszerek szerint elismert, előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet összegét garanciák (030-as oszlop) vagy hitelderivatívák (040-es oszlop) formájában tüntetik fel.
 050
 A KITETTSÉGRE HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI (CRM) TECHNIKÁK
 A KITETTSÉG HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉS MIATTI HELYETTESÍTÉSE
 (–) KIÁRAMLÁSOK ÖSSZESEN
 Az intézmények az 050-es oszlopban tüntetik fel a hitel-egyenértékesítési tényezők előtti eredeti kitettségnek azt a részét, amely a CRR harmadik része II. címének 4. fejezetében foglalt módszerek szerint megjelenített, előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezettel rendelkezik.
 060
 KITETTSÉGÉRTÉK
 Az egyszerű kockázati súlyozási módszert vagy a PD/LGD-módszert alkalmazó intézmények a 060. oszlopban a kitettségértéket tüntetik fel az előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezetből eredő helyettesítési hatások figyelembevételével (a CRR 155. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 167. cikke).
 Emlékeztetésképpen a mérlegen kívüli részvényjellegű kitettségek esetében a kitettségérték az egyedi hitelkockázati kiigazításokkal csökkentett névérték (a CRR 167. cikke).
 070
 KITETTSÉGGEL SÚLYOZOTT ÁTLAGOS LGD (%)
 A PD/LGD-módszert alkalmazó intézmények a CR EQU IRB 2 tábla 070. oszlopában az összesítésben szereplő ügyfél-kategóriákba vagy -halmazokba sorolt LGD-értékek kitettséggel súlyozott átlagát tüntetik fel; ugyanez vonatkozik a CR EQU IRB tábla 020-as sorára is. Az előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet figyelembevételével meghatározott kitettségérték (060-as oszlop) alapján kell kiszámítani a kitettséggel súlyozott átlagos LGD-értéket. Az intézményeknek figyelembe kell venniük a CRR 165. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseket.
 080
 KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 Az intézmények a 080-as oszlopban tüntetik fel a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó kockázattal súlyozott kitettségértékeket, amelyeket a CRR 155. cikkében foglalt rendelkezések szerint kell kiszámítani.
 Ha a PD/LGD-módszert alkalmazó intézmények nem rendelkeznek elegendő információval a nemteljesítésnek a CRR 178. cikkében meghatározott fogalmának használatához, akkor a kockázattal súlyozott kitettségértékek kiszámításakor a kockázati súlyokra 1,5-es szorzót kell alkalmazni (a CRR 155. cikkének (3) bekezdése).
 A kockázatisúly-függvény M (lejárat) bemenő paramétere tekintetében a részvényjellegű kitettségekhez rendelt lejárat 5 év (a CRR 165. cikkének (3) bekezdése).
 090
 TÁJÉKOZTATÓ ADAT: VÁRHATÓ VESZTESÉGÉRTÉK
 Az intézmények a 090-es oszlopban tüntetik fel a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó várható veszteségértéket, amelyeket a CRR 158. cikkének (4), (7), (8) és (9) bekezdése szerint kell kiszámítani.
 92.
 A CRR 155. cikke szerint az intézmények a különböző portfóliók esetében különböző módszereket (egyszerű kockázati súlyozási módszere, PD/LGD-módszer, belső modellen alapuló módszer) alkalmazhatnak akkor, ha ezeket szervezeten belül alkalmazzák. Az intézményeknek a CR EQU IRB 1 táblán adatot kell szolgáltatniuk az olyan részvényjellegű kitettségekre vonatkozó kockázattal súlyozott kitettségértékekről is, amelyekre fix kockázati súly vonatkozik (azonban az egyszerű kockázati súlyozási módszer kifejezett alkalmazása, vagy a hitelkockázati sztenderd módszer átmeneti vagy tartós mentesítés alapján történő alkalmazása nélkül). Sor
 Sor
 CR EQU IRB 1 – 020. sor
 PD/LGD-MÓDSZER: ÖSSZESEN
 A PD/LGD-módszert alkalmazó intézmények (a CRR 155. cikkének (3) pontja) a kért információkat a CR EQU IRB 1 tábla 020. sorában tüntetik fel.
 CR EQU IRB 1 – 050–090. sor
 EGYSZERŰ KOCKÁZATI SÚLYOZÁSI MÓDSZER: ÖSSZESEN
 A TELJES KITETTSÉG KOCKÁZATI SÚLY SZERINTI BONTÁSA AZ EGYSZERŰ KOCKÁZATI SÚLYOZÁSI MÓDSZER ALAPJÁN:
 Az egyszerű kockázati súlyozási módszert alkalmazó intézmények (a CRR 155. cikkének (2) bekezdése) a kért információkat az alapul szolgáló kitettségek jellemzőinek megfelelően az 050–090. sorban adják meg.
 CR EQU IRB 1 – 100. sor
 BELSŐ MODELLEN ALAPULÓ MÓDSZER
 A belső modellen alapuló módszert alkalmazó intézmények (a CRR 155. cikkének (4) pontja) a kért információkat a 100. sorban tüntetik fel.
 CR EQU IRB 1 – 110. sor
 KOCKÁZATI SÚLYOZÁS ALÁ TARTOZÓ RÉSZVÉNYJELLEGŰ KITETTSÉGEK
 Az IRB-módszert alkalmazó intézményeknek adatot kell szolgáltatniuk az olyan részvényjellegű kitettségekre vonatkozó kockázattal súlyozott kitettségértékekről, amelyekre fix kockázati súly alkalmazandó (azonban az egyszerű kockázati súlyozási módszer kifejezett alkalmazása, vagy a hitelkockázati sztenderd módszer átmeneti vagy tartós mentesítés alapján történő alkalmazása nélkül). Például:
 —
 a pénzügyi ágazatbeli szervezetekkel szemben fennálló, a CRR 48. cikkének (4) bekezdése szerint kezelt részvényjellegű pozíciók kockázattal súlyozott kitettségértékét, valamint
 —
 a CRR 471. cikkének (2) bekezdése szerint 370 %-os kockázati súlyú részvényjellegű pozíciókat
 a 110. sorban kell feltüntetni.
 CR EQU IRB 2
 A TELJES KITETTSÉG ÜGYFÉL-KATEGÓRIA SZERINTI BONTÁSA A PD/LGD-MÓDSZER ALAPJÁN
 A PD/LGD-módszert alkalmazó intézmények (a CRR 155. cikkének (3) pontja) a kért információkat a CR EQU IRB 2 táblán tüntetik fel.
 Ha a PD/LGD-módszert alkalmazó intézmény egyedi minősítési rendszert alkalmaz, vagy az adatszolgáltatást irányadó belső skála alapján tudja teljesíteni, akkor a CR EQU IRB 2 táblán az e skála szerinti minősítési kategóriákat vagy halmazokat kell megadnia. Minden más esetben a különböző minősítési rendszereket a következő kritériumok alapján kell összevonni és rangsorolni: a különböző minősítési rendszerek ügyfél-kategóriáit vagy -halmazait össze kell vonni, majd az egyes ügyfél-kategóriákhoz vagy -halmazokhoz rendelt PD-érték alapján növekvő sorrendbe kell állítani.
 3.6. C 11.00 – ELSZÁMOLÁSI/TELJESÍTÉSI KOCKÁZAT (CR SETT)
 3.6.1. Általános megjegyzések
 93.
 A tábla a kereskedési könyvben és a nem kereskedési könyvben nyilvántartott olyan ügyletekről kér információt, amelyek kiegyenlítése a teljesítési határidejükig nem történt meg, továbbá az elszámolási kockázat kapcsolódó szavatolótőke-követelményéről a CRR 92. cikke (3) bekezdése c) pontjának ii. alpontja, valamint 378. cikke szerint.
 94.
 Az intézmények a CR SETT táblán az elszámolási/teljesítési kockázattal kapcsolatos információkat adnak meg a kereskedési könyvben és a nem kereskedési könyvben nyilvántartott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra, részvényekre, külföldi pénznemekre és árukra vonatkozóan.
 95.
 A CRR 378. cikke szerint az elszámolási/teljesítési kockázat nem érinti a repoügyleteket, valamint a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokkal, részvényekkel, külföldi pénznemekkel vagy áruval kapcsolatos értékpapír- és áru-kölcsönbeadási, illetve -kölcsönvételi ügyleteket. Ügyelni kell azonban arra, hogy a teljesítési határidőig ki nem egyenlített származtatott ügyletek és hosszú teljesítési idejű ügyletek ettől függetlenül a CRR 378. cikke szerint meghatározott, az elszámolási/teljesítési kockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelmény hatálya alá esnek.
 96.
 A teljesítési határidőig ki nem egyenlített ügyletek esetében az intézmények kiszámítják a felmerült árkülönbözetet. Ez az adott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, részvény, külföldi pénznem vagy áru kikötött teljesítési ára és aktuális piaci értéke közötti különbözet, ahol a különbözet veszteséget is jelenthet az intézmény számára.
 97.
 Az intézmények a különbözetet a CRR 378. cikkében található 1. táblázat megfelelő szorzójával megszorozva határozzák meg a vonatkozó szavatolótőke-követelményt.
 98.
 A 92. cikk (4) bekezdésének b) pontja szerint a kockázati kitettség összegének kiszámításához az elszámolási/teljesítési kockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelményt 12,5-del kell megszorozni.
 99.
 Ügyelni kell arra, hogy a CR SETT tábla alkalmazás köre nem terjed ki a nyitva szállításokra vonatkozó, a CRR 379. cikkében rögzített szavatolótőke-követelményre; azt a hitelkockázati táblacsoporton (CR SA, CR IRB) kell feltüntetni.
 3.6.2. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlop
 010
 KI NEM EGYENLÍTETT ÜGYLETEK TELJESÍTÉSI ÁRA
 A CRR 378. cikkével összhangban az intézmények a 010. oszlopban a teljesítési határidőig ki nem egyenlített ügyleteket azok elfogadott teljesítési árán tüntetik fel.
 A 010-es oszlopban minden ki nem egyenlített ügyletet fel kell tüntetni attól függetlenül, hogy a teljesítési határidőt követően nyereséget vagy veszteséget mutatnak.
 020
 A KI NEM EGYENLÍTETT ÜGYLETEKBŐL EREDŐ ÁRKÜLÖNBÖZETI KITETTSÉG
 A CRR 378. cikkének megfelelően az intézmények a 020-as oszlopban feltüntetik az adott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, részvény, külföldi pénznem vagy áru kikötött teljesítési ára és aktuális piaci értéke közötti különbözet, ahol a különbözet veszteséget is jelenthet az intézmény számára.
 A 020-as oszlopban kizárólag azokat a ki nem egyenlített ügyleteket kell feltüntetni, amelyek a teljesítési határidőt követően veszteséget mutatnak.
 030
 SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY
 Az intézmények a 030-as oszlopban tüntetik fel a CRR 378. cikke szerint kiszámított szavatolótőke-követelményt.
 040
 TELJES ELSZÁMOLÁSI KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 A CRR 92. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerint az intézmények az elszámolási kockázati kitettség összegének kiszámításához a 030-as oszlopban feltüntetett szavatolótőke-követelményt 12,5-del szorozzák meg.
 Sor
 010
 A nem kereskedési könyvi ki nem egyenlített ügyletek összesen
 Az intézmények a 010-es sorban összesített információkat közölnek a nem kereskedési könyvi pozíciók elszámolási/teljesítési kockázatával kapcsolatban (a CRR 92. cikke (3) bekezdése c) pontjának ii. alpontja, valamint 378. cikke szerint).
 Az intézmények a 010/010. cellában a teljesítési határidőig ki nem egyenlített ügyletek összesített értékét tüntetik fel azok elfogadott teljesítési árfolyamán.
 Az intézmények a 010/020. cellában a nem teljesített, veszteséges ügyletekből eredő árkülönbözeti kitettségre vonatkozó összesített információkat tüntetik fel.
 Az intézmények a 010/030. cellában az összesített szavatolótőke-követelményt tüntetik fel, amely a teljesítési határidő után eltelt munkanapok száma szerinti szorzó és a 020. oszlopban megadott árkülönbözet szorzatából adódó, a ki nem egyenlített ügyletekre vonatkozó szavatolótőke-követelmény (a CRR 378. cikkében található 1. táblázatban említett kategóriáknak megfelelően).
 020–060
 Legfeljebb 4 napig ki nem egyenlített ügyletek (0 %-os szorzó)
 5–15 napig ki nem egyenlített ügyletek (8 %-os szorzó)
 16–30 napig ki nem egyenlített ügyletek (50 %-os szorzó)
 31–45 napig ki nem egyenlített ügyletek (75 %-os szorzó)
 Legalább 46 napig ki nem egyenlített ügyletek (100 %-os szorzó)
 Az intézmények a 020–060. sorban a nem kereskedési könyvi pozíciókra vonatkozó elszámolási/teljesítési kockázattal kapcsolatos információkat a CRR 378. cikkében található 1. táblázatban említett kategóriák szerint tüntetik fel.
 A teljesítési határidőt követően 5 munkanapnál rövidebb ideig ki nem egyenlített ügyletek esetében az elszámolási/teljesítési kockázatra nem vonatkozik szavatolótőke-követelmény.
 070
 A kereskedési könyvi ki nem egyenlített ügyletek összesen
 Az intézmények a 070-es sorban összesített információkat közölnek a kereskedési könyvi pozíciók elszámolási/teljesítési kockázatával kapcsolatban (a CRR 92. cikke (3) bekezdése c) pontjának ii. alpontja, valamint 378. cikke szerint).
 Az intézmények a 070/010. cellában a teljesítési határidőig ki nem egyenlített ügyletek összesített értékét tüntetik fel azok elfogadott teljesítési árfolyamán.
 Az intézmények a 070/020. cellában a nem teljesített, veszteséges ügyletekből eredő árkülönbözeti kitettségre vonatkozó összesített információkat tüntetik fel.
 Az intézmények a 070/030. cellában az összesített szavatolótőke-követelményt tüntetik fel, amely a teljesítési határidő után eltelt munkanapok száma szerinti szorzó és a 020. oszlopban megadott árkülönbözet szorzatából adódó, a ki nem egyenlített ügyletekre vonatkozó szavatolótőke-követelmény (a CRR 378. cikkében található 1. táblázatban említett kategóriáknak megfelelően).
 080–120
 Legfeljebb 4 napig ki nem egyenlített ügyletek (0 %-os szorzó)
 5–15 napig ki nem egyenlített ügyletek (8 %-os szorzó)
 16–30 napig ki nem egyenlített ügyletek (50 %-os szorzó)
 31–45 napig ki nem egyenlített ügyletek (75 %-os szorzó)
 Legalább 46 napig ki nem egyenlített ügyletek (100 %-os szorzó)
 Az intézmények a 080–120. sorban a kereskedési könyvi pozíciókra vonatkozó elszámolási/teljesítési kockázattal kapcsolatos információkat a CRR 378. cikkében található 1. táblázatban említett kategóriák szerint tüntetik fel.
 A teljesítési határidőt követően 5 munkanapnál rövidebb ideig ki nem egyenlített ügyletek esetében az elszámolási/teljesítési kockázatra nem vonatkozik szavatolótőke-követelmény.
 3.7. C 12.00 – HITELKOCKÁZAT: ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS – A SZTENDERD MÓDSZER SZERINTI SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY (CR SEC SA)
 3.7.1. Általános megjegyzések
 100.
 Az e táblán szereplő információk megadása minden olyan értékpapírosításra vonatkozóan szükséges, amely jelentős kockázatátruházás elismerésével jár, és amelynél az adatszolgáltató intézmény a sztenderd módszer szerint kezelt értékpapírosításban érintett. A feltüntetendő információk az intézménynek az értékpapírosításban betöltött szerepétől függnek. Így külön adatszolgáltatási tételek vonatkoznak az értékpapírosítást kezdeményezőkre, a szponzorokra és a befektetőkre.
 101.
 A CR SEC SA tábla összesített információkat gyűjt a banki könyvben nyilvántartott, a CRR 242. cikkének 10. és 11. pontjában meghatározott hagyományos és szintetikus értékpapírosításokról.
 3.7.2. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlop
 010
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSRA KERÜLŐ KITETTSÉGEK ÖSSZÉRTÉKE
 Az értékpapírosítást kezdeményező intézményeknek a pozíciót tartó személyétől függetlenül az értékpapírosítási ügyletből eredő valamennyi aktuális értékpapírosítási kitettségre vonatkozóan jelenteniük kell az adatszolgáltatás időpontjában fennálló összeget. Így fel kell tüntetni az értékpapírosításból eredő mérlegen belüli értékpapírosítási kitettségeket (pl. kötvényeket, alárendelt kölcsönöket), valamint a mérlegen kívüli kitettségeket és származtatott ügyleteket (pl. alárendelt hitelkereteket, likviditási hitelkereteket, kamatcsereügyleteket, hitel-nemteljesítési csereügyleteket stb.)
 Azoknál a hagyományos értékpapírosításoknál, amelyeknél az értékpapírosítást kezdeményező nem rendelkezik pozícióval, az értékpapírosítást kezdeményező az értékpapírosítást nem veheti figyelembe a CR SEC SA vagy CR SEC IRB táblán történő adatszolgáltatás során. E tekintetben az értékpapírosítást kezdeményező értékpapírosítási pozíciói a CRR 242. cikkének 12. pontjában meghatározott rulírozó kitettség értékpapírosítására vonatkozó gyorsított visszafizetést biztosító rendelkezéseket foglalják magukban.
 020–040
 SZINTETIKUS ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS: ÉRTÉKPAPÍROSÍTOTT KITETTSÉGEK HITELKOCKÁZATI FEDEZETE
 A CRR 249. és 250. cikkének rendelkezései alapján az értékpapírosított kitettségek hitelkockázati fedezetét úgy kell megállapítani, mintha lejárati eltérés nem állna fenn.
 020
 (–) ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET (CVA)
 A biztosítéknak az ebben az oszlopban feltüntetendő volatilitással korrigált értékére (CVA) vonatkozó részletes számítási eljárást a CRR 223. cikkének (2) bekezdése rögzíti.
 030
 (–) KIÁRAMLÁSOK ÖSSZESEN: ELŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET: KORRIGÁLT ÉRTÉKEK (G*)
 A be- és kiáramlások általános szabálya szerint az ebben az oszlopban feltüntetett összegek a megfelelő hitelkockázati táblán (CR SA vagy CR IRB), valamint a fedezetnyújtóhoz (vagyis ahhoz a harmadik félhez, amelynek az ügyletrészsorozatot az előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet útján átadják) tartozó kitettségi osztályban beáramlásként jelennek meg.
 A hitelkockázati fedezet devizaárfolyam-kockázattal korrigált értékére (G*) vonatkozó részletes számítási eljárást a CRR 233. cikkének (3) bekezdése rögzíti.
 040
 A VISSZATARTOTT VAGY VISSZAVÁSÁROLT HITELKOCKÁZATI FEDEZET NÉVLEGES ÖSSZEGE
 Valamennyi visszatartott vagy visszavásárolt ügyletrészsorozatot, pl. a visszatartott, első veszteségviselő kategóriába tartozó pozíciókat névleges összegen kell feltüntetni.
 A hitelkockázati fedezet visszatartott vagy visszavásárolt összegének kiszámításakor nem vehető figyelembe a hitelkockázati fedezetben végrehajtott felügyeleti korrekció hatása.
 050
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSI POZÍCIÓK: HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI EREDETI KITETTSÉG
 Az adatszolgáltató intézmény által tartott, a CRR 246. cikke (1) bekezdésének a), c) és e) pontja és (2) bekezdése alapján számított értékpapírosítási pozíciók a hitel-egyenértékesítési tényezők alkalmazása, valamint a hitelkockázati kiigazítások és a céltartalékok levonása nélkül. Nettósítás kizárólag akkor alkalmazható, ha egy különleges célú gazdasági egységnek (SSPE) egy elismert nettósítási megállapodás keretében több származtatott ügylete áll fenn.
 Az ebben az oszlopban feltüntetendő értékelési korrekciók és céltartalékok kizárólag az értékpapírosítási pozíciókra vonatkoznak. Az értékpapírosított pozíciók értékelési korrekciója nem vehető figyelembe.
 A gyorsított visszafizetést biztosító rendelkezések esetében az intézményeknek meg kell adniuk a CRR 256. cikkének (2) bekezdése szerint az értékpapírosítást kezdeményezőre jutó rész összegét.
 A szintetikus értékpapírosításoknál az értékpapírosítást kezdeményező által mérlegtételek és/vagy befektetői érdekeltség (gyorsított visszafizetés) formájában tartott pozíciók értéke a 010–040. oszlopok összesítéséből adódik.
 060
 (–) ÉRTÉKELÉSI KORREKCIÓK ÉS CÉLTARTALÉKOK
 Az adatszolgáltató intézményre alkalmazandó számviteli szabályozásnak megfelelő értékelési korrekciók és hitelveszteségre képzett céltartalékok (a CRR 159. cikke). Az értékelési korrekciók magukban foglalják a pénzügyi eszközökön a mérlegben történő kezdeti megjelenítésük óta keletkezett hitelveszteségnek az eredményben elszámolt összegét (ideértve a valós értéken értékelt pénzügyi eszközök hitelkockázatából eredő, a kitettségértékből nem levonható veszteségeket), valamint a CRR 166. cikkének (1) bekezdése szerint nemteljesítőként megvásárolt kitettségekre kapott kedvezményeket. A céltartalékok a mérlegen kívüli tételeken keletkezett hitelveszteségek halmozott összegét foglalják magukban.
 070
 ÉRTÉKELÉSI KORREKCIÓKKAL ÉS CÉLTARTALÉKOKKAL CSÖKKENTETT KITETTSÉG
 A CRR 246. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján számított értékpapírosítási pozíciók a hitel-egyenértékesítési tényezők figyelembevétele nélkül.
 Ez az információ a CR SA Total tábla 040-es oszlopához kapcsolódik.
 080–110
 A KITETTSÉGRE HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI (CRM) TECHNIKÁK
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 57. pontja, valamint harmadik része II. címének 4. fejezete.
 Ez az oszlopcsoport az olyan hitelkockázat-mérséklési technikákról gyűjt információkat, amelyek egy vagy több kitettség hitelkockázatát csökkentik a kitettségeknek az alább a be- és kiáramlásokra vonatkozóan meghatározott helyettesítésével.
 Lásd a CR SA táblához tartozó útmutatót (a helyettesítési hatással járó CRM-technikákkal kapcsolatos adatszolgáltatás).
 080
 (–) ELŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET: KORRIGÁLT ÉRTÉKEK (GA)
 Az előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet meghatározása a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 59. pontjában, szabályozása a CRR 235. cikkében található.
 Lásd a CR SA táblához tartozó útmutatót (a helyettesítési hatással járó CRM-technikákkal kapcsolatos adatszolgáltatás).
 090
 (–) ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 Az előre rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet meghatározása a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 58. pontjában, szabályozása a CRR 195., 197. és 200. cikkében található.
 A CRR 218–236. cikkében szabályozott hitelkockázati eseményhez kapcsolt értékpapírokat és mérlegen belüli nettósítási pozíciókat készpénzbiztosítékként kell kezelni.
 Lásd a CR SA táblához tartozó útmutatót (a helyettesítési hatással járó CRM-technikákkal kapcsolatos adatszolgáltatás).
 100–110
 A KITETTSÉG HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉS MIATTI HELYETTESÍTÉSE
 Az azonos kitettségi osztályba, illetve adott esetben kockázatisúly- vagy ügyfél-kategóriába tartozó be- és kiáramlásokat szintén fel kell tüntetni.
 100
 (–) KIÁRAMLÁSOK ÖSSZESEN
 222. cikk (3) bekezdés, és 235. cikk (1) és (2) bekezdés
 A kiáramlások értéke megegyezik az értékelési korrekciókkal és céltartalékokkal csökkentett kitettség fedezett részével, amelyet a kötelezett kitettségi osztályából, illetve adott esetben kockázatisúly- vagy ügyfél-kategóriájából való levonást követően a fedezetnyújtó kitettségi osztályába, illetve adott esetben kockázatisúly- vagy ügyfél-kategóriájába kell sorolni.
 Ezt az összeget a fedezetnyújtó kitettségi osztályába, illetve adott esetben kockázatisúly- vagy ügyfél-kategóriájába irányuló beáramlásnak kell tekintetni.
 Ez az információ a CR SA Total tábla 090. [(–) Kiáramlások összesen] oszlopához kapcsolódik.
 110
 BEÁRAMLÁSOK ÖSSZESEN
 Az olyan értékpapírosítási pozíciókat, amelyek hitelviszonyt megtestesítő értékpapírnak és a CRR 197. cikkének (1) bekezdése szerint elismert pénzügyi biztosítéknak minősülnek, továbbá amelyekre a pénzügyi biztosítékok egyszerű módszerét alkalmazzák, ebben az oszlopban beáramlásként kell feltüntetni.
 Ez az információ a CR SA Total tábla 100. (Beáramlások összesen) oszlopához kapcsolódik.
 120
 HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ CRM-TECHNIKÁK UTÁNI, HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI NETTÓ KITETTSÉG
 A megfelelő kockázatisúly-kategóriába, illetve kitettségi osztályba sorolt kitettségérték a kitettségre helyettesítési hatással járó hitelkockázat-mérséklési (CRM) technikák miatti ki- és beáramlások figyelembevétele után.
 Ez az információ a CR SA Total tábla 110-es oszlopához kapcsolódik.
 130
 (–) A KITETTSÉGÉRTÉKET ÉRINTŐ HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI TECHNIKÁK: ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET, A PÉNZÜGYI BIZTOSÍTÉKOK ÖSSZETETT MÓDSZERE, KORRIGÁLT ÉRTÉK (CVAM)
 Ez a tétel a CRR 218. cikke szerinti hitelkockázati eseményhez kapcsolt értékpapírokat is magában foglalja.
 Ez az információ a CR SA Total tábla 120-as és 130-as oszlopához kapcsolódik.
 140
 TELJES MÉRTÉKBEN KORRIGÁLT KITETTSÉGÉRTÉK (E*)
 A CRR 246. cikke szerinti értékpapírosítási pozíciók, amelyekre a CRR 246. cikke (1) bekezdésének c) pontjában rögzített hitel-egyenértékesítési tényezők nem alkalmazhatók.
 Ez az információ a CR SA Total tábla 150-es oszlopához kapcsolódik.
 150–180
 A MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK TELJES MÉRTÉKBEN KORRIGÁLT KITETTSÉGÉRTÉKE (E*) HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐ SZERINT
 A CRR 246. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint a mérlegen kívüli értékpapírosítási pozícióhoz tartozó kitettség értéke annak névértéke egy hitel-egyenértékesítési tényezővel megszorozva. A CRR eltérő rendelkezése hiányában ez a hitel-egyenértékesítési tényező 100 %.
 Lásd a CR SA Total tábla 160–190. oszlopát.
 Az adatszolgáltatás során a teljes mértékben korrigált kitettségértéket (E*) a hitel-egyenértékesítési tényezők alábbi négy, egymást kölcsönösen kizáró tartománya szerint kell megadni: 0 %,]0 %, 20 %],]20 %, 50 %] és]50 %, 100 %].
 190
 KITETTSÉGÉRTÉK
 A CRR 246. cikke szerinti értékpapírosítási pozíciók.
 Ez az információ a CR SA Total tábla 200-as oszlopához kapcsolódik.
 200
 (–) A SZAVATOLÓ TŐKÉBŐL LEVONT KITETTSÉGÉRTÉK
 A CRR 258. cikke szerint az intézmények az olyan értékpapírosítási pozíciók esetében, amelyekre 1 250 %-os kockázati súly vonatkozik, a pozícióknak a kockázattal súlyozott kitettségérték kiszámításánál történő figyelembevétele helyett a pozíciók kitettségértékét levonhatják szavatoló tőkéjükből.
 210
 KOCKÁZATI SÚLYOZÁS ALÁ TARTOZÓ KITETTSÉGÉRTÉK
 A szavatoló tőkéből levont kitettségértékkel csökkentett kitettségérték.
 220–320
 KOCKÁZATI SÚLYOZÁS ALÁ TARTOZÓ KITETTSÉGÉRTÉK KOCKÁZATI SÚLY SZERINTI BONTÁSA
 220–260
 MINŐSÍTETT
 A minősített pozíció fogalmát a CRR 242. cikkének 8. pontja határozza meg.
 A kockázati súlyozás alá tartozó kitettségértékeket az SA módszerre vonatkozóan a CRR 251. cikkében (1. táblázat) megadott hitelminőségi besorolások (CQS) szerint kell csoportosítani.
 270
 1 250 % (NEM MINŐSÍTETT)
 A nem minősített pozíció fogalmát a CRR 242. cikkének 7. pontja határozza meg.
 280
 AZ ALAPUL SZOLGÁLÓ ESZKÖZÖK VIZSGÁLATA (ÁTTEKINTÉS ELVE)
 A CRR 253. és 254. cikke, valamint 256. cikkének (5) bekezdése.
 Az alapul szolgáló eszközök vizsgálatára vonatkozó oszlopok a nem minősített kitettségek valamennyi olyan esetét magukban foglalják, amelyeknél a kockázati súlyt az alapul szolgáló kitettségportfólió (a halmaz átlagos kockázati súlya, a halmaz legmagasabb kockázati súlya, vagy koncentrációs ráta alkalmazása) alapján állapítják meg.
 290
 AZ ALAPUL SZOLGÁLÓ ESZKÖZÖK VIZSGÁLATA – EBBŐL: ABCP-PROGRAM MÁSODIK VESZTESÉGVISELŐ KATEGÓRIÁJA
 Az ABCP-program második vagy jobb veszteségviselő kategóriájú ügyletrészsorozatába tartozó értékpapírosítási pozícióként kezelt kitettségértéket a CRR 254. cikke rögzíti.
 Az eszközfedezetű kereskedelmi értékpapír (ABCP) kibocsátás meghatározását a CRR 242. cikkének 9. pontja tartalmazza.
 300
 AZ ALAPUL SZOLGÁLÓ ESZKÖZÖK VIZSGÁLATA – EBBŐL: ÁTLAGOS KOCKÁZATI SÚLY (%)
 Itt a kitettségértékkel súlyozott átlagos kockázati súlyt kell megadni.
 310
 BELSŐ ÉRTÉKELÉSI MÓDSZER (IAA)
 A CRR 109. cikkének (1) bekezdése, valamint 259. cikkének (3) bekezdése. Az értékpapírosítási pozíciók belső értékelési módszer szerinti kitettségértéke.
 320
 IAA: ÁTLAGOS KOCKÁZATI SÚLY (%)
 Itt a kitettségértékkel súlyozott átlagos kockázati súlyt kell megadni.
 330
 KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 Teljes kockázattal súlyozott kitettségérték a CRR harmadik része II. címe 5. fejezetének 3. szakasza szerinti számítás alapján, a lejárati eltérések vagy az előzetes vizsgálatra vonatkozó rendelkezések megsértése miatti kiigazítások előtt, a más táblára irányuló kiáramlás útján átcsoportosított kitettségeknek megfelelő, kockázattal súlyozott kitettségértékek nélkül.
 340
 EBBŐL: SZINTETIKUS ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 A szintetikus értékpapírosításokra vonatkozóan az ebben az oszlopban feltüntetendő érték nem foglalja magában a lejárati eltéréseket.
 350
 AZ ELŐZETES VIZSGÁLATRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK MEGSÉRTÉSE MIATTI ÁLTALÁNOS HATÁS (KORREKCIÓ)
 A CRR 14. cikkének (2) bekezdése, 406. cikkének (2) bekezdése, valamint 407. cikke előírja, hogy amikor az intézmény a CRR 405., 406. vagy 409. cikke bizonyos követelményeinek nem tesz eleget, akkor a tagállamoknak biztosítaniuk kell azt, hogy az illetékes hatóságok arányos kiegészítő kockázati súlyt szabnak ki, amely annak a kockázati súlynak legalább 250 %-a (de legfeljebb 1 250 %-a), amely a CRR harmadik része II. címe 5. fejezetének 3. szakaszában meghatározott módon alkalmazandó az érintett értékpapírosított pozíciókra. E kiegészítő kockázati súly nemcsak a befektető intézményekre, hanem az értékpapírosítást kezdeményezőkre, a szponzorokra és az eredeti hitelezőkre is alkalmazható.
 360
 A KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK LEJÁRATI ELTÉRÉS MIATTI KORREKCIÓJA
 A szintetikus értékpapírosításokban megjelenő, a CRR 250. cikke szerinti RW*–RW(SP) lejárati eltéréseket be kell számítani, kivéve az 1 250 %-os kockázati súlyú ügyletrészsorozatokat, amelyeknél a feltüntetendő érték nulla. Ügyelni kell arra, hogy az RW(SP) nemcsak a 330-as oszlopban feltüntetett kockázattal súlyozott kitettségértékeket foglalja magában, hanem a más táblára irányuló kiáramlás útján átcsoportosított kitettségeknek megfelelő, kockázattal súlyozott kitettségértékeket is.
 370–380
 KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT TELJES KITETTSÉGÉRTÉK: A FELSŐ KORLÁT FIGYELEMBEVÉTELE ELŐTT/UTÁN
 A CRR harmadik része II. címe 5. fejezetének 3. szakasza szerint számított teljes kockázattal súlyozott kitettségérték a CRR 252. cikkében – az aktuálisan nemteljesítő tételek, valamint kiemelkedően magas kockázatúnak minősített kitettségek értékpapírosítása –, valamint 256. cikkének (4) bekezdésében – rulírozó kitettségek gyorsított visszafizetést biztosító rendelkezést kikötő értékpapírosítására vonatkozó pótlólagos szavatolótőke-követelmény – meghatározott határértékek alkalmazása előtt (370. oszlop)/után (380. oszlop).
 390
 TÁJÉKOZTATÓ ADAT: AZ SA ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSBÓL MÁS KITETTSÉGI OSZTÁLYOKBA IRÁNYULÓ KIÁRAMLÁSNAK MEGFELELŐ KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 A hitelkockázat-mérséklő eszközök nyújtójához átcsoportosított, így a megfelelő táblán számított, az értékpapírosítási pozíciók felső határának kiszámításánál figyelembe vett kitettségekből eredő, kockázattal súlyozott kitettségérték.
 102.
 A CR SEC SA tábla három fő sorcsoportból áll, amelyek a kezdeményezett, szponzorált, illetve visszatartott vagy visszavásárolt kitettségekről gyűjtenek adatokat értékpapírosítást kezdeményező, befektető és szponzor szerint. Ezek mindegyikére vonatkozóan az adatok mérlegtételek, mérlegen kívüli tételek és származtatott ügyletek, ezenkívül értékpapírosítás és újra-értékpapírosítás szerint oszlanak meg.
 103.
 A minősítésen alapuló módszer szerint kezelt pozíciókat és a nem minősített pozíciókat (az adatszolgáltatás időpontjában fennálló kitettséget) a kezdeti hitelminőségi besorolás szerinti bontásban is fel kell tüntetni (az utolsó sorcsoport). Ezeket az információkat az értékpapírosítást kezdeményezőknek, a szponzoroknak és a befektetőknek is meg kell adniuk.
 Sor
 010
 TELJES KITETTSÉG
 A teljes kitettség a fennálló értékpapírosítások teljes összegét jelenti. Ez a sor összesíti a későbbi sorokban az értékpapírosítást kezdeményezők, a szponzorok és a befektetők által megadott valamennyi információt.
 020
 EBBŐL: ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 63. és 64. pontjában foglalt meghatározások szerinti újra-értékpapírosítások összértéke.
 030
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁST KEZDEMÉNYEZŐ: TELJES KITETTSÉG
 Ez a sor összefoglalja az olyan értékpapírosítási pozíciókkal kapcsolatos mérlegtételekre, mérlegen kívüli tételekre, származtatott ügyletekre és gyorsított visszafizetésekre vonatkozó információkat, amelyeknél az intézmény a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 13. pontja szerinti értékpapírosítást kezdeményező szerepét tölti be.
 040–060
 MÉRLEGTÉTELEK
 A CRR 246. cikke (1) bekezdésének a) pontja kimondja, hogy ha az intézmény a kockázattal súlyozott kitettségértéket a sztenderd módszer szerint számítja ki, akkor a mérlegen belüli értékpapírosítási pozíció kitettségértéke az egyedi hitelkockázati kiigazítások alkalmazását követően fennmaradó könyv szerinti érték.
 A mérlegtételeket értékpapírosítás (050-es sor) és újra-értékpapírosítás (060-as sor) szerint kell megbontani.
 070–090
 MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK ÉS SZÁRMAZTATOTT ÜGYLETEK
 Ezek a sorok az olyan mérlegen kívüli tételnek és származtatott ügyletnek minősülő értékpapírosítási pozíciókkal kapcsolatos információkat gyűjtenek, amelyekre az értékpapírosítás keretében hitel-egyenértékesítési tényezőt kell alkalmazni. A mérlegen kívüli értékpapírosítási pozíció kitettségértéke az adott értékpapírosítási pozíciónak az esetleges egyedi hitelkockázati kiigazítások levonásával számított névértéke, egyéb rendelkezés hiányában 100 %-os hitel-egyenértékesítési tényezővel megszorozva.
 A CRR II. mellékletében felsorolt származtatott ügyletek partnerkockázatához kapcsolódó kitettségértéket a CRR harmadik része II. címének 6. fejezete alapján kell megállapítani.
 A likviditási hitelkeretek, hitelkeretek és hitelkezeléssel kapcsolatos szolgáltatásnyújtók által biztosított készpénzelőlegek esetében az intézményeknek a le nem hívott összeget kell megadniuk.
 Kamatcsereügyletek és deviza-csereügyletek esetében a CR SA Total táblán megadott kitettségértéket kell feltüntetniük a CRR 246. cikkének (1) bekezdése szerint.
 A mérlegen kívüli tételeket és származtatott ügyleteket értékpapírosítás (080. sor) és újra-értékpapírosítás (090. sor) szerint kell megbontani a CRR 251. cikkében található 1. táblázatnak megfelelően.
 100
 GYORSÍTOTT VISSZAFIZETÉS
 Ez a sor csak a CRR 242. cikkének 13. és 14. pontja szerinti gyorsított visszafizetést biztosító rendelkezést tartalmazó rulírozó kitettségre vonatkozó értékpapírosítást kezdeményezőkre vonatkozik.
 110
 BEFEKTETŐ: TELJES KITETTSÉG
 Ez a sor összefoglalja az olyan értékpapírosítási pozíciókkal kapcsolatos mérlegtételekre, mérlegen kívüli tételekre és származtatott ügyletekre vonatkozó információkat, amelyeknél az intézmény befektető szerepét tölti be.
 A CRR nem határozza meg kifejezetten a befektető fogalmát. Így ebben az összefüggésben a befektető olyan intézmény, amely értékpapírosítási pozícióval rendelkezik egy olyan értékpapírosítási ügyletben, amelyben sem az értékpapírosítást kezdeményező, sem a szponzor szerepét nem tölti be.
 120–140
 MÉRLEGTÉTELEK
 Itt is ugyanazokat a besorolási kritériumokat kell alkalmazni, amelyek alapján az értékpapírosítást kezdeményezők mérlegtételei oszthatók fel értékpapírosítás és újra-értékpapírosítás szerint.
 150–170
 MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK ÉS SZÁRMAZTATOTT ÜGYLETEK
 Itt is ugyanazokat a besorolási kritériumokat kell alkalmazni, amelyek alapján az értékpapírosítást kezdeményezők mérlegen kívüli tételei és származtatott ügyletei oszthatók fel értékpapírosítás és újra-értékpapírosítás szerint.
 180
 SZPONZOR: TELJES KITETTSÉG
 Ez a sor összefoglalja az olyan értékpapírosítási pozíciókkal kapcsolatos mérlegtételekre, mérlegen kívüli tételekre és származtatott ügyletekre vonatkozó információkat, amelyeknél az intézmény a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontja szerinti szponzor szerepét tölti be. Ha egy szponzor saját eszközt is értékpapírosít, akkor a saját értékpapírosított eszközökkel kapcsolatos információkat az értékpapírosítást kezdeményezőre vonatkozó sorokban kell megadnia.
 190–210
 MÉRLEGTÉTELEK
 Itt is ugyanazokat a besorolási kritériumokat kell alkalmazni, amelyek alapján az értékpapírosítást kezdeményezők mérlegtételei oszthatók fel értékpapírosítás és újra-értékpapírosítás szerint.
 220–240
 MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK ÉS SZÁRMAZTATOTT ÜGYLETEK
 Itt is ugyanazokat a besorolási kritériumokat kell alkalmazni, amelyek alapján az értékpapírosítást kezdeményezők mérlegen kívüli tételei és származtatott ügyletei oszthatók fel értékpapírosítás és újra-értékpapírosítás szerint.
 250–290
 A FENNÁLLÓ POZÍCIÓK KEZDETI HITELMINŐSÉGI BESOROLÁS SZERINTI BONTÁSA
 Ezek a sorok az adatszolgáltatás időpontjában fennálló, minősítésen alapuló módszer szerint kezelt és nem minősített pozíciókkal kapcsolatos információkat gyűjtenek az SA módszerre vonatkozóan a CRR 251. cikkében (1. táblázat) megadott, a kezdeményezésük (keletkezésük) időpontjában alkalmazott hitelminőségi besorolások szerint. Ezen adatok hiányában a hitelminőségi besorolásnak megfelelő, rendelkezésre álló adatok közül a legkorábbiakat kell megadni.
 A sorokat kizárólag a 190., 210–270. és 330–340. oszlopban kell kitölteni.
 3.8. C 13.00 – HITELKOCKÁZAT: ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS – AZ IRB-MÓDSZER SZERINTI SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY (CR SEC IRB)
 3.8.1. Általános megjegyzések
 104.
 Az e táblán szereplő információk megadása minden olyan értékpapírosításra vonatkozóan szükséges, amely jelentős kockázatátruházás elismerésével jár, és amelynél az adatszolgáltató intézmény az IRB-módszer szerint kezelt értékpapírosításban érintett.
 105.
 A feltüntetendő információk az intézménynek az értékpapírosításban betöltött szerepétől függnek. Így külön adatszolgáltatási tételek vonatkoznak az értékpapírosítást kezdeményezőkre, a szponzorokra és a befektetőkre.
 106.
 A CR SEC IRB tábla alkalmazási köre megegyezik a CR SEC SA tábláéval: összesített információkat gyűjt a banki könyvben nyilvántartott hagyományos és szintetikus értékpapírosításokról.
 3.8.2. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlop
 010
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSRA KERÜLŐ KITETTSÉGEK ÖSSZÉRTÉKE
 A mérlegtételek összértékét tartalmazó sorban az ebben az oszlopban feltüntetett összeg az adatszolgáltatás időpontjában fennálló értékpapírosított kitettségek összegének felel meg.
 Lásd a CR SEC SA tábla 010-es oszlopát.
 020–040
 SZINTETIKUS ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS: ÉRTÉKPAPÍROSÍTOTT KITETTSÉGEK HITELKOCKÁZATI FEDEZETE
 A CRR 249. és 250. cikke.
 Az értékpapírosítási struktúrában foglalt hitelkockázat-mérséklési technikák korrigált értékében a lejárati eltérések nem vehetők figyelembe.
 020
 (–) ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET (CVA)
 A biztosítéknak az ebben az oszlopban feltüntetendő volatilitással korrigált értékére (CVA) vonatkozó részletes számítási eljárást a CRR 223. cikkének (2) bekezdése rögzíti.
 030
 (–) KIÁRAMLÁSOK ÖSSZESEN: ELŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET: KORRIGÁLT ÉRTÉKEK (G*)
 A be- és kiáramlások általános szabálya szerint a CR SEC IRB tábla 030-as oszlopban feltüntetett összegek a megfelelő hitelkockázati táblán (CR SA vagy CR IRB), valamint a fedezetnyújtóhoz (vagyis ahhoz a harmadik félhez, amelynek az ügyletrészsorozatot az előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet útján átadják) tartozó kitettségi osztályban beáramlásként jelennek meg.
 A hitelkockázati fedezet devizaárfolyam-kockázattal korrigált értékére (G*) vonatkozó részletes számítási eljárást a CRR 233. cikkének (3) bekezdése rögzíti.
 040
 A VISSZATARTOTT VAGY VISSZAVÁSÁROLT HITELKOCKÁZATI FEDEZET NÉVLEGES ÖSSZEGE
 Valamennyi visszatartott vagy visszavásárolt ügyletrészsorozatot, pl. a visszatartott, első veszteségviselő kategóriába tartozó pozíciókat névleges összegen kell feltüntetni.
 A hitelkockázati fedezet visszatartott vagy visszavásárolt összegének kiszámításakor nem vehető figyelembe a hitelkockázati fedezetben végrehajtott felügyeleti korrekció hatása.
 050
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSI POZÍCIÓK: HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI EREDETI KITETTSÉG
 Az adatszolgáltató intézmény által tartott, a CRR 246. cikke (1) bekezdésének b), d) és e) pontja és (2) bekezdése alapján számított értékpapírosítási pozíciók a hitel-egyenértékesítési tényezők alkalmazása, valamint az értékelési korrekciók és a céltartalékok levonása nélkül. Nettósítás kizárólag akkor alkalmazható, ha egy különleges célú gazdasági egységnek (SSPE) egy elismert nettósítási megállapodás keretében több származtatott ügylete áll fenn.
 Az ebben az oszlopban feltüntetendő értékelési korrekciók és céltartalékok kizárólag az értékpapírosítási pozíciókra vonatkoznak. Az értékpapírosított pozíciók értékelési korrekciója nem vehető figyelembe.
 A gyorsított visszafizetést biztosító rendelkezések esetében az intézményeknek meg kell adniuk a CRR 256. cikkének (2) bekezdése szerint az értékpapírosítást kezdeményezőre jutó rész összegét.
 A szintetikus értékpapírosításoknál az értékpapírosítást kezdeményező által mérlegtételek és/vagy befektetői érdekeltség (gyorsított visszafizetés) formájában tartott pozíciók értéke a 010–040. oszlopok összesítéséből adódik.
 060–090
 A KITETTSÉGRE HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI (CRM) TECHNIKÁK
 Lásd a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 57. pontját, valamint a CRR harmadik része II. címének 4. fejezetét.
 Ez az oszlopcsoport az olyan hitelkockázat-mérséklési technikákról gyűjt információkat, amelyek egy vagy több kitettség hitelkockázatát csökkentik a kitettségeknek az alább a be- és kiáramlásokra vonatkozóan meghatározott helyettesítésével.
 060
 (–) ELŐRE NEM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET: KORRIGÁLT ÉRTÉKEK (GA)
 Az előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet meghatározása a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 59. pontjában található.
 A CRR 236. cikke teljes/részleges fedezettség esetében mutatja be a GA számítási módját (a veszteségviselési rangsorban azonos hely).
 Ez az információ a CR IRB tábla 040-es és 050-es oszlopához kapcsolódik.
 070
 (–) ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET
 Az előre rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet meghatározása a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 58. pontjában található.
 Mivel a pénzügyi biztosítékok egyszerű módszere nem alkalmazható, ebben az oszlopban kizárólag a CRR 200. cikke szerinti előre rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet tüntethető fel.
 Ez az információ a CR IRB tábla 060-as oszlopához kapcsolódik.
 080–090
 A KITETTSÉG HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉS MIATTI HELYETTESÍTÉSE
 Az azonos kitettségi osztályba, illetve adott esetben kockázatisúly- vagy ügyfél-kategóriába tartozó be- és kiáramlásokat szintén fel kell tüntetni.
 080
 (–) KIÁRAMLÁSOK ÖSSZESEN
 A CRR 236. cikke.
 A kiáramlások értéke megegyezik az értékelési korrekciókkal és céltartalékokkal csökkentett kitettség fedezett részével, amelyet a kötelezett kitettségi osztályából, illetve adott esetben kockázatisúly- vagy ügyfél-kategóriájából való levonást követően a fedezetnyújtó kitettségi osztályába, illetve adott esetben kockázatisúly- vagy ügyfél-kategóriájába kell sorolni.
 Ezt az összeget a fedezetnyújtó kitettségi osztályába, illetve adott esetben kockázatisúly- vagy ügyfél-kategóriájába irányuló beáramlásnak kell tekintetni.
 Ez az információ a CR IRB tábla 070-as oszlopához kapcsolódik.
 090
 BEÁRAMLÁSOK ÖSSZESEN
 Ez az információ a CR IRB tábla 080-as oszlopához kapcsolódik.
 100
 HELYETTESÍTÉSI HATÁSSAL JÁRÓ CRM-TECHNIKÁK UTÁNI, A HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI KITETTSÉG
 A megfelelő kockázatisúly-kategóriába, illetve kitettségi osztályba sorolt kitettségérték a kitettségre helyettesítési hatással járó hitelkockázat-mérséklési (CRM) technikák miatti ki- és beáramlások figyelembevétele után.
 Ez az információ a CR IRB tábla 090-as oszlopához kapcsolódik.
 110
 (–) A KITETTSÉGÉRTÉKET ÉRINTŐ HITELKOCKÁZAT-MÉRSÉKLÉSI TECHNIKÁK: ELŐRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT HITELKOCKÁZATI FEDEZET, A PÉNZÜGYI BIZTOSÍTÉKOK ÖSSZETETT MÓDSZERE, KORRIGÁLT ÉRTÉK (CVAM)
 A CRR 218–222. cikke Ez a tétel a CRR 218. cikke szerinti hitelkockázati eseményhez kapcsolt értékpapírokat is magában foglalja.
 120
 TELJES MÉRTÉKBEN KORRIGÁLT KITETTSÉGÉRTÉK (E*)
 A CRR 246. cikke szerinti értékpapírosítási pozíciók, amelyekre a CRR 246. cikke (1) bekezdésének c) pontjában rögzített hitel-egyenértékesítési tényezők nem alkalmazhatók.
 130–160
 A MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK TELJES MÉRTÉKBEN KORRIGÁLT KITETTSÉGÉRTÉKE (E*) HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐ SZERINT
 A CRR 246. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint a mérlegen kívüli értékpapírosítási pozícióhoz tartozó kitettség értéke annak névértéke egy hitel-egyenértékesítési tényezővel megszorozva. Eltérő rendelkezés hiányában ez a hitelegyenértékesítési tényező 100 %.
 Erre vonatkozóan a hitel-egyenértékesítési tényezőt a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 56. pontja határozza meg.
 Az adatszolgáltatás során a teljes mértékben korrigált kitettségértéket (E*) a hitel-egyenértékesítési tényezők alábbi négy, egymást kölcsönösen kizáró tartománya szerint kell megadni: 0 %, [0 %, 20 %], [20 %, 50 %] és [50 %, 100 %].
 170
 KITETTSÉGÉRTÉK
 A CRR 246. cikke szerinti értékpapírosítási pozíciók.
 Ez az információ a CR IRB tábla 110-as oszlopához kapcsolódik.
 180
 (–) A SZAVATOLÓ TŐKÉBŐL LEVONT KITETTSÉGÉRTÉK
 A CRR 266. cikkének (3) bekezdése szerint az intézmények az olyan értékpapírosítási pozíciók esetében, amelyekhez 1 250 %-os kockázati súlyt rendeltek, a pozícióknak a kockázattal súlyozott kitettségérték kiszámításánál történő figyelembevétele helyett a pozíciók kitettségértékét levonhatják szavatoló tőkéjükből.
 190
 KOCKÁZATI SÚLYOZÁS ALÁ TARTOZÓ KITETTSÉGÉRTÉK
 200–320
 MINŐSÍTÉSEN ALAPULÓ MÓDSZER (HITELMINŐSÉGI BESOROLÁSOK)
 A CRR 261. cikke.
 A CRR 259. cikkének (2) bekezdése szerinti származtatott hitelminősítéssel rendelkező IRB értékpapírosítási pozíciókat minősített pozícióként kell feltüntetni.
 A kockázati súlyozás alá tartozó kitettségértékeket az IRB-módszerre vonatkozóan a CRR 261. cikkének (1) bekezdésében (4. táblázat) megadott hitelminőségi besorolások (CQS) szerint kell csoportosítani.
 330
 A FELÜGYELETI KÉPLET MÓDSZERE
 A felügyeleti képlet módszerével kapcsolatban lásd a CRR 262. cikkét.
 Egy értékpapírosítási pozíció kockázati súlya 7 % és a megadott képletek szerint alkalmazandó kockázati súly közül a nagyobb érték.
 340
 A FELÜGYELETI KÉPLET MÓDSZERE: ÁTLAGOS KOCKÁZATI SÚLY
 Az értékpapírosítási pozíciókhoz tartozó hitelkockázat-mérséklés a CRR 264. cikke szerint elismerhető. Ebben az esetben az intézmény a teljes fedezettségű pozíció tényleges kockázati súlyát tünteti fel a CRR 264. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint (a tényleges kockázati súly a pozíció kockázattal súlyozott kitettségértékét a pozíció kitettségértékével elosztva, majd 100-zal megszorozva számítható ki).
 Részleges fedezettségű pozíció esetében az intézménynek a felügyeleti képlet módszerét korrigált T-értékkel kell alkalmaznia a CRR 264. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint. Ebben az oszlopban a kockázati súlyok súlyozott átlagát kell megadni.
 Ebben az oszlopban a kockázati súlyok súlyozott átlagát kell megadni.
 350
 AZ ALAPUL SZOLGÁLÓ ESZKÖZÖK VIZSGÁLATA (ÁTTEKINTÉS ELVE)
 Az alapul szolgáló eszközök vizsgálatára vonatkozó oszlopok a nem minősített kitettségek valamennyi olyan esetét magukban foglalják, amelyeknél a kockázati súlyt az alapul szolgáló kitettségportfólió (a halmaz legmagasabb kockázati súlya) alapján állapítják meg.
 A CRR 263. cikkének (2) és (3) bekezdése olyan kivételes kezelési módot ír elő, amelynél a Kirb nem számítható ki.
 A likviditási hitelkeretek le nem hívott részét a mérlegen kívüli tételek és származtatott ügyletek között kell feltüntetni.
 Amíg egy értékpapírosítást kezdeményező a kivételes kezelést alkalmazza, amelynek során a Kirb nem számítható ki, addig a 350. oszlopban célszerű feltüntetni a likviditási hitelkeret kitettségértékének a CRR 263. cikkében rögzített kezelésnek megfelelő kockázati súlyozását.
 A gyorsított visszafizetéssel kapcsolatban lásd a CRR 256. cikkének (5) bekezdését és 265. cikkét.
 360
 AZ ALAPUL SZOLGÁLÓ ESZKÖZÖK VIZSGÁLATA: ÁTLAGOS KOCKÁZATI SÚLY
 Itt a kitettségértékkel súlyozott átlagos kockázati súlyt kell megadni.
 370
 BELSŐ ÉRTÉKELÉSI MÓDSZER
 A CRR 259. cikkének (3) és (4) bekezdése az ABCP-programokon belüli pozíciókra vonatkozó belső értékelési módszert (IAA) határozza meg.
 380
 IAA: ÁTLAGOS KOCKÁZATI SÚLY
 Ebben az oszlopban a kockázati súlyok súlyozott átlagát kell megadni.
 390
 (–) A KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK ÉRTÉKELÉSI KORREKCIÓK ÉS CÉLTARTALÉKOK MIATTI CSÖKKENTÉSE
 Az IRB-módszert alkalmazó intézményeknek a CRR 266. cikkének (1) bekezdése (kizárólag értékpapírosítást kezdeményezők esetében alkalmazható, ha a kitettséget nem vonták le a szavatoló tőkéből), valamint (2) bekezdése szerint kell eljárniuk.
 Az adatszolgáltató intézményre alkalmazandó számviteli szabályozásnak megfelelő értékelési korrekciók és hitelveszteségre képzett céltartalékok (a CRR 159. cikke). Az értékelési korrekciók magukban foglalják a pénzügyi eszközökön a mérlegben történő kezdeti megjelenítésük óta keletkezett hitelveszteségnek az eredményben elszámolt összegét (ideértve a valós értéken értékelt pénzügyi eszközök hitelkockázatából eredő, a kitettségértékből nem levonható veszteségeket), valamint a CRR 166. cikkének (1) bekezdése szerint nemteljesítőként megvásárolt kitettségekre kapott kedvezményeket. A céltartalékok a mérlegen kívüli tételeken keletkezett hitelveszteségek halmozott összegét foglalják magukban.
 400
 KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 Teljes kockázati kitettségérték a CRR harmadik része II. címe 5. fejezetének 3. szakasza szerint, a lejárati eltérések vagy az előzetes vizsgálatra vonatkozó rendelkezések megsértése miatti kiigazítások előtt, a más táblára irányuló kiáramlás útján átcsoportosított kitettségeknek megfelelő, kockázattal súlyozott kitettségértékek nélkül.
 410
 KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK, EBBŐL: SZINTETIKUS ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 A lejárati eltéréssel rendelkező szintetikus értékpapírosításokra vonatkozóan az ebben az oszlopban feltüntetendő érték nem foglalja magában a lejárati eltéréseket.
 420
 AZ ELŐZETES VIZSGÁLATRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK MEGSÉRTÉSE MIATTI ÁLTALÁNOS HATÁS (KORREKCIÓ)
 A CRR 14. cikkének (2) bekezdése, 406. cikkének (2) bekezdése, valamint 407. cikke előírja, hogy amikor az intézmény bizonyos követelményeknek nem tesz eleget, akkor a tagállamoknak biztosítaniuk kell azt, hogy az illetékes hatóságok arányos kiegészítő kockázati súlyt szabnak ki, amely annak a kockázati súlynak legalább 250 %-a (de legfeljebb 1 250 %-a), amely a CRR harmadik része II. címe 5. fejezetének 3. szakaszában meghatározott módon alkalmazandó az érintett értékpapírosított pozíciókra.
 430
 A KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK LEJÁRATI ELTÉRÉS MIATTI KORREKCIÓJA
 A szintetikus értékpapírosításokban megjelenő, a CRR 250. cikke szerinti RW*–RW(SP) lejárati eltéréseket be kell számítani, kivéve az 1 250 %-os kockázati súlyú ügyletrészsorozatokat, amelyeknél a feltüntetendő érték nulla. Ügyelni kell arra, hogy az RW(SP) nemcsak a 400-as oszlopban feltüntetett kockázattal súlyozott kitettségértékeket foglalja magában, hanem a más táblára irányuló kiáramlás útján átcsoportosított kitettségeknek megfelelő, kockázattal súlyozott kitettségértékeket is.
 Ebben az oszlopban negatív értékeket kell megadni.
 440–450
 KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT TELJES KITETTSÉGÉRTÉK: A FELSŐ KORLÁT FIGYELEMBEVÉTELE ELŐTT/UTÁN
 A CRR harmadik része II. címe 5. fejezetének 3. szakasza szerint számított teljes kockázattal súlyozott kitettségérték a CRR 260. cikkében meghatározott határértékek alkalmazása előtt (440-es oszlop)/után (450-es oszlop). Figyelembe kell venni továbbá a CRR 265. cikkét is (rulírozó kitettségek gyorsított visszafizetést biztosító rendelkezést kikötő értékpapírosítására vonatkozó pótlólagos szavatolótőke-követelmény).
 460
 TÁJÉKOZTATÓ ADAT: AZ IRB ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSBÓL MÁS KITETTSÉGI OSZTÁLYOKBA IRÁNYULÓ KIÁRAMLÁSNAK MEGFELELŐ KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT KITETTSÉGÉRTÉK
 A hitelkockázat-mérséklő eszközök nyújtójához átcsoportosított, így a megfelelő táblán számított, az értékpapírosítási pozíciók felső határának kiszámításánál figyelembe vett kitettségekből eredő, kockázattal súlyozott kitettségérték.
 107.
 A CR SEC IRB tábla három fő sorcsoportból áll, amelyek a kezdeményezett, szponzorált, illetve visszatartott vagy visszavásárolt kitettségekről gyűjtenek adatokat értékpapírosítást kezdeményező, befektető és szponzor szerint. Ezek mindegyikére vonatkozóan az adatok mérlegtételek, mérlegen kívüli tételek és származtatott ügyletek, ezenkívül az értékpapírosítások és újra-értékpapírosítások kockázati súlycsoportjai szerint oszlanak meg.
 108.
 A minősítésen alapuló módszer szerint kezelt pozíciókat és a nem minősített pozíciókat (az adatszolgáltatás időpontjában fennálló kitettség) a kezdeti hitelminőségi besorolás szerinti bontásban is fel kell tüntetni (az utolsó sorcsoport). Ezeket az információkat az értékpapírosítást kezdeményezőknek, a szponzoroknak és a befektetőknek is meg kell adniuk.
 Sor
 010
 TELJES KITETTSÉG
 A teljes kitettség a fennálló értékpapírosítások teljes összegét jelenti. Ez a sor összesíti a későbbi sorokban az értékpapírosítást kezdeményezők, a szponzorok és a befektetők által megadott valamennyi információt.
 020
 EBBŐL: ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 63. és 64. pontjában foglalt meghatározások szerinti újra-értékpapírosítások összértéke.
 030
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁST KEZDEMÉNYEZŐ: TELJES KITETTSÉG
 Ez a sor összefoglalja az olyan értékpapírosítási pozíciókkal kapcsolatos mérlegtételekre, mérlegen kívüli tételekre, származtatott ügyletekre és gyorsított visszafizetésekre vonatkozó információkat, amelyeknél az intézmény a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 13. pontja szerinti értékpapírosítást kezdeményező szerepét tölti be.
 040–090
 MÉRLEGTÉTELEK
 A CRR 246. cikke (1) bekezdésének b) pontja kimondja, hogy ha az intézmény a kockázattal súlyozott kitettségértéket az IRB-módszer szerint számítja ki, akkor a mérlegen belüli értékpapírosítási pozíció kitettségértéke az egyedi hitelkockázati kiigazítások figyelembevétele nélküli könyv szerinti érték.
 A mérlegtételek az 050–070. sorban az értékpapírosítások kockázati súlycsoportjai szerint (A-B-C), a 080–090. sorban pedig az újra-értékpapírosítások kockázati súlycsoportjai szerint (D-E) oszlanak meg a CRR 261. cikkének (1) bekezdésében található 4. táblázatnak megfelelően.
 100–150
 MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK ÉS SZÁRMAZTATOTT ÜGYLETEK
 Ezek a sorok az olyan mérlegen kívüli tételnek és származtatott ügyletnek minősülő értékpapírosítási pozíciókkal kapcsolatos információkat gyűjtenek, amelyekre az értékpapírosítás keretében hitel-egyenértékesítési tényezőt kell alkalmazni. A mérlegen kívüli értékpapírosítási pozíció kitettségértéke az adott értékpapírosítási pozíciónak az esetleges egyedi hitelkockázati kiigazítások levonásával számított névértéke, egyéb rendelkezés hiányában 100 %-os hitel-egyenértékesítési tényezővel megszorozva.
 A CRR II. mellékletében felsorolt származtatott ügyletekből eredő mérlegen kívüli értékpapírosítási pozíciókat a CRR harmadik része II. címének 6. fejezete alapján kell megállapítani. A CRR II. mellékletében felsorolt származtatott ügyletek partnerkockázatához kapcsolódó kitettségértéket a CRR harmadik része II. címének 6. fejezete alapján kell megállapítani.
 A likviditási hitelkeretek, hitelkeretek és hitelkezeléssel kapcsolatos szolgáltatásnyújtók által biztosított készpénzelőlegek esetében az intézményeknek a le nem hívott összeget kell megadniuk.
 Kamatcsereügyletek és deviza-csereügyletek esetében a CR SA Total táblán megadott kitettségértéket kell feltüntetniük a CRR 246. cikkének (1) bekezdése szerint.
 A mérlegen kívüli tételek a 110–130. sorban az értékpapírosítások kockázati súlycsoportjai szerint (A-B-C), a 140–150. sorban pedig az újra-értékpapírosítások kockázati súlycsoportjai szerint (D-E) oszlanak meg a CRR 261. cikkének (1) bekezdésében található 4. táblázatnak megfelelően.
 160
 GYORSÍTOTT VISSZAFIZETÉS
 Ez a sor csak a CRR 242. cikkének 13. és 14. pontja szerinti gyorsított visszafizetést biztosító rendelkezést tartalmazó rulírozó kitettségre vonatkozó értékpapírosítást kezdeményezőkre vonatkozik.
 170
 BEFEKTETŐ: TELJES KITETTSÉG
 Ez a sor összefoglalja az olyan értékpapírosítási pozíciókkal kapcsolatos mérlegtételekre, mérlegen kívüli tételekre és származtatott ügyletekre vonatkozó információkat, amelyeknél az intézmény befektető szerepét tölti be.
 A CRR nem határozza meg kifejezetten a befektető fogalmát. Így ebben az összefüggésben a befektető olyan intézmény, amely értékpapírosítási pozícióval rendelkezik egy olyan értékpapírosítási ügyletben, amelyben sem az értékpapírosítást kezdeményező, sem a szponzor szerepét nem tölti be.
 180–230
 MÉRLEGTÉTELEK
 Itt is ugyanazokat a besorolási kritériumokat kell alkalmazni, amelyek alapján az értékpapírosítást kezdeményezők mérlegtételei oszthatók fel értékpapírosítás (A-B-C) és újra-értékpapírosítás (D-E) szerint.
 240–290
 MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK ÉS SZÁRMAZTATOTT ÜGYLETEK
 Itt is ugyanazokat a besorolási kritériumokat kell alkalmazni, amelyek alapján az értékpapírosítást kezdeményezők mérlegen kívüli tételei és származtatott ügyletei oszthatók fel értékpapírosítás (A-B-C) és újra-értékpapírosítás (D-E) szerint.
 300
 SZPONZOR: TELJES KITETTSÉG
 Ez a sor összefoglalja az olyan értékpapírosítási pozíciókkal kapcsolatos mérlegtételekre, mérlegen kívüli tételekre és származtatott ügyletekre vonatkozó információkat, amelyeknél az intézmény a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontja szerinti szponzor szerepét tölti be. Ha egy szponzor saját eszközt is értékpapírosít, akkor a saját értékpapírosított eszközökkel kapcsolatos információkat az értékpapírosítást kezdeményezőre vonatkozó sorokban kell megadnia.
 310–360
 MÉRLEGTÉTELEK
 Itt is ugyanazokat a besorolási kritériumokat kell alkalmazni, amelyek alapján az értékpapírosítást kezdeményezők mérlegtételei és származtatott ügyletei oszthatók fel értékpapírosítás (A-B-C) és újra-értékpapírosítás (D-E) szerint.
 370–420
 MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK ÉS SZÁRMAZTATOTT ÜGYLETEK
 Itt is ugyanazokat a besorolási kritériumokat kell alkalmazni, amelyek alapján az értékpapírosítást kezdeményezők mérlegen kívüli tételei és származtatott ügyletei oszthatók fel értékpapírosítás (A-B-C) és újra-értékpapírosítás (D-E) szerint.
 430–540
 A FENNÁLLÓ POZÍCIÓK KEZDETI HITELMINŐSÉGI BESOROLÁS SZERINTI BONTÁSA
 Ezek a sorok az adatszolgáltatás időpontjában fennálló, minősítésen alapuló módszer szerint kezelt és nem minősített pozíciókkal kapcsolatos információkat gyűjtenek az SA módszerre vonatkozóan a CRR 261. cikkében (4. táblázat) megadott, a kezdeményezésük (keletkezésük) időpontjában alkalmazott hitelminőségi besorolások szerint. Ezen adatok hiányában a hitelminőségi besorolásnak megfelelő, rendelkezésre álló adatok közül a legkorábbiakat kell megadni.
 A sorokat kizárólag a 170., 190–320. és 400–410. oszlopban kell kitölteni.
 3.9. C 14.00 – AZ ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSSAL KAPCSOLATOS RÉSZLETES INFORMÁCIÓK (SEC DETAILS)
 3.9.1. Általános megjegyzések
 109.
 Ez a tábla – a CR SEC SA, CR SEC IRB, MKR SA SEC és MKR SA CTP tábla összesített információival szemben – ügyletenkénti információkat gyűjt valamennyi olyan értékpapírosításról, amelyben az adatot szolgáltató intézmény érintett. Meg kell adni az egyes értékpapírosítások főbb jellemzőit, például az alapul szolgáló halmazt és a szavatolótőke-követelményt.
 110.
 A táblát az alábbi esetekben kell kitölteni:
 a)
 Az adatszolgáltató intézmény által kezdeményezett vagy szponzorált értékpapírosítások esetében akkor, ha legalább egy pozícióval rendelkezik az értékpapírosításban. Így attól függetlenül, hogy jelentős kockázat átruházására sor került-e vagy sem, az intézményeknek az általuk – akár a banki könyvben, akár a kereskedési könyvben – tartott valamennyi pozícióról adatot kell szolgáltatniuk. A tartott pozíciók magukban foglalják a CRR 405. cikke szerint megtartott pozíciókat.
 b)
 Az adatszolgáltató intézmény által az adatszolgáltatás évében (1) kezdeményezett vagy szponzorált értékpapírosítások esetében akkor, ha nem rendelkezik pozícióval.
 c)
 Olyan értékpapírosítások, amelyek végső alapeszköze eredetileg az adatszolgáltató intézmény által kibocsátott és az értékpapírosítási eszköz által (részben) megszerzett pénzügyi kötelezettség. Ez az alapeszköz fedezett kötvény vagy más kötelezettség is lehet, amelyet ilyenként a 160. oszlopban fel kell tüntetni.
 d)
 Az értékpapírosításokban meglévő olyan pozíciók, amelyeknél az adatszolgáltató intézmény nem értékpapírosítást kezdeményező és nem szponzor (tehát befektetők és eredeti hitelezők esetében).
 111.
 Ezt a táblát kizárólag az abban az országban található konszolidált csoportok és önálló intézmények (2) alkalmazhatják, ahol szavatolótőke-követelmény hatálya alá esnek. Ha egy értékpapírosításban egy konszolidált csoporton belül több intézmény is részt vesz, akkor az adatokat intézményenkénti részletes bontásban kell megadni.
 112.
 A CRR 406. cikkének (1) bekezdése alapján, amely szerint az értékpapírosítási pozíciókba fektető intézményeknek az ilyen pozíciókról nagy mennyiségű információt kell beszerezniük az előzetes vizsgálatra vonatkozó követelmények teljesítéséhez, a tábla alkalmazási köre bizonyos mértékig a befektetőkre is kiterjed. Így különösen a 010–040., a 070–110., 160-as, 190-es, a 290–400. és a 420–470. oszlopot kell kitölteniük.
 113.
 Az eredeti hitelező szerepét betöltő intézményeknek (amelyek ugyanabban az értékpapírosításban nem értékpapírosítást kezdeményezők vagy szponzorok) a táblát általában a befektetőkkel azonos terjedelemben kell kitölteniük.
 3.9.2. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlop
 005
 SOR SZÁMA
 A sor száma egy sorazonosító, amely a tábla minden sorát egyedileg azonosítja. Sorrendje: 1, 2, 3 stb.
 010
 BELSŐ KÓD
 Belső (alfanumerikus) kód, amelyet az intézmény az értékpapírosítás azonosítására használ. A belső kódot az értékpapírosítás azonosítójához kell rendelni.
 020
 AZ ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS AZONOSÍTÓJA (kódja/neve)
 Az értékpapírosítás jogszabályban előírt nyilvántartásba vételéhez használt kód, vagy ha ilyen nincs, akkor az a név, amelyen az értékpapírosítás a piacon ismert. Ha van nemzetközi értékpapír-azonosító szám (ISIN) – nyilvános ügyletnél –, akkor az oszlopban az értékpapírosítás valamennyi ügyletrészsorozatában közös karaktereket kell megadni.
 030
 AZ ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁST KEZDEMÉNYEZŐ AZONOSÍTÓJA (kódja/neve)
 Az oszlopban az értékpapírosítást kezdeményező részére a felügyelő hatóság által megállapított kódot, vagy ha ilyen nincs, akkor az intézmény nevét kell megadni.
 Több eladó részvételével végrehajtott értékpapírosítás esetén az adatszolgáltató intézménynek meg kell adnia a konszolidált csoportján belüli valamennyi olyan intézmény azonosítóját, amely az ügyletben (mint kezdeményező, szponzor vagy eredeti hitelező) részt vesz. Ha kód nem áll rendelkezésre, vagy azt az adatszolgáltató intézmény nem ismeri, akkor az intézmény nevét kell megadni.
 040
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS TÍPUSA: (HAGYOMÁNYOS/SZINTETIKUS)
 A következő rövidítéseket kell megadni:
 —
 „T”: hagyományos;
 —
 „S”: szintetikus.
 A hagyományos értékpapírosítás és a szintetikus értékpapírosítás meghatározását a CRR 242. cikkének 10. és 11. pontja tartalmazza.
 050
 ELSZÁMOLÁSI MÓD: AZ ÉRTÉKPAPÍROSÍTOTT KITETTSÉGEK A MÉRLEGBEN MARADNAK, VAGY KIVEZETÉSRE KERÜLNEK?
 A kezdeményezők, szponzorok és eredeti hitelezők a következő rövidítések egyikét kötelesek feltüntetni:
 —
 „K”: teljes megjelenítés;
 —
 „P”: részleges kivezetés;
 —
 „R”: teljes kivezetés;
 —
 „N”: nem alkalmazható.
 Az oszlop az ügylet elszámolási módját foglalja össze.
 A szintetikus értékpapírosítások esetében az értékpapírosítást kezdeményezőnek az értékpapírosított kitettségeket a mérlegből kivezetettként kell feltüntetnie.
 Kötelezettségek értékpapírosítása esetében az értékpapírosítást kezdeményezők az oszlopot nem töltik ki.
 A „P” (részleges kivezetés) értéket kell megadni akkor, ha az értékpapírosított eszközöket a mérlegben az adatszolgáltató intézménynek az IAS 39. 30–35. bekezdése szerinti folytatódó részvétele mértékéig jelenítik meg.
 060
 A FIZETŐKÉPESSÉG KEZELÉSE: AZ ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSI POZÍCIÓKRA SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY VONATKOZIK?
 Kizárólag az értékpapírosítást kezdeményezőknek a következő rövidítéseket kell megadniuk:
 —
 „N”: nincs vonatkozó szavatolótőke-követelmény;
 —
 „B”: banki könyv;
 —
 „T”: kereskedési könyv;
 —
 „A”: részben mindkét könyv.
 A CRR 109., 243. és 244. cikke.
 Az oszlop azt foglalja össze, hogy az értékpapírosítási programot az értékpapírosítást kezdeményező hogyan kezeli a fizetőképesség szempontjából. Azt mutatja, hogy a szavatolótőke-követelmény számítása az értékpapírosított kitettségek vagy az értékpapírosítási pozíciók alapján történik (banki könyv/kereskedési könyv).
 Ha a szavatolótőke-követelmény alapját az értékpapírosított kitettségek képezik (jelentős kockázat átruházására nem kerül sor), akkor a hitelkockázat szavatolótőke-követelményének kiszámítását az intézmény a sztenderd módszer alkalmazása esetén a CR SA táblán, a belső minősítésen alapuló módszer alkalmazása esetén a CR IRB táblán tünteti fel.
 Ugyanakkor, ha a szavatolótőke-követelmény alapját a banki könyvben nyilvántartott értékpapírosítási pozíciók képezik (jelentős kockázat átruházására kerül sor), akkor a hitelkockázat szavatolótőke-követelményének kiszámítását az intézmény a sztenderd módszer alkalmazása esetén a CR SEC SA táblán, a belső minősítésen alapuló módszer alkalmazása esetén a CR SEC IRB táblán tünteti fel. A kereskedési könyvben nyilvántartott értékpapírosítási pozíciók esetében a piaci kockázat szavatolótőke-követelményének kiszámítását az MKR SA TDI (sztenderd módszer szerinti általános pozíciókockázat), az MKR SA SEC vagy MKR SA CTP (sztenderd módszer szerinti egyedi pozíciókockázat), vagy az MKR IM (belső modellek) táblán kell feltüntetni.
 Kötelezettségek értékpapírosítása esetében az értékpapírosítást kezdeményezők az oszlopot nem töltik ki.
 070
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS VAGY ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS?
 Az értékpapírosítás és az újra-értékpapírosítás fogalmának a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 61. és 62–64. pontjában foglalt meghatározása szerint az alábbi rövidítésekkel meg kell adni az alapul szolgáló értékpapírok típusát:
 —
 „S”: értékpapírosítás;
 —
 „R”: újra-értékpapírosítás.
 080–100
 MEGTARTOTT ÉRDEKELTSÉGEK
 A CRR 404–410. cikke.
 080
 AZ ÉRDEKELTSÉG MEGTARTÁSÁNAK MÓDJA
 Minden egyes kezdeményezett értékpapírosítási programnál fel kell tüntetni a nettó gazdasági érdekeltség megtartásának módját a CRR 405. cikke alapján:
 A – Függőleges szelet (értékpapírosítási pozíciók): „a befektetőknek eladott vagy a befektetőkre átruházott minden egyes ügyletrészsorozat névérték
 e legalább 5 %-ának megtartása.”
 V – Függőleges szelet (értékpapírosított kitettségek): legalább 5 % megtartása az egyes értékpapírosított kitettségek hitelkockázatából akkor, ha az értékpapírosított kitettségek így megtartott hitelkockázatának besorolása minden esetben megegyezik (pari passu) az ugyanazon kitettségekre vonatkozóan értékpapírosított hitelkockázatéval, vagy annál alacsonyabb besorolású.
 B-Rulírozó kitettségek: „rulírozó kitettségek értékpapírosítása esetén az értékpapírosított kitettségek névértékének legalább 5 %
 -a mértékéig az értékpapírosítást kezdeményező érdekeltségének megtartása”.
 C – Mérlegen belüli: „véletlenszerűen kiválasztott – legalább az értékpapírosított kitettségek névértékének 5 %-ával egyenértékű – kitettségek megtartása, amennyiben ezeket az értékpapírosítás során egyébként értékpapírosították volna, feltéve, hogy a potenciálisan értékpapírosítandó kitettségek száma az értékpapírosítás kezdeményezésekor legalább 100”.
 D – Első veszteségviselő: „az első veszteségviselő ügyletrészsorozat és szükség esetén a befektetőkre átruházott vagy a befektetőknek eladott ügyletrészsorozatokkal azonos vagy magasabb kockázati profilú, és a befektetőkre átruházott vagy a befektetőknek eladott ügyletrészsorozatoknál nem korábbi lejáratú ügyletrészsorozatok megtartása úgy, hogy a megtartott rész összesen legalább az értékpapírosított kitettségek névértékének 5 %-ával egyenlő”.
 E – Mentesül. Ezt a kódot a CRR 405. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezésekkel érintett értékpapírosításoknál kell megadni.
 N – Nem alkalmazható. Ezt a kódot a CRR 404. cikkében foglalt rendelkezésekkel érintett értékpapírosításoknál kell megadni.
 U – Nem megfelelő vagy ismeretlen. Ezt a kódot akkor kell megadni, ha az adatszolgáltató intézmény nem tudja biztosan, hogy a megtartás melyik módját alkalmazzák, vagy az nem felel meg a szabályoknak.
 090
 A MEGTARTOTT ÉRDEKELTSÉGEK ARÁNYA AZ ADATSZOLGÁLTATÁS IDŐPONTJÁBAN (%)
 Az értékpapírosítást kezdeményező, a szponzor vagy az eredeti hitelező által megtartott jelentős mértékű nettó gazdasági érdekeltség aránya a kezdeményezés időpontjában legalább 5 %.
 A CRR 405. cikkének (1) bekezdésétől függetlenül a kezdeményezéskor megtartott érdekeltségek értékelése jellemzően úgy értelmezhető, hogy az a kitettségek első értékpapírosításának időpontjára, és nem a kitettségek keletkezésének időpontjára vonatkozik (például nem arra az időpontra, amikor az alapul szolgáló hiteleket először nyújtották). A kezdeményezéskor megtartott érdekeltségek értékelése azt jelenti, hogy a megtartás mértékének értékelésekor és a követelmény teljesítésekor (például a kitettségek első értékpapírosításának időpontjában) elvárt arány 5 %; a megtartott érdekeltségi arány dinamikus újraértékelésének és kiigazításának az ügylet teljes élettartamára vonatkozó előírása nem szükséges.
 Az oszlop nem töltendő ki akkor, ha a 080-as oszlopban (Az érdekeltség megtartásának módja) az „E” (Mentesül) vagy „N” (Nem alkalmazható) kód szerepel.
 100
 A MEGTARTÁSI KÖVETELMÉNY TELJESÜL?
 A CRR 405. cikkének (1) bekezdése
 A következő rövidítéseket kell megadni:
 Y – igen;
 N – nem.
 Az oszlop nem töltendő ki akkor, ha a 080-as oszlopban (Az érdekeltség megtartásának módja) az „E” (Mentesül) vagy „N” (Nem alkalmazható) kód szerepel.
 110
 AZ INTÉZMÉNY SZEREPE: (ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁST KEZDEMÉNYEZŐ/SZPONZOR/EREDETI HITELEZŐ/BEFEKTETŐ)
 A következő rövidítéseket kell megadni:
 —
 „O”: értékpapírosítást kezdeményező;
 —
 „S”: szponzor;
 —
 „L”: eredeti hitelező;
 —
 „I”: befektető.
 Az értékpapírosítást kezdeményező fogalmát a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 13. pontja, a szponzor fogalmát a 14. pontja határozza meg. Befektetőnek olyan intézmények tekinthetők, amelyekre a CRR 406. és 407. cikke alkalmazható.
 120–130
 NEM ABCP-PROGRAMOK
 Azon speciális jellegükből adódóan, hogy több egyedi értékpapírosítási pozíciót foglalnak magukban, a CRR 242. cikkének 9. pontjában meghatározott ABCP-programokról a 120-as és 130-as oszlopban nem kell adatot szolgáltatni.
 120
 KEZDEMÉNYEZÉS IDŐPONTJA (hh/éééé)
 Az értékpapírosítás kezdeményezésének időpontjában (a halmazra [poolra] vonatkozó határidőben vagy záró dátumban) a hónapot és az évet a „hh/éééé” formában kell megadni.
 Az egyes értékpapírosítási programok kezdeményezésének időpontja az adatszolgáltatás időpontjai között nem változhat. A nyitott halmazokkal fedezett értékpapírosítási programok esetében a kezdeményezés napja az értékpapírok első kibocsátásának napja.
 Ezt az információt akkor is fel kell tüntetni, ha az adatszolgáltató intézmény nem rendelkezik pozícióval az értékpapírosításban.
 130
 AZ ÉRTÉKPAPÍROSÍTOTT KITETTSÉGEK ÖSSZÉRTÉKE A KEZDEMÉNYEZÉS IDŐPONTJÁBAN
 Ez az oszlop az értékpapírosított portfóliónak a kezdeményezés időpontjában érvényes (a hitel-egyenértékesítési tényezők előtti eredeti kitettségnek megfelelő) értékét összesíti.
 A nyitott halmazokkal fedezett értékpapírosítási programok esetében az értékpapírok első kibocsátásának napjára vonatkozó értéket kell megadni. A hagyományos értékpapírosítások esetében az értékpapírosítási halmaz más eszközei nem számíthatók be. A több eladó (azaz egynél több értékpapírosítást kezdeményező) részvételével működő értékpapírosítási programoknál kizárólag az adatszolgáltató intézménynek az értékpapírosított portfólióhoz való hozzájárulásának megfelelő összeget kell feltüntetni. Kötelezettségek értékpapírosítása esetében kizárólag az adatszolgáltató intézmény által kibocsátott összeget kell megadni.
 Ezt az információt akkor is fel kell tüntetni, ha az adatszolgáltató intézmény nem rendelkezik pozícióval az értékpapírosításban.
 140–220
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTOTT KITETTSÉGEK
 A 140–220. oszlopban az adatszolgáltató intézménynek az értékpapírosított portfólió több jellemzőjére vonatkozó információkat kell feltüntetnie.
 140
 ÖSSZÉRTÉK
 Az intézményeknek az értékpapírosított portfóliónak az adatszolgáltatás időpontjában érvényes értékét, vagyis a fennálló értékpapírosított kitettségek összegét kell megadniuk. A hagyományos értékpapírosítások esetében az értékpapírosítási halmaz más eszközei nem számíthatók be. A több eladó (azaz egynél több értékpapírosítást kezdeményező) részvételével működő értékpapírosítási programoknál kizárólag az adatszolgáltató intézménynek az értékpapírosított portfólióhoz való hozzájárulásának megfelelő összeget kell feltüntetni. A zárt halmazzal fedezett értékpapírosítási programoknál (vagyis ahol az értékpapírosított eszközportfólió a kezdeményezés napját követően nem bővíthető) az értéket fokozatosan csökkenteni kell.
 Ezt az információt akkor is fel kell tüntetni, ha az adatszolgáltató intézmény nem rendelkezik pozícióval az értékpapírosításban.
 150
 AZ INTÉZMÉNY RÉSZESEDÉSE (%)
 Az intézménynek az értékpapírosított portfólióban az adatszolgáltatás időpontjában meglévő részesedését kell megadni (százalékban, két tizedesjegy pontossággal). Az ebben az oszlopban feltüntetendő érték alapértelmezés szerint 100 %, kivéve a több eladó részvételével működő értékpapírosítási programokat. Az utóbbi esetben az adatszolgáltató intézménynek az értékpapírosított portfólióban meglévő aktuális hozzájárulását kell megadnia (arányát tekintve a 140-es oszlopnak felel meg).
 Ezt az információt akkor is fel kell tüntetni, ha az adatszolgáltató intézmény nem rendelkezik pozícióval az értékpapírosításban.
 160
 TÍPUS
 Ez az oszlop az értékpapírosított portfólióban lévő eszközökről (1–8) és kötelezettségekről (9 és 10) gyűjt információkat. Az intézménynek az alábbi számkódok valamelyikét kell feltüntetnie:
 1 – lakóingatlant terhelő jelzálog;
 2 – kereskedelmi ingatlant terhelő jelzálog;
 3 – hitelkártya-követelés;
 4 – lízing;
 5 – vállalatoknak és vállalatként kezelt kkv-knak nyújtott hitel;
 6 – fogyasztási hitel;
 7 – vevőkövetelés;
 8 – egyéb eszköz;
 9 – fedezett kötvény;
 10 – egyéb kötelezettség.
 Ha az értékpapírosított kitettségek halmaza a fenti típusokat vegyesen tartalmazza, akkor az intézménynek a legfontosabb típust kell feltüntetnie. Újra-értékpapírosítás esetén az intézménynek a végső alapul szolgáló eszközhalmazt kell megjelölnie. A 10. típus (egyéb kötelezettség) az államkötvényeket és a hitelkockázati eseményhez kapcsolt értékpapírokat foglalja magában.
 A zárt halmazzal fedezett értékpapírosítási programoknál a típus az adatszolgáltatás időpontjai között nem változhat.
 170
 ALKALMAZOTT MÓDSZER (SA/IRB/VEGYES)
 Ez az oszlop arról a módszerről gyűjt információkat, amelyet az intézmény az adatszolgáltatás időpontjában alkalmazna az értékpapírosított kitettségekre.
 A következő rövidítéseket kell megadni:
 —
 „S”: sztenderd módszer;
 —
 „I”: belső minősítésen alapuló módszer;
 —
 „M”: a két módszer (SA/IRB) kombinációja.
 Ha a sztenderd módszer alkalmazásakor az 050-es oszlopban a „P” érték szerepel, akkor a szavatolótőke-követelmény kiszámítását a CR SEC SA táblán kell megadni.
 Ha az IRB-módszer alkalmazásakor az 050-es oszlopban a „P” érték szerepel, akkor a szavatolótőke-követelmény kiszámítását a CR SEC IRB táblán kell megadni.
 Ha a sztenderd módszer és az IRB-módszer együttes alkalmazásakor az 050-es oszlopban a „P” érték szerepel, akkor a szavatolótőke-követelmény kiszámítását a CR SEC SA és a CR SEC IRB táblán is meg kell adni.
 Ezt az információt akkor is fel kell tüntetni, ha az adatszolgáltató intézmény nem rendelkezik pozícióval az értékpapírosításban. Ettől függetlenül az oszlop nem vonatkozik a kötelezettségek értékpapírosítására. A szponzorok az oszlopot nem töltik ki.
 180
 A KITETTSÉGEK SZÁMA
 A CRR 261. cikkének (1) bekezdése
 Az oszlopot kizárólag azoknak az intézményeknek kötelező kitölteniük, amelyek az értékpapírosítási pozíciókra az IRB-módszert alkalmazzák (és ennek megfelelően a 170-es oszlopban az „I” értéket adják meg). Az intézmény a kitettségek tényleges számáról szolgáltat adatot.
 Az oszlop nem töltendő ki kötelezettségek értékpapírosítása esetén, valamint akkor, ha a szavatolótőke-követelmény az értékpapírosított kitettségeken alapul (eszközök értékpapírosítása esetén). Az oszlop nem töltendő ki, ha az adatszolgáltató intézmény nem rendelkezik pozícióval az értékpapírosításban. Az oszlopot a befektetők nem töltik ki.
 190
 ORSZÁG
 Az ISO 3166-1 alpha-2 szabvány szerinti kód alapján az ügylet végső alapul szolgáló eszközeinek származási országát kell megadni, vagyis az eredeti értékpapírosított kitettségek közvetlen kötelezettjének az országát (alapul szolgáló eszközök vizsgálata). Ha az értékpapírosítás halmaza több országot tartalmaz, akkor az intézménynek a legfontosabb országot kell feltüntetnie. Ha az eszközök és kötelezettségek összege alapján számított 20 %-os küszöböt egyik ország sem lépi túl, akkor az „OT” (egyéb) értéket kell feltüntetni.
 200
 ELGD (%)
 A kitettséggel súlyozott átlagos LGD (ELGD) értékét csak azok az intézmények adják meg, amelyek a felügyeleti képlet módszerét alkalmazzák (és ennek megfelelően a 170-es oszlopban az „I” értéket tüntetik fel). Az ELGD értékét a CRR 262. cikkének (1) bekezdése alapján kell kiszámítani.
 Az oszlop nem töltendő ki kötelezettségek értékpapírosítása esetén, valamint akkor, ha a szavatolótőke-követelmény az értékpapírosított kitettségeken alapul (eszközök értékpapírosítása esetén). Az oszlop nem töltendő ki továbbá, ha az adatszolgáltató intézmény nem rendelkezik pozícióval az értékpapírosításban. A szponzorok az oszlopot nem töltik ki.
 210
 (–) ÉRTÉKELÉSI KORREKCIÓK ÉS CÉLTARTALÉKOK
 Az adatszolgáltató intézményre alkalmazandó számviteli szabályozásnak megfelelő értékelési korrekciók és hitelveszteségre képzett céltartalékok (a CRR 159. cikke). Az értékelési korrekciók magukban foglalják a pénzügyi eszközökön a mérlegben történő kezdeti megjelenítésük óta keletkezett hitelveszteségnek az eredményben elszámolt összegét (ideértve a valós értéken értékelt pénzügyi eszközök hitelkockázatából eredő, a kitettségértékből nem levonható veszteségeket), valamint a CRR 166. cikkének (1) bekezdése szerint nemteljesítőként megvásárolt kitettségekre kapott kedvezményeket. A céltartalékok a mérlegen kívüli tételeken keletkezett hitelveszteségek halmozott összegét foglalják magukban.
 Ez az oszlop az értékpapírosított kitettségekre alkalmazott értékelési korrekciókról és céltartalékokról gyűjt információkat. Az oszlop nem töltendő ki kötelezettségek értékpapírosítása esetén.
 Ezt az információt akkor is fel kell tüntetni, ha az adatszolgáltató intézmény nem rendelkezik pozícióval az értékpapírosításban.
 A szponzorok az oszlopot nem töltik ki.
 220
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS ELŐTTI SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY (%)
 Ez az oszlop az értékpapírosított portfólió szavatolótőke-követelményéről gyűjt információkat az értékpapírosítás nélküli állapotot feltételezve, valamint az ebben rejlő kockázatokkal kapcsolatos várható veszteségről (Kirb), amelyet az értékpapírosított kitettségeknek a kezdeményezés időpontjában érvényes összértékének százalékos arányában, két tizedesjegy pontossággal kell megadni. A Kirb meghatározását a CRR 242. cikkének (4) bekezdése tartalmazza.
 Az oszlop nem töltendő ki kötelezettségek értékpapírosítása esetén. Eszközök értékpapírosítása esetén ezt az információt akkor is fel kell tüntetni, ha az adatszolgáltató intézmény nem rendelkezik pozícióval az értékpapírosításban.
 A szponzorok az oszlopot nem töltik ki.
 230–300
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSI STRUKTÚRA
 A hat oszlopból álló csoport az értékpapírosítás struktúrájáról gyűjt adatokat mérlegen belüli/kívüli pozíciók, ügyletrészsorozatok (előre sorolt, köztes, első veszteségviselő), valamint lejárat szerint.
 A több eladó részvételével működő értékpapírosítási programoknál az első veszteségviselő ügyletrészsorozatra vonatkozóan kizárólag az adatot szolgáltató intézménynek megfelelő, vagy annak tulajdonított összeget kell feltüntetni.
 230–250
 MÉRLEGTÉTELEK
 Ez az oszlopcsoport a mérlegtételekről gyűjt információkat ügyletrészsorozatok szerinti bontásban (előre sorolt, köztes, első veszteségviselő).
 230
 ELŐRE SOROLT
 Ebbe a kategóriába kell sorolni minden olyan ügyletrészsorozatot, amely nem minősül köztes vagy első veszteségviselő ügyletrészsorozatnak.
 240
 KÖZTES
 Lásd a CRR 243. cikkének (3) bekezdését (hagyományos értékpapírosítás) és 244. cikkének (3) bekezdését (szintetikus értékpapírosítás).
 250
 ELSŐ VESZTESÉGVISELŐ
 Az első veszteségviselő ügyletrészsorozat meghatározását a CRR 242. cikkének 15. pontja tartalmazza.
 260–280
 MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK ÉS SZÁRMAZTATOTT ÜGYLETEK
 Ez az oszlopcsoport a mérlegen kívüli tételekről és származtatott ügyletekről gyűjt információkat ügyletrészsorozatok szerinti bontásban (előre sorolt, köztes, első veszteségviselő).
 Itt is ugyanazokat a besorolási kritériumokat kell alkalmazni, amelyek alapján a mérlegtételek oszthatók fel ügyletrészsorozatok szerint.
 290
 A FELMONDÁS VÁRHATÓ LEGKORÁBBI IDŐPONTJA
 A teljes értékpapírosítás felmondásának valószínű időpontja a szerződési feltételek és a jelenleg várható pénzügyi feltételek alapján. Általában az alábbiak közül a legkorábbi időpont:
 i.
 az a nap, amelyen a CRR 242. cikkének 2. pontjában meghatározott maradék pozíciókra vonatkozó visszavásárlási jog az alapul szolgáló kitettségek lejáratát, valamint azok előtörlesztési rátáit és esetleges újratárgyalását figyelembe véve először gyakorolható;
 ii.
 az a nap, amelyen az értékpapírosítást kezdeményező először érvényesíthet az értékpapírosítás szerződési feltételeiben foglalt olyan egyéb lehívási opciót, amely az értékpapírosítás teljes visszaváltását eredményezi.
 A felmondás várható legkorábbi időpontja tekintetében a napot, a hónapot és az évet kell megadni. Amennyiben ismert, a pontos napot kell feltüntetni, egyéb esetben a hónap első napját.
 300
 JOGSZERŰ VÉGSŐ LEJÁRATI IDŐPONT
 Az a nap, amelyen az értékpapírosítás teljes tőke- és kamatrészét jogszerűen vissza kell fizetni (az ügylet dokumentációja alapján).
 A jogszerű végső lejárati időpont tekintetében a napot, a hónapot és az évet kell megadni. Amennyiben ismert, a pontos napot kell feltüntetni, egyéb esetben a hónap első napját.
 310–400
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSI POZÍCIÓK: HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐK ELŐTTI EREDETI KITETTSÉG
 Az oszlopcsoport az értékpapírosítási pozíciókról gyűjt adatokat az adatszolgáltatás időpontjában fennálló mérlegen belüli/kívüli pozíciók, valamint ügyletrészsorozatok (előre sorolt, köztes, első veszteségviselő) szerinti bontásban.
 310–330
 MÉRLEGTÉTELEK
 Itt is ugyanazokat a besorolási kritériumokat kell alkalmazni, amelyek alapján a mérlegtételek oszthatók fel ügyletrészsorozatok szerint.
 340–360
 MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK ÉS SZÁRMAZTATOTT ÜGYLETEK
 Itt is ugyanazokat a besorolási kritériumokat kell alkalmazni, amelyek alapján a mérlegen kívüli tételek oszthatók fel ügyletrészsorozatok szerint.
 370–400
 TÁJÉKOZTATÓ ADATOK: MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK ÉS SZÁRMAZTATOTT ÜGYLETEK
 Ez az oszlopcsoport a 340–360. oszlopban más bontásban már megadott mérlegen kívüli tételekről és származtatott ügyletekről gyűjt kiegészítő információkat.
 370
 KÖZVETLEN HITELHELYETTESÍTŐK (DCS)
 Ez az oszlop az értékpapírosítást kezdeményező által tartott és közvetlen hitelhelyettesítőkkel garantált értékpapírosítási pozíciókra vonatkozik.
 A CRR I. melléklete szerint közvetlen hitelhelyettesítőnek az alábbi teljes kockázatú mérlegen kívüli tételek minősülnek:
 —
 a hitelhelyettesítő jellegű garanciák;
 —
 a hitelhelyettesítő jellegű visszavonhatatlan készenléti hitellevelek.
 380
 IRS/CRS
 Az IRS a kamatcsereügyletek, a CRS a deviza-csereügyletek rövidítése. Ezeket a származtatott ügyleteket a CRR II. melléklete sorolja fel.
 390
 ELISMERT LIKVIDITÁSI HITELKERETEK
 A CRR 242. cikkének 3. pontjában meghatározott likviditási hitelkeretek akkor elismerhetők, ha teljesítik kell a CRR 255. cikkének (1) bekezdésében felsorolt hat feltételt attól függetlenül, hogy az intézmény a sztenderd és az IRB-módszer közül melyiket alkalmazza.
 400
 EGYÉB (AZ EL NEM ISMERT LIKVIDITÁSI HITELKERETEKKEL EGYÜTT)
 Ebben az oszlopban kell feltüntetni a fennmaradó mérlegen kívüli tételeket, ezen belül az el nem ismert likviditási hitelkereteket (vagyis azokat, amelyek nem teljesítik a CRR 255. cikkének (1) bekezdésében felsorolt feltételeket).
 410
 GYORSÍTOTT VISSZAFIZETÉS: ALKALMAZOTT HITEL-EGYENÉRTÉKESÍTÉSI TÉNYEZŐ
 A CRR 242. cikkének 12. pontja és 256. cikkének (5) bekezdése (SA), valamint 265. cikkének (1) bekezdése (IRB) meghatározza azokat a hitel-egyenértékesítési tényezőket, amelyeket a befektetőkre jutó rész összegére kell alkalmazni a kockázattal súlyozott kitettségérték megállapításához.
 Ez az oszlop a gyorsított visszafizetést biztosító rendelkezést tartalmazó értékpapírosítási programokra (rulírozó értékpapírosításokra) vonatkozik.
 A CRR 256. cikkének (6) bekezdése szerint az alkalmazandó hitel-egyenértékesítési tényezőt az értékpapírosítási felár tényleges háromhavi átlaga határozza meg.
 Az oszlop nem töltendő ki kötelezettségek értékpapírosítása esetén. Ez az információ CR SEC SA tábla 100-as oszlopához, valamint a CR SEC IRB 160-as oszlopához kapcsolódik.
 420
 (–) A SZAVATOLÓ TŐKÉBŐL LEVONT KITETTSÉGÉRTÉK
 Ez az információ szorosan kapcsolódik a CR SEC SA tábla 200-as oszlopához, valamint a CR SEC IRB 180-as oszlopához.
 Ebben az oszlopban negatív értéket kell megadni.
 430
 KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT TELJES KITETTSÉGÉRTÉK A FELSŐ KORLÁT FIGYELEMBEVÉTELE ELŐTT
 Ez az oszlop a kockázattal súlyozott kitettségértéknek az értékpapírosítási pozíciókra vonatkozó felső határ alkalmazása előtti értékéről gyűjt információkat (jelentős kockázat átruházásával járó értékpapírosítási programok esetében). A jelentős kockázat átruházásával nem járó értékpapírosítási programok esetében (ahol a kockázattal súlyozott kitettségérték számítása az értékpapírosított kitettségek alapján történik) az oszlop nem tartalmaz adatot.
 Az oszlop nem töltendő ki kötelezettségek értékpapírosítása esetén.
 440
 KOCKÁZATTAL SÚLYOZOTT TELJES KITETTSÉGÉRTÉK A FELSŐ KORLÁT FIGYELEMBEVÉTELE UTÁN
 Ez az oszlop a kockázattal súlyozott kitettségértéknek az értékpapírosítási pozíciókra vonatkozó felső határ alkalmazása utáni értékéről gyűjt információkat (jelentős kockázat átruházásával járó értékpapírosítási programok esetében). A jelentős kockázat átruházásával nem járó értékpapírosítási programok esetében (ahol a szavatolótőke-követelmény számítása az értékpapírosított kitettségek alapján történik) az oszlop nem tartalmaz adatot.
 Az oszlop nem töltendő ki kötelezettségek értékpapírosítása esetén.
 450–510
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSI POZÍCIÓK – KERESKEDÉSI KÖNYV
 450
 CTP/NEM CTP
 A következő rövidítéseket kell megadni:
 C – korrelációkereskedési portfólió (CTP);
 N – nem CTP.
 460–470
 NETTÓ POZÍCIÓK – HOSSZÚ/RÖVID
 Lásd az MKR SA SEC, illetve MKR SA CTP 050-es és 060-as oszlopát.
 480
 TELJES SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY (SA) – EGYEDI KOCKÁZAT
 Lásd az MKR SA SEC 610-es, illetve az MKR SA CTP 450-es oszlopát.
 4. MŰKÖDÉSI KOCKÁZATI TÁBLACSOPORT
 4.1. C 16.00 – MŰKÖDÉSI KOCKÁZAT (OPR)
 4.1.1. Általános megjegyzések
 114.
 Ez a tábla a működési kockázat szavatolótőke-követelményének a CRR 312–324. cikke szerinti, az alapmutató módszere (BIA), a sztenderd módszer (TSA), az alternatív sztenderd módszer (ASA), valamint a fejlett mérési módszerek (AMA) alkalmazásával történő kiszámításával kapcsolatos információkat nyújt. Egy intézmény egyedi alapon nem alkalmazhatja egyidejűleg a sztenderd módszert és az alternatív sztenderd módszert „lakossági banki tevékenység” és „kereskedelmi banki tevékenység” üzletágára.
 115.
 Az alapmutató módszerét, a sztenderd módszert és/vagy alternatív sztenderd módszert alkalmazó intézmények a szavatolótőke-követelményt a pénzügyi év végén rendelkezésre álló információk alapján számítják ki. Ha nem állnak rendelkezésre auditált adatok, az intézmények üzleti becslést is alkalmazhatnak. Ha auditált adatokat használnak, akkor az intézményeknek az auditált adatokat változatlan formában kell feltüntetniük. A változtatás nélküli adatszolgáltatás elvétől az intézmények eltérhetnek például akkor, ha az adott időszakban rendkívüli körülmények merülnek fel, például szervezetekben vagy tevékenységekben részesedésszerzés, illetve -elidegenítés történik.
 116.
 Amennyiben az intézmény bizonyítani tudja az illetékes hatóság számára, hogy – rendkívüli körülmény, például egyesülés vagy bizonyos egységek vagy tevékenységek megszűnése miatt – a hároméves átlagnak az irányadó mutató kiszámítása céljára való felhasználása a működési kockázathoz kapcsolódó szavatolótőke-követelmény torz becslését eredményezné, az illetékes hatóság engedélyezheti az intézmény számára a számítás olyan módon történő módosítását, amely figyelembe veszi az említett eseményeket. Az illetékes hatóság saját kezdeményezésre is előírhatja az intézmény számára a számítás módosítását. Ha az intézmény három évnél rövidebb ideje működik, az irányadó mutató kiszámításához a jövőre vonatkozó üzleti becsléseket is felhasználhat, feltéve, hogy amint a tényleges múltbeli adatok legkorábban rendelkezésre állnak, attól az időponttól azokra támaszkodik.
 117.
 A tábla oszlopai a legutóbbi három évre vonatkozóan mutatják be a működési kockázattal érintett banki tevékenységek irányadó mutatójának értékével, valamint a kölcsönök és előlegek összegével kapcsolatos információkat (az utóbbi csak az alternatív sztenderd módszer esetében alkalmazható). Ezután kell feltüntetni a működési kockázathoz kapcsolódó szavatolótőke-követelmény értékével kapcsolatos információkat. Adott esetben részletezni kell, hogy az összeg mely része származik allokációs eljárásból. A fejlett mérési módszerekkel kapcsolatban további tájékoztató adatok mutatják be a várható veszteségnek, a diverzifikációnak és a mérséklési technikáknak a működési kockázathoz kapcsolódó szavatolótőke-követelményre gyakorolt hatását.
 118.
 Az egyes sorokban a működési kockázathoz kapcsolódó szavatolótőke-követelmény számítási módszerére vonatkozó információk találhatók, üzletáganként a sztenderd módszer és alternatív sztenderd módszer szerinti részletezésben.
 119.
 A táblát minden olyan intézménynek be kell nyújtania, amelyre a működési kockázathoz kapcsolódó szavatolótőke-követelmény vonatkozik.
 4.1.2. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlop
 010–030
 IRÁNYADÓ MUTATÓ
 A működési kockázathoz kapcsolódó szavatolótőke-követelményt az irányadó mutató segítségével (az alapmutató módszerével, a sztenderd módszerrel vagy az alternatív sztenderd módszerrel) számító intézmények a megfelelő évekre vonatkozó irányadó mutatót a 010–030. oszlopban tüntetik fel. Ezenkívül a különböző módszerek együttes, a CRR 314. cikkében említett alkalmazása esetén az intézmények tájékoztató jelleggel megadják a fejlett mérési módszerek alkalmazási körébe tartozó tevékenységekre vonatkozó irányadó mutatót is. Ugyanígy kell eljárni a fejlett mérési módszereket alkalmazó egyéb bankokkal is.
 A továbbiakban az irányadó mutató a CRR 316. cikkének (1) bekezdésében található 1. táblázatban felsorolt elemek pénzügyi év végén mért értékének az összege.
 Ha az intézmény az irányadó mutatóról 3 évnél rövidebb időszakra vonatkozóan rendelkezik adatokkal, akkor a rendelkezésre álló historikus (auditált) adatokat kell a táblázat megfelelő oszlopaiban szerepeltetni. Ha például korábbi adatok csak egy évről állnak rendelkezésre, akkor azokat a 030-as oszlopban kell feltüntetni. Indokolt esetben a jövőre vonatkozó becsléseket a 020-as oszlopban (a t+1 évre vonatkozó becslés), valamint a 010-es oszlopban (a t+2 évre vonatkozó becslés) kell feltüntetni.
 Ha az irányadó mutatóra vonatkozóan korábbi adatok nem állnak rendelkezésre, akkor az intézmény a jövőre vonatkozó üzleti becslést is alkalmazhat.
 040–060
 KÖLCSÖNÖK ÉS ELŐLEGEK (AZ ALTERNATÍV SZTENDERD MÓDSZER ALKALMAZÁSA ESETÉN)
 Ezekben az oszlopokban a CRR 319. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett „kereskedelmi banki tevékenység” és „lakossági banki tevékenység” üzletágban nyújtott kölcsönök és előlegek állományát kell feltüntetni. Ezen állományok alapján számítható ki az alternatív irányadó mutató, amelyből megállapítható az alternatív sztenderd módszer alkalmazási körébe tartozó tevékenységek szavatolótőke-követelménye (a CRR 319. cikke (1) bekezdésének a) pontja).
 A „kereskedelmi banki tevékenység” üzletág esetében a nem kereskedési könyvben szereplő értékpapírokat is meg kell adni.
 070
 SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETEMÉNY
 A tőkekövetelményt az alkalmazott módszerrel, a CRR 312–324. cikkének megfelelően kell kiszámítani. Az eredményül kapott összeget a 070-es oszlopban kell feltüntetni.
 071
 TELJES MŰKÖDÉSI KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 A CRR 92. cikkének (4) bekezdése A 070. oszlopban megadott szavatolótőke-követelmény szorozva 12,5-del.
 080
 EBBŐL: ALLOKÁCIÓS ELJÁRÁSBÓL SZÁRMAZÓ
 A 312. cikk (2) bekezdésében említett kérelemben szerepeltetni kell a működési kockázati tőkének a csoport különböző tagjai közti allokálásához használt módszer leírását. A kérelemben fel kell tüntetni, hogy a diverzifikációs hatásokat figyelembe kívánják-e venni, és ha igen, akkor milyen módon abban a kockázatmérési rendszerben, amelyet egy EU-szintű hitelintézeti anyavállalat és leányvállalatai, vagy egy EU-szintű pénzügyi holdingtársaság anyavállalat vagy egy EU-szintű vegyes pénzügyi holdingtársaság anyavállalat leányvállalatai együttesen kívánnak alkalmazni (lásd a CRR 18. cikkének (1) bekezdését).
 090–120
 TÁJÉKOZTATÓ ADATOK A FEJLETT MÉRÉSI MÓDSZEREK ALKALMAZÁSÁRÓL, ADOTT ESETBEN SZOLGÁLTATANDÓ
 090
 SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY A VÁRHATÓ VESZTESÉG, A DIVERZIFIKÁCIÓ ÉS A KOCKÁZATMÉRSÉKLÉSI TECHNIKÁK MIATTI MÉRSÉKLÉS ELŐTT
 A 090-es oszlopban feltüntetett szavatolótőke-követelmény megegyezik a 070-es oszlopban szereplő adatnak a várható veszteség, a diverzifikáció és a kockázatmérséklési technikák miatti mérséklő hatás figyelembevétele előtt számított értékével (lásd lejjebb).
 100
 (–) A SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY MÉRSÉKLÉSE A BELSŐ ÜZLETVITELI GYAKORLATBAN FIGYELEMBE VETT VÁRHATÓ VESZTESÉG MIATT
 A 100-as oszlopban a szavatolótőke-követelménynek a belső üzletviteli gyakorlatban figyelembe vett várható veszteség miatti mérséklését kell megadni a CRR 322 cikke (2) bekezdésének a) alapján.
 110
 (–) A SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY MÉRSÉKLÉSE DIVERZIFIKÁCIÓ MIATT
 A 110-es oszlopban szereplő diverzifikációs hatás az egyes működésikockázat-osztályokra vonatkozóan külön számított szavatolótőke-követelmények összegének (tökéletes függőségi helyzet), valamint a függőségi és korrelációs hatások figyelembevételével számított diverzifikált szavatolótőke-követelménynek (a kockázati osztályok között feltételezett nem tökéletes függőségi helyzet) a különbsége. Tökéletes függőségi helyzet az alapesetben áll fenn, vagyis amikor az intézmény nem alkalmaz kifejezetten a kockázati osztályok közötti korrelációt mérő struktúrát, így a fejlett mérési módszerrel megállapított tőke a választott kockázati osztályok egyedi működési kockázati mérőszámainak az összegeként számítható ki. Ilyenkor a kockázati osztályok között 100 %-os korrelációt kell feltételezni, és az oszlopban a nulla értéket kell megadni. Ezzel szemben akkor, ha az intézmény kifejezetten a kockázati osztályok közötti korrelációt mérő struktúrát alkalmaz, akkor ebben az oszlopban az alapesetből eredő, fejlett mérési módszerrel megállapított tőke és a kockázati osztályok közötti korrelációt mérő struktúra alkalmazása után kapott érték különbözetét kell feltüntetnie. Ez az érték a fejlett mérési módszerre épülő modell diverzifikációs kapacitását mutatja, vagyis a modell azon képességét, hogy a működési kockázatból eredő súlyos veszteséget okozó, nem egyidejű események előfordulását figyelembe vegye. A 110-es oszlopban azt az összeget kell feltüntetni, amellyel a feltételezett korrelációs struktúra a fejlett mérési módszerrel megállapított tőkét csökkenti a 100 %-os feltételezéshez képest.
 120
 (–) A SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY MÉRSÉKLÉSE KOCKÁZATMÉRSÉKLÉSI TECHNIKÁK (BIZTOSÍTÁS ÉS EGYÉB KOCKÁZAT-ÁTRUHÁZÁSI MECHANIZMUSOK) MIATT
 A 120-as oszlopban a CRR 323. cikkének (1)–(5) bekezdése szerinti biztosítás és más kockázat-átruházási mechanizmusok hatását kell feltüntetni.
 Sor
 010
 AZ ALAPMUTATÓ-MÓDSZER (BIA) SZERINTI BANKI TEVÉKENYSÉGEK
 Ez a sor az alapmutató módszerének alkalmazási körébe tartozó banki tevékenységekre vonatkozó összegeket mutatja be a működési kockázathoz kapcsolódó szavatolótőke-követelmény kiszámítása céljából (a CRR 315. és 316. cikke).
 020
 A SZTENDERD (TSA)/ALTERNATÍV SZTENDERD MÓDSZER (ASA) SZERINTI BANKI TEVÉKENYSÉGEK
 A sztenderd módszerrel és alternatív sztenderd módszerrel (a CRR 317–319. cikke alapján) kiszámított szavatolótőke-követelményt kell feltüntetni.
 030–100
 A SZTENDERD MÓDSZER SZERINT
 A sztenderd módszer alkalmazása esetén az adott évekre vonatkozó irányadó mutatót a 030–100. sorban a CRR 317. cikkében található 2. táblázatban meghatározott üzletágak között kell felosztani. A tevékenységek üzletág szerinti besorolásakor a CRR 318. cikkében foglalt elveket kell követni.
 110–120
 AZ ALTERNATÍV SZTENDERD MÓDSZER SZERINT
 A CRR 319. cikke szerinti alternatív sztenderd módszert alkalmazó intézményeknek a vonatkozó évekre az irányadó mutatót üzletáganként elkülönítve kell megadniuk a 030–050. és 080–100. sorban, valamint a „kereskedelmi banki tevékenység” és „lakossági banki tevékenység” üzletágra vonatkozóan a 110-es és 120-as sorban.
 A 110-es és 120-as sor az alternatív sztenderd módszer alkalmazási körébe tartozó tevékenységekre vonatkozóan mutatja az irányadó mutató értékét, megkülönböztetve a „kereskedelmi banki tevékenység” üzletágba és a „lakossági banki tevékenység” üzletágba tartozó tevékenységeket (a CRR 319. cikke). Egyszerre szerepelhet érték a „kereskedelmi banki tevékenység” és „lakossági banki tevékenység” üzletágaknak a sztenderd módszer szerinti 060. és 070. sorában és az alternatív sztenderd módszer szerinti 110. és 120. sorában, pl. ha egy leányvállalat a sztenderd módszer, míg anyavállalata az alternatív sztenderd módszer alkalmazási körébe tartozik.
 130
 A FEJLETT MÉRÉSI MÓDSZEREK (AMA) SZERINTI BANKI TEVÉKENYSÉGEK
 Ebben a sorban a CRR 312. cikkének (2) bekezdése, valamint 321–323. cikke szerint a fejlett mérési módszerek alkalmazási körébe tartozó intézmények vonatkozó adatait kell megadni.
 Ezenkívül a különböző módszerek együttes (a CRR 314. cikkében említett) alkalmazása esetén ebben a sorban kell megadni a fejlett mérési módszerek szerinti tevékenységek irányadó mutatójával kapcsolatos információkat. Ugyanígy kell eljárni a fejlett mérési módszereket alkalmazó egyéb bankokkal is.
 4.2. MŰKÖDÉSI KOCKÁZAT: AZ ELŐZŐ ÉVI VESZTESÉGEKRE VONATKOZÓ RÉSZLETES INFORMÁCIÓK (OPR DETAILS)
 4.2.1. Általános megjegyzések
 120.
 A C 17.01 (OPR DETAILS 1) tábla az intézmény által az előző évben elkönyvelt bruttó veszteséggel és megtérült veszteséggel kapcsolatos információkat összesíti eseménytípusonként és üzletáganként. A C 17.02 (OPR DETAILS 2) tábla az előző évi legnagyobb veszteségeseményekről ad részletes információkat.
 121.
 A hitelkockázathoz kapcsolódó és a hitelkockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelmény hatálya alá tartozó működési kockázati veszteségeket (határhelyzetű hitelvonatkozású működési kockázati események) sem a C 17.01 sem a C 17.02 táblában nem kell figyelembe venni.
 122.
 Amennyiben a CRR 314. cikkének megfelelően a működési kockázat szavatólótőke-követelményének kiszámítása különböző módszerek együttes alkalmazásával történik, az intézmény által regisztrált veszteségeket és a megtérült veszteségeket jelenteni kell a C 17.01 és C 17.02 táblában, tekintet nélkül a szavatólótőke-követelmény kiszámításához használt módszerre.
 123.
 A „bruttó veszteség” az 575/2013/EU rendelet 322. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett működési kockázati eseményből vagy eseménytípusból eredő, az esetleges megtérült veszteség előtti veszteség, az alább definiált „gyorsan megtérült veszteségesemények” sérelme nélkül.
 124.
 A „megtérült veszteség” az eredeti működési kockázati veszteséggel összefüggő, attól időben elkülönülő, független esemény, amelynek során az intézményhez első vagy harmadik felektől – például biztosítóktól vagy más felektől – pénz vagy gazdasági előny folyik be. A megtérült veszteségeket biztosításból és más kockázat-átruházási mechanizmusokból származó megtérült veszteségekre és közvetlenül megtérült veszteségekre kell bontani.
 125.
 A „gyorsan megtérült veszteségesemény” olyan működési kockázati esemény, amelynek veszteségei részben vagy egészben öt munkanapon belül megtérülnek. Gyorsan megtérült veszteségesemény esetében a bruttó veszteségnek csak a maradéktalanul meg nem térült veszteségrész (a gyorsan megtérült veszteségrész levonásával képzett veszteség) képezi részét. Következésképpen sem a bruttó veszteség meghatározása, sem az OPR DETAILS adatszolgáltatás egyéb elemei nem tartalmazzák az öt munkanapon belül teljes mértékben megtérült veszteségekhez vezető veszteségeseményeket.
 126.
 Az „elszámolás napja” az a nap, amikor a veszteség vagy tartalék/céltartalék először került megjelenítésre az eredménykimutatásban a működési kockázati veszteséggel szemben. Logikus módon, ez a nap későbbi, mint az „esemény napja” (az a nap, amikor a működési kockázati esemény bekövetkezett vagy kezdetét vette) és a „felismerés napja” (az a nap, amikor a működési kockázati esemény az intézmény tudomására jutott).
 127.
 A közös működési kockázati esemény vagy eseményeket/veszteségeket generáló egyetlen eredeti működési kockázati eseményhez („alapesemény”) kapcsolódó több esemény által okozott veszteségeket össze kell vonni. Az összevont eseményeket egy eseményként kell figyelembe venni és jelenteni, így a vonatkozó bruttó veszteségeket, illetve a veszteségkorrekciókat összegezni kell.
 128.
 Az adott év júniusában jelentett adatok köztes adatok; a végleges adatokat decemberben jelentik az intézmények. Így a júniusban jelentett adatok hat hónapos referencia-időszakra vonatkoznak (január 1-től június 30-ig), míg a decemberben jelentett adatok tizenkét hónapos referencia-időszakra vonatkoznak (január 1-től december 31-ig). A „korábbi adatszolgáltatási referencia-időszakok” kifejezés mind a júniusban, mind a decemberben jelentett adatok esetében a megelőző naptári év végéig lezárult összes adatszolgáltatási referencia-időszakot jelöli (beleértve tehát azt is, amely a megelőző naptári év végén zárul).
 129.
 Az e rendelet 5. cikke b) pontja (2) b) i. alpontjában meghatározott feltételeknek való megfelelés ellenőrzése céljából az intézmények „az ugyanazon tagállamon belüli összes intézmény összesített mérlegfőösszegének” meghatározásához az EBH „Supervisory Disclosure” weboldalán megtalálható legfrissebb statisztikai adatokat kötelesek használni. Az 5. cikk b) pontja (2) b) iii. alpontjában meghatározott feltételeknek való megfelelés ellenőrzése céljából az 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (ESA 2010) A. mellékletének 8.89. pontjában meghatározott, az Eurostat által az előző naptári évre vonatkozóan közzétett, piaci áron számolt bruttó hazai terméket kell használni.
 4.2.2. C 17.01: Működési kockázat: Az előző évi veszteségek és megtérült veszteségek üzletáganként és eseménytípusonként (OPR DETAILS 1)
 4.2.2.1. Általános megjegyzések
 130.
 A C 17.01 táblában az információkat a belső küszöbértékeket meghaladó veszteségek és megtérült veszteségek üzletágak (a CRR 317. cikkében található 2. táblázatban meghatározott üzletágak, valamint a CRR 322. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett „társasági szintű tételek” üzletág) és (a CRR 324. cikkében meghatározott) eseménytípusok közötti felosztásával kell bemutatni, így lehetséges, hogy egy adott eseményhez tartozó veszteségek több üzletág között kerülnek felosztásra.
 131.
 Az oszlopok a különböző eseménytípusokat és az egyes üzletágakra vonatkozó összértéket jelenítik meg egy tájékoztató adattal együtt, amely a veszteségekre vonatkozó adatgyűjtés során alkalmazott legalacsonyabb belső küszöbértéket mutatja, amelyből egynél több küszöbérték esetén az egyes üzletágakon belül megállapítható a legalacsonyabb és legmagasabb küszöbérték.
 132.
 A sorok az üzletágakat jelenítik meg, valamint az egyes üzletágakon belül az események számára (új események), a bruttó veszteségértékre (új események), a veszteségkorrekcióval érintett események számára, a korábbi adatszolgáltatási időszakokhoz kapcsolódó veszteségkorrekciókra, a legnagyobb egyedi veszteségre, az öt legnagyobb veszteség összegére és a teljes megtérült veszteségre (közvetlen megtérült veszteség és biztosításból és más kockázat-átruházási mechanizmusokból származó megtérülés) vonatkozó információkat tartalmaznak.
 133.
 Az „üzletágak összesen” sorokban az események számát és a bruttó veszteségértéket megadott küszöbértékek (10 000, 20 000, 100 000 és 1 000 000) szerint rendezett tartományokba sorolva kell megadni. A küszöbértékek euróban vannak megadva, és céljuk a megadott veszteségértékek intézmények közötti összehasonlíthatóságának biztosítása – ezért nem szükségképpen felelnek meg a veszteségadatok belső gyűjtésekor használt, a tábla más szakaszában megadott alsó küszöbértékeknek.
 4.2.2.2. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlop
 010–070
 ESEMÉNYTÍPUSOK
 Az intézmények a veszteségeket a 010–070. oszlopban a CRR 324. cikkében meghatározott eseménytípusoknak megfelelően tüntetik fel.
 A szavatolótőke-követelményt az alapmutató módszere szerint számító intézmények a felsorolt eseménytípusokba nem sorolható veszteségeket csak a 080-as oszlopban adhatják meg.
 080
 ESEMÉNYTÍPUSOK ÖSSZESEN
 A 080-as oszlopban az egyes üzletágakra vonatkozóan az intézmények az események száma (új események) sor összesenjét, a bruttó veszteségérték (új események) sor összesenjét, a veszteségkorrekcióval érintett események száma sor összesenjét, a korábbi adatszolgáltatási időszakokhoz kapcsolódó veszteségkorrekciók sor összesenjét, a legnagyobb egyedi veszteséget, az öt legnagyobb veszteség összegét, valamint a teljes közvetlen megtérült veszteség sor összesenjét és a biztosításból és más kockázat-átruházási mechanizmusokból származó teljes megtérülés sor összesenjét jelentik.
 Amennyiben az intézmény minden veszteség esetében azonosított eseménytípust, a 080-as oszlopban a 010–070. oszlopban megadott eseményszámok, teljes bruttó veszteségértékek, teljes megtérült veszteségek és korábbi adatszolgáltatási időszakokhoz kapcsolódó veszteségkorrekciók egyszerű összegét tüntetik fel.
 Amennyiben az intézmény minden veszteség esetében azonosított eseménytípust, a 080. oszlopban feltüntetendő legnagyobb egyedi veszteség a 010–070. oszlopokban feltüntetett legnagyobb egyedi veszteségek közül a legnagyobb.
 Az öt legnagyobb veszteség összegénél a 080-as oszlopban az egy üzletágon belüli öt legnagyobb veszteség összegét kell megadni.
 090–100
 TÁJÉKOZTATÓ ADAT: AZ ADATGYŰJTÉS SORÁN ALKALMAZOTT KÜSZÖBÉRTÉK
 A 090-es és 100-as oszlopban az intézmények azokat az alsó küszöbértékeket tüntetik fel, amelyeket a CRR 322. cikke (3) bekezdése c) pontjának utolsó mondata alapján a veszteségadatok belső gyűjtésekor alkalmaznak.
 Ha az intézmény az egyes üzletágakon belül csak egy küszöbértéket alkalmaz, akkor csak a 090-es oszlopot kell kitölteni.
 Ha az intézmény azonos üzletágon belül több különböző küszöbértéket alkalmaz, akkor a legmagasabb alkalmazott küszöbértéket is meg kell adni (100-as oszlop).
 Sor
 010–880
 ÜZLETÁGAK: VÁLLALATI PÉNZÜGYEK, KERESKEDÉS ÉS ÉRTÉKESÍTÉS, LAKOSSÁGI KÖZVETÍTŐI TEVÉKENYSÉG, KERESKEDELMI BANKI TEVÉKENYSÉG, LAKOSSÁGI BANKI TEVÉKENYSÉG, FIZETÉSI ÉS ELSZÁMOLÁSI SZOLGÁLTATÁSOK, ÜGYNÖKI SZOLGÁLTATÁSOK, VAGYONKEZELÉS, TÁRSASÁGI SZINTŰ TÉTELEK
 A CRR 317. cikkének (4) bekezdésében található 2. táblázatban meghatározott üzletágakra, a 322. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett „társasági szintű tételek” üzletágra, valamint az egyes eseménytípusokra vonatkozóan az intézmény a belső küszöbértékeknek megfelelően a következő információkat tünteti fel: az események száma (új események), a bruttó veszteségérték (új események), a veszteségkorrekcióval érintett események száma, a korábbi adatszolgáltatási időszakokhoz kapcsolódó veszteségkorrekciók, a legnagyobb egyedi veszteség, az öt legnagyobb veszteség összege, a teljes közvetlen megtérült veszteség és a biztosításból és más kockázat-átruházási mechanizmusokból származó teljes megtérülés.
 Az olyan veszteséget okozó eseménynél, amely több üzletágat érint, a bruttó veszteségértéket fel kell osztani az összes érintett üzletág között.
 A szavatolótőke-követelményt az alapmutató módszere szerint számító intézmények az üzletághoz nem sorolt veszteségeket csak a 910–980-as oszlopban vehetik figyelembe.
 010, 110, 210, 310, 410, 510, 610, 710, 810
 Események száma (új események)
 Az „események száma” azon működési kockázati események száma, amelyek vonatkozásában az aktuális adatszolgáltatási időszakban bruttó veszteség elszámolására került sor.
 Az itt megadott események „új események”, azaz olyan működési kockázati események, amelyeket
 i.
 először az adatszolgáltatási vonatkozási időszakban számoltak el, vagy
 ii.
 először egy korábbi adatszolgáltatási vonatkozási időszakban számoltak el, amennyiben az eseményről korábbi felügyeleti jelentésben nem számolt be az intézmény, például azért, mert az eseményt csak a jelenlegi adatszolgáltatási vonatkozási időszakban minősítették működési kockázati eseménynek, vagy mert az adott eseménynek betudható kumulált veszteség (az eredeti veszteség +/– a korábbi adatszolgáltatási vonatkozási időszakokban eszközölt veszteségkorrekciók eredője) csak az aktuális adatszolgáltatási vonatkozási időszakban haladta meg a veszteség belső adatgyűjtési küszöbét.
 Az „új események” nem tartalmazzák az először egy korábbi adatszolgáltatási vonatkozási időszakban elszámolt azon működési kockázati eseményeket, amelyekről korábbi felügyeleti jelentésekben már jelentett az intézmény.
 020, 120, 220, 320, 420, 520, 620, 720, 820
 Bruttó veszteségérték (új események)
 A bruttó veszteségérték a működési kockázati eseményekkel összefüggő bruttó veszteség értéke (pl. közvetlen díjfizetések, céltartalékok, elszámolások). Az eseményhez kapcsolódó minden, az adatszolgáltatási vonatkozási időszakban elszámolt veszteséget össze kell adni, és ez képezi az adott adatszolgáltatási vonatkozási időszakban az adott eseményhez tartozó bruttó veszteséget.
 A feltüntetett bruttó veszteségérték a fenti sorban meghatározott „új eseményekre” vonatkozik. Az először egy korábbi adatszolgáltatási vonatkozási időszakban elszámolt azon események esetében, amelyekről korábbi felügyeleti jelentésekben még nem jelentett az intézmény, az adatszolgáltatási vonatkozási időpontban bruttó veszteségként az adatszolgáltatási vonatkozási időpontig felhalmozott teljes veszteségértéket kell feltüntetni (azaz az eredeti veszteséget +/– a korábbi adatszolgáltatási vonatkozási időszakokban eszközölt veszteségkorrekciók eredőjét).
 A jelentett értékben nem vehető figyelembe a már megtérült veszteség.
 030, 130, 230, 330, 430, 530, 630, 730, 830
 Veszteségkorrekcióval érintett események száma
 A veszteségkorrekcióval érintett események száma az először egy korábbi adatszolgáltatási vonatkozási időszakban elszámolt és korábbi jelentésekben már jelentett azon működési kockázati események száma, amelyek tekintetében az aktuális adatszolgáltatási vonatkoztatási időszakban veszteségkorrekciót eszközöltek.
 Amennyiben az adatszolgáltatási vonatkozási időszakban egy eseményre vonatkozóan több veszteségkorrekció történt, ezek összegét egy korrekciónak kell tekinteni az időszakban.
 040, 140, 240, 340, 440, 540, 640, 740, 840
 Korábbi adatszolgáltatási időszakokhoz kapcsolódó veszteségkorrekciók
 A korábbi adatszolgáltatási időszakokhoz kapcsolódó veszteségkorrekciókat a következő (pozitív vagy negatív) elemek összegeként kell kiszámolni:
 i.
 azon működési kockázati események aktuális adatszolgáltatási vonatkozási időszakban végrehajtott pozitív veszteségkorrekcióival (pl. céltartalék-emelés, kapcsolódó veszteségesemények, kiegészítő elszámolások) összefüggő bruttó veszteség, amelyeket korábbi adatszolgáltatási vonatkozási időszakban számolt el és jelentett először az intézmény;
 ii.
 azon működési kockázati események aktuális adatszolgáltatási vonatkozási időszakban végrehajtott negatív veszteségkorrekcióival (pl. céltartalék-csökkentés) összefüggő bruttó veszteség, amelyeket korábbi adatszolgáltatási vonatkozási időszakban számolt el és jelentett először az intézmény.
 Amennyiben az adatszolgáltatási vonatkozási időszakban egy eseményre vonatkozóan több veszteségkorrekció történt, ezek értékét összegezni kell, figyelembe véve a korrekció előjelét (pozitív vagy negatív). Az adott esemény és adatszolgáltatási vonatkozási időszak tekintetében ez az összeg tekintendő a veszteségkorrekciónak.
 Amennyiben negatív veszteségkorrekció miatt az eseménynek tulajdonítható kiigazított veszteségérték az intézmény belső adatgyűjtési küszöbértéke alá csökken, az intézménynek nem magát a negatív veszteségkorrekciót kell jelentenie, hanem negatív előjellel az eseményhez kapcsolódó, az esemény legutóbbi decemberi referencia-időponttal történő jelentéséig felhalmozott teljes veszteségértéket (az eredeti veszteség +/– a korábbi adatszolgáltatási vonatkozási időszakokban eszközölt veszteségkorrekciók eredője).
 A jelentett értékben nem vehető figyelembe a már megtérült veszteség.
 050, 150, 250, 350, 450, 550, 650, 750, 850
 Legnagyobb egyedi veszteség
 A legnagyobb egyedi veszteség
 i.
 az adatszolgáltatási vonatkozási időszakban először jelentett valamely eseményhez kapcsolódó legnagyobb bruttó veszteségérték és
 ii.
 egy korábbi adatszolgáltatási vonatkozási időszakban először jelentett valamely eseményhez kapcsolódó legnagyobb (fent meghatározott) pozitív veszteségkorrekció közül a nagyobbik.
 A jelentett értékben nem vehető figyelembe a már megtérült veszteség.
 060, 160, 260, 360, 460, 560, 660, 760, 860
 Az öt legnagyobb veszteség összege
 Az öt legnagyobb veszteség összege az alábbiak közüli öt legmagasabb érték összege:
 i.
 az adatszolgáltatási vonatkozási időszakban először jelentett eseményekhez kapcsolódó bruttó veszteségértékek és
 ii.
 egy korábbi adatszolgáltatási vonatkozási időszakban először jelentett eseményekhez kapcsolódó (a fenti 040, 140, ..., 840 sorokban meghatározott) pozitív veszteségkorrekciók. Az öt legmagasabb összeg között csak maga a veszteségkorrekció összege vehető számításba, nem pedig az adott eseményhez kapcsolódó, a korrekció előtti vagy utáni teljes veszteségérték.
 A jelentett értékben nem vehető figyelembe a már megtérült veszteség.
 070, 170, 270, 370, 470, 570, 670, 770, 870
 Teljes közvetlen megtérült veszteség
 A közvetlen megtérült veszteség valamennyi megtérült veszteség a CRR 323. cikkének hatálya alá tartozó, az alábbi sorban jelentett megtérülések kivételével.
 A teljes közvetlenül megtérült veszteség az aktuális vagy a korábbi adatszolgáltatási vonatkoztatási időszakban először elszámolt működési kockázati eseményekkel összefüggő, az aktuális adatszolgáltatási időszakban elszámolt közvetlen megtérült veszteségek és ezek korrekcióinak összege.
 080, 180, 280, 380, 480, 580, 680, 780, 880
 Biztosításból és más kockázat-átruházási mechanizmusokból származó teljes megtérülés
 A CRR 323. cikkének hatálya alá tartozó megtérülések tartoznak ide.
 A biztosításból és más kockázat-átruházási mechanizmusokból származó teljes megtérülés az aktuális vagy a korábbi adatszolgáltatási vonatkoztatási időszakban először elszámolt működési kockázati eseményekkel összefüggő, az aktuális adatszolgáltatási időszakban elszámolt, biztosításból és más kockázat-átruházási mechanizmusokból származó megtérülések és ezek korrekcióinak összege.
 910–980
 ÜZLETÁGAK ÖSSZESEN
 Az üzletágak összesen sorokon a CRR 322. cikke (3) bekezdése b), c) és e) pontjának megfelelően az összesítő információkat kell feltüntetni az egyes eseménytípusok (010–080. oszlop) szerint.
 910–914
 Események száma
 A 910-es sorban feltüntetendő a belső küszöbértéket meghaladó események száma eseménytípusonként az összes üzletágra összesítve. Lehetséges, hogy ez az érték alacsonyabb az üzletáganként összesített eseményszámnál, mivel a többszörös hatású (több üzletágat érintő) események egy eseménynek minősülnek. Az érték ennél magasabb is lehet, ha a szavatolótőke-követelményt az alapmutató módszere szerint számító intézmény nem tudja minden esetben azonosítani a veszteség által érintett üzletágat.
 A 911–914. sorban azon események száma jelentendő, amelyek bruttó veszteségértéke a vonatkozó sorban megadott tartományba esik.
 Feltéve, hogy az intézmény valamennyi veszteségét hozzárendelte a CRR 317. cikke (4) bekezdésében szereplő 2. táblázatban felsorolt üzletágak valamelyikéhez vagy a CRR 322. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett „társasági szintű tételek” üzletághoz, illetve hogy minden veszteség esetében azonosította az eseménytípust, a 080-as oszlopra a következők vonatkoznak:
 —
 A 910–914. sorokban jelentett teljes eseményszám megegyezik a megfelelő sorban szereplő eseményszámok vízszintes összegével, mivel ezen adatok között a több üzletágat érintő eseményeket már egy eseményként számították be.
 —
 A 910-es sor 080-as oszlopban feltüntetett adata nem feltétlenül egyezik meg a 080-as oszlopban szereplő eseményszámok függőleges összegével, mivel egy esemény egyszerre több üzletágat is érinthet.
 920–924
 Bruttó veszteségérték (új események)
 Feltéve, hogy az intézmény valamennyi veszteségét hozzárendelte a CRR 317. cikke (4) bekezdésében szereplő 2. táblázatban felsorolt üzletágak valamelyikéhez vagy a CRR 322. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett „társasági szintű tételek” üzletághoz, a 920-as sorban jelentett bruttó veszteségérték (új események) az új események egyes üzletágak szerinti bruttó veszteségértékeinek összege.
 A 921–924. sorban azon események bruttó veszteségértéke jelentendő, amelyek bruttó veszteségértéke a vonatkozó sorban megadott tartományba esik.
 930, 935, 936
 Veszteségkorrekcióval érintett események száma
 A 930-as sorban a 030, 130, ..., 830-as sorokban meghatározott, veszteségkorrekcióval érintett események teljes száma jelentendő. Lehetséges, hogy ez az érték alacsonyabb a veszteségkorrekcióval érintett, üzletáganként összesített eseményszámnál, mivel a többszörös hatású (több üzletágat érintő) események egy eseménynek minősülnek. Az érték ennél magasabb is lehet, ha a szavatolótőke-követelményt az alapmutató módszere szerint számító intézmény nem tudja miden esetben azonosítani a veszteség által érintett üzletágat.
 A veszteségkorrekcióval érintett események számát le kell bontani az adatszolgáltatási időszakban pozitív veszteségkorrekcióval érintett események száma és az adatszolgáltatási időszakban negatív veszteségkorrekcióval érintett események száma szerint (mindkettőt pozitív előjellel kell feltüntetni).
 940, 945, 946
 Korábbi adatszolgáltatási időszakokhoz kapcsolódó veszteségkorrekciók
 A 940-es sorban az üzletáganként a 040, 140, ..., 840-es sorokban meghatározott, korábbi adatszolgáltatási időszakokhoz kapcsolódó veszteségkorrekciók teljes összege jelentendő. Feltéve, hogy az intézmény valamennyi veszteségét hozzárendelte a CRR 317. cikke (4) bekezdésében szereplő 2. táblázatban felsorolt üzletágak valamelyikéhez vagy a CRR 322. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett „társasági szintű tételek” üzletághoz, a 940-es sorban jelentett összeg a korábbi adatszolgáltatási időszakokhoz kapcsolódó veszteségkorrekciók egyes üzletágak szerinti értékeinek összege.
 A veszteségkorrekciók összegét le kell bontani az adatszolgáltatási időszakban pozitív veszteségkorrekcióval érintett eseményekhez kapcsolódó összeg (945-ös sor, pozitív előjellel) és az adatszolgáltatási időszakban negatív veszteségkorrekcióval érintett eseményekhez kapcsolódó összeg szerint (946-os sor, negatív előjellel). Amennyiben negatív veszteségkorrekció miatt az eseménynek tulajdonítható kiigazított veszteségérték az intézmény belső adatgyűjtési küszöbértéke alá csökken, az intézménynek nem magát a negatív veszteségkorrekciót kell jelentenie, hanem a 946-os sorban negatív előjellel az eseményhez kapcsolódó, az esemény legutóbbi decemberi referencia-időponttal történő jelentéséig felhalmozott teljes veszteségértéket (az eredeti veszteség +/– a korábbi adatszolgáltatási vonatkozási időszakokban eszközölt veszteségkorrekciók eredője).
 950
 Legnagyobb egyedi veszteség
 Feltéve, hogy az intézmény valamennyi veszteségét hozzárendelte a CRR 317. cikke (4) bekezdésében szereplő 2. táblázatban felsorolt üzletágak valamelyikéhez vagy a CRR 322. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett „társasági szintű tételek” üzletághoz, a legnagyobb egyedi veszteség a belső küszöbértéket meghaladó legnagyobb veszteség az egyes eseménytípusokon belül, minden üzletágra vonatkozóan. Abban az esetben, ha egy esemény több üzletágat is érint, ez az adat magasabb lehet, mint az egyes üzletágaknál rögzített legmagasabb egyedi veszteség értéke.
 Feltéve, hogy az intézmény valamennyi veszteségét hozzárendelte a CRR 317. cikke (4) bekezdésében szereplő 2. táblázatban felsorolt üzletágak valamelyikéhez vagy a CRR 322. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett „társasági szintű tételek” üzletághoz, illetve hogy minden veszteség esetében azonosította az eseménytípust, a 080-as oszlopra a következők vonatkoznak:
 —
 Az itt jelentett legnagyobb egyedi veszteség az e sor 010–070-es oszlopában jelentett értékek közül a legnagyobb.
 —
 Amennyiben vannak olyan események, amelyek több üzletágra is hatnak, a {r950, c080} mezőben jelentett összeg magasabb lehet, mint a 080-as oszlop más soraiban jelentett üzletágankénti legnagyobb egyedi veszteség.
 960
 Az öt legnagyobb veszteség összege
 Az egyes üzletágakon belüli öt legnagyobb bruttó veszteség összegét kell megadni az egyes eseménytípusokra és minden üzletágra vonatkozóan. Lehetséges, hogy az összeg magasabb, mint az egyes üzletágaknál rögzített öt legnagyobb egyedi veszteség összege. Az összeget a veszteségek számától függetlenül meg kell adni.
 Feltéve, hogy az intézmény valamennyi veszteségét hozzárendelte a CRR 317. cikke (4) bekezdésében szereplő 2. táblázatban felsorolt üzletágak valamelyikéhez vagy a CRR 322. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett „társasági szintű tételek” üzletághoz, illetve hogy minden veszteség esetében azonosította az eseménytípust, a 080-as oszlopra vonatkozóan az öt legnagyobb veszteség összege a teljes mátrixban szereplő öt legnagyobb veszteség összege, ami azt jelenti, hogy ez nem szükségképpen egyenlő sem a 960-as „Az öt legnagyobb veszteség összege” sor maximális értékével, sem a 080-as oszlopban feltüntetett „öt legnagyobb veszteségösszegek” maximális értékével.
 970
 Teljes közvetlen megtérült veszteség
 Feltéve, hogy az intézmény valamennyi veszteségét hozzárendelte a CRR 317. cikke (4) bekezdésében szereplő 2. táblázatban felsorolt üzletágak valamelyikéhez vagy a CRR 322. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett „társasági szintű tételek” üzletághoz, a teljes közvetlen megtérült veszteség az üzletáganként megadott teljes közvetlen megtérült veszteségek összege.
 980
 Biztosításból és más kockázat-átruházási mechanizmusokból származó teljes megtérülés
 Feltéve, hogy az intézmény valamennyi veszteségét hozzárendelte a CRR 317. cikke (4) bekezdésében szereplő 2. táblázatban felsorolt üzletágak valamelyikéhez vagy a CRR 322. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett „társasági szintű tételek” üzletághoz, a biztosításból és más kockázat-átruházási mechanizmusokból származó teljes megtérülés az üzletáganként megadott biztosításból és más kockázat-átruházási mechanizmusokból származó teljes megtérült veszteségek összege.
 4.2.3. C 17.02: Működési kockázat: Az utolsó évi nagy veszteségeseményekre vonatkozó részletes információk (OPR DETAILS 2)
 4.2.3.1. Általános megjegyzések
 134.
 A C 17.02 táblában egyedi veszteségeseményekre vonatkozó információkat kell közölni (soronként egy esemény).
 135.
 Az ebben a táblában megadott információk „új eseményekre”, azaz olyan működési kockázati eseményekre vonatkoznak, amelyeket
 a)
 először az adatszolgáltatási vonatkozási időszakban számoltak el, vagy
 b)
 először egy korábbi adatszolgáltatási vonatkozási időszakban számoltak el, amennyiben az eseményről korábbi felügyeleti jelentésben nem számolt be az intézmény, például azért, mert az eseményt csak a jelenlegi adatszolgáltatási vonatkozási időszakban minősítették működési kockázati eseménynek, vagy mert az adott eseménynek betudható kumulált veszteség (az eredeti veszteség +/– a korábbi adatszolgáltatási vonatkozási időszakokban eszközölt veszteségkorrekciók eredője) csak az aktuális adatszolgáltatási vonatkozási időszakban haladta meg a belső adatgyűjtési küszöbértéket.
 136.
 Csak a legalább 100 000 EUR bruttó veszteségértéket magukban foglaló eseményeket kell itt jelenteni.
 E küszöbérték sérelme nélkül:
 a)
 A táblában fel kell tüntetni minden egyes eseménytípus legnagyobb veszteségeseményét, amennyiben az intézmény a veszteséget eseménytípushoz rendelte, valamint
 b)
 a fennmaradó veszteségesemények közül a tíz legnagyobb bruttó veszteséget okozó veszteségeseményt, függetlenül attól, hogy ezeket az intézmény eseménytípushoz rendelte-e vagy sem.
 c)
 Az eseményeket a hozzájuk rendelt bruttó veszteség szerinti sorrendben kell feltüntetni.
 d)
 Egy esemény csak egyszer vehető figyelembe.
 4.2.3.2. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlop
 010
 Eseményazonosító
 Az eseményazonosító egy sorazonosító, amely a tábla minden sorát egyedileg azonosítja.
 Amennyiben létezik belső azonosító, az intézmények ezt adják meg. Másként a természetes számok sorrendjét kell követni (1, 2, 3 stb.).
 020
 Elszámolás napja
 Az elszámolás napja az a nap, amikor a veszteség vagy tartalék/céltartalék először került megjelenítésre az eredménykimutatásban a működési kockázati veszteséggel szemben.
 030
 Esemény napja
 Az esemény napja az a nap, amikor a működési kockázati esemény bekövetkezett vagy kezdetét vette.
 040
 Felismerés napja
 A felismerés napja az a nap, amikor a működési kockázati esemény az intézmény tudomására jutott.
 050
 Eseménytípus
 A CRR 324. cikkében meghatározott eseménytípus.
 060
 Bruttó veszteség
 A 17.01 tábla 020, 120 stb. sorában meghatározott, az eseményhez kapcsolódó bruttó veszteség.
 070
 Bruttó veszteség a közvetlen megtérülések levonásával
 A 17.01 tábla 020, 120 stb. sorában meghatározott, az eseményhez kapcsolódó bruttó veszteség az adott veszteségeseményhez kapcsolódó közvetlen megtérülések levonásával.
 080–160
 Bruttó veszteség üzletáganként
 A 060-as oszlopban feltüntetett bruttó veszteséget a CRR 317. cikkében és 322. cikke (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott megfelelő üzletágba kell sorolni.
 170
 Jogalany neve
 Annak a jogalanynak a C 06.02 tábla 010-es oszlopában jelentett neve, amelynél a veszteség – vagy ha több jogalany is érintett volt, a veszteség legnagyobb része – felmerült.
 180
 Jogalany-azonosító
 Annak a jogalanynak a C 06.02 tábla 025-ös oszlopában jelentett jogalany-azonosítója (LEI), amelynél a veszteség – vagy ha több jogalany is érintett volt, a veszteség legnagyobb része – felmerült.
 190
 Üzleti egység
 Az intézmény azon üzleti egysége vagy vállalati divíziója, amelynél a veszteség – vagy ha több egység vagy divízió is érintett volt, a veszteség legnagyobb része – felmerült.
 200
 Leírás
 Az esemény szöveges ismertetése, szükség esetén általános vagy anonimizált módon, amelynek ki kell terjednie legalább magára az eseményre és – amennyiben ismertek – az esemény okaira vonatkozó információkra.
 5. PIACI KOCKÁZATI TÁBLACSOPORT
 137.
 Az itt megadott útmutató a devizaárfolyam-kockázathoz (MKR SA FX), árukockázathoz (MKR SA COM), kamatlábkockázathoz (MKR SA TDI, MKR SA SEC, MKR SA CTP) és részvénypiaci kockázathoz (MKR SA EQU) kapcsolódó szavatolótőke-követelmény sztenderd módszer szerinti kiszámításáról történő adatszolgáltatáshoz használt táblákra terjed ki. Ebben a részben útmutató található továbbá a szavatolótőke-követelmény belső modellen alapuló módszer szerinti kiszámításáról történő adatszolgáltatáshoz használt táblára vonatkozóan (MKR IM) is.
 138.
 A forgalmazott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok vagy tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok, illetve ezek származtatott eszközének pozíciókockázatát tőkeszükségletük kiszámítása céljából két összetevőre kell bontani. Az első elem az egyedi kockázati összetevő – azaz az adott eszköz árváltozásának kockázata, ami a kibocsátójával, illetve, származtatott eszköz esetében, az alapul szolgáló eszköz kibocsátójával kapcsolatos tényezőkből adódik. A második elem az általános kockázatot foglalja magában: az eszköz árváltozásának azt a kockázatát, amely forgalmazott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok vagy azok származtatott eszköze esetében a kamatszintek változásából, tőkeinstrumentum vagy annak származtatott eszköze esetében az egyes értékpapírok sajátos tulajdonságaival kapcsolatban nem lévő, általános részvénypiaci mozgásokból adódik. Az egyes instrumentumok és nettósítási eljárások általános kezelését a CRR 326–333. cikke ismerteti.
 5.1. C 18.00 – PIACI KOCKÁZAT: A FORGALMAZOTT, HITELVISZONYT MEGTESTESÍTŐ ÉRTÉKPAPÍROK POZÍCIÓKOCKÁZATÁNAK SZTENDERD MÓDSZERE (MKR SA TDI)
 5.1.1. Általános megjegyzések
 139.
 Ez a tábla a forgalmazott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok sztenderd módszer szerinti pozíciókockázatát érintő pozíciókat és az azokhoz kapcsolódó szavatolótőke-követelményt rögzíti (a CRR 102. cikke, valamint 105. cikkének (1) bekezdése). A különböző kockázatok és a CRR alapján alkalmazható módszerek az egyes sorokban vehetők figyelembe. Az MKR SA SEC és MKR SA CTP táblán szereplő kitettségekkel összefüggő egyedi kockázatok kizárólag az MKR SA TDI Total táblán tüntethetők fel. Az említett táblákon feltüntetett szavatolótőke-követelményt át kell vinni a {325;060} (értékpapírosítások), illetve {330;060} (CTP) cellába.
 140.
 A táblát külön ki kell tölteni összesítve, valamint az alábbi előre meghatározott felsorolásban szereplő pénznemekre vonatkozóan: EUR, ALL, BGN, CZK, DKK, EGP, GBP, HRK, HUF, ISK, JPY, MKD, NOK, PLN, RON, RUB, RSD, SEK, CHF, TRY, UAH, USD, továbbá egy táblát minden egyéb pénznemre összevontan.
 5.1.2. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlop
 010–020
 ÖSSZES POZÍCIÓ (HOSSZÚ ÉS RÖVID)
 A CRR 102. cikke, valamint 105. cikkének (1) bekezdése Bruttó, instrumentumonként nem nettósított pozíciók azon jegyzési pozíciók levonásával, amelyeket harmadik fél az intézménytől lejegyzett, vagy amelyekre jegyzési garanciát vállal (a CRR 345. cikkének második mondata). A hosszú és rövid pozícióknak az említett bruttó pozíciókra is alkalmazandó megkülönböztetésével kapcsolatban lásd a CRR 328. cikkének (2) bekezdését.
 030–040
 NETTÓ POZÍCIÓK (HOSSZÚ ÉS RÖVID)
 A CRR 327–329., valamint 334. cikke. A hosszú és rövid pozíciók megkülönböztetésével kapcsolatban lásd a CRR 328. cikkének (2) bekezdését.
 050
 TŐKEKÖVETELMÉNNYEL ÉRINTETT POZÍCIÓK
 Azok a nettó pozíciók, amelyekre a CRR harmadik része IV. címének 2. fejezetében foglalt különböző módszerek szerint tőkekövetelmény vonatkozik.
 060
 SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY
 A CRR harmadik része IV. címének 3. fejezete szerint releváns pozíciók tőkekövetelménye.
 070
 TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 A CRR 92. cikke (4) bekezdésének b) pontja. A szavatolótőke-követelmény 12,5-del való szorzásának az eredménye.
 Sor
 010–350
 KERESKEDÉSI KÖNYVBEN NYILVÁNTARTOTT, FORGALMAZOTT, HITELVISZONYT MEGTESTESÍTŐ ÉRTÉKPAPÍROK
 A forgalmazott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokban meglévő, kereskedési könyvben nyilvántartott pozíciókat és az azoknak megfelelő, a CRR 92. cikke (3) bekezdése b) pontjának i. alpontja, valamint a CRR harmadik része IV. címének 2. fejezete szerinti pozíciókockázathoz kapcsolódó szavatolótőke-követelményt a kockázati kategóriától, a lejárattól és az alkalmazott módszertől függően kell feltüntetni.
 011
 ÁLTALÁNOS KOCKÁZAT
 012
 Származtatott ügyletek
 A kereskedési könyvi pozíciók kamatlábkockázatának számítása során figyelembe vett származtatott ügyletek, a 328–331. cikk figyelembevételével, ha e cikkek alkalmazhatók.
 013
 Egyéb eszközök és kötelezettségek
 A kereskedési könyvi pozíciók kamatlábkockázatának számítása során figyelembe vett származtatott ügyleteken kívüli instrumentumok.
 020–200
 LEJÁRATON ALAPULÓ MÓDSZER
 A forgalmazott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokban meglévő pozíciók, amelyek a CRR 339. cikkének (1)–(8) bekezdése szerinti lejáraton alapuló módszer, valamint az annak megfelelő, a CRR 339. cikkének (9) bekezdésében rögzített szavatolótőke-követelmények alkalmazási körébe tartoznak. A pozíciót az 1., 2. és 3. zónákra, ezeket pedig az instrumentumok lejárata szerint kell felosztani.
 210–240
 ÁLTALÁNOS KOCKÁZAT LEJÁRATON ALAPULÓ MÓDSZER
 A forgalmazott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokban meglévő pozíciók, amelyek a CRR 340. cikkének (1)–(6) bekezdése szerinti hátralévő futamidőn alapuló módszer, valamint az annak megfelelő, a CRR 340. cikkének (7) bekezdésében rögzített szavatolótőke-követelmények alkalmazási körébe tartoznak. A pozíciót az 1., 2. és 3. zónákra kell felosztani.
 250
 EGYEDI KOCKÁZAT
 A 251-es, 325-ös és 330-as sorban megadott értékek összege.
 A forgalmazott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokban meglévő pozíciók, amelyek az egyedi kockázathoz kapcsolódó tőkekövetelmény hatálya alá esnek, valamint a rájuk vonatkozó tőkekövetelmények a CRR 92. cikke (3) bekezdésének b) pontja, 335. cikke, 336. cikkének (1)–(3) bekezdése, valamint 337. és 338. cikke szerint. Figyelembe kell venni továbbá a CRR 327. cikkének (1) bekezdését.
 251–321
 A nem értékpapírosítási pozíciót jelentő, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok szavatolótőke-követelménye
 A 260–321. sorokban megadott értékek összege.
 A külső minősítéssel nem rendelkező, n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívák szavatolótőke-követelményét az alaptermék-kibocsátók kockázati súlyainak összeadásával kell kiszámítani (a CRR 332. cikke (1) bekezdése e) pontjának első és második bekezdése – az alapul szolgáló eszközök vizsgálata). A külső minősítéssel rendelkező, n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívákat (a CRR 332. cikke (1) bekezdése e) pontjának harmadik bekezdése) külön kell feltüntetni a 321. sorban.
 A CRR 336. cikkének (3) bekezdése szerinti pozíciókkal kapcsolatos adatszolgáltatás:
 A CRR 129. cikkének (3) bekezdése szerint speciálisan kezelendők azok a kötvények, amelyek a banki könyvben 10 %-ot elérő kockázati súlyt képviselnek (fedezett kötvények). Az egyedi szavatolótőke-követelmény a CRR 336. cikke 1. táblázatának második kategóriájában szereplő százalékos arány fele. Ezeket a pozíciókat a végső lejáratig hátralévő idő alapján kell a 280–300. sorokban feltüntetni.
 Ha a kamatláb-pozíciók általános kockázatát hitelderivatíva fedezi, akkor a 346. és 347. cikket kell alkalmazni.
 325
 Az értékpapírosított eszközök szavatolótőke-követelménye
 Az MKR SA SEC tábla 610-es oszlopában feltüntetett teljes szavatolótőke-követelmény. Csak az MKR SA TDI összesítésében adható meg.
 330
 A korrelációkereskedési portfólió szavatolótőke-követelménye
 Az MKR SA CTP tábla 450-es oszlopában feltüntetett teljes szavatolótőke-követelmény. Csak az MKR SA TDI összesítésében adható meg.
 350–390
 OPCIÓKRA VONATKOZÓ TOVÁBBI KÖVETELMÉNYEK (NEM DELTA KOCKÁZATOK)
 A CRR 329. cikkének (3) bekezdése
 A nem delta kockázatokkal kapcsolatos, opciókra vonatkozó további követelményeket a számítási módszerben kell feltüntetni.
 5.2. C 19.00 – PIACI KOCKÁZAT: AZ ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁSOK EGYEDI KOCKÁZATÁNAK SZTENDERD MÓDSZERE (MKR SA SEC)
 5.2.1. Általános megjegyzések
 141.
 Ezen a táblán a sztenderd módszer alkalmazási körébe tartozó pozíciókról (összes/nettó, hosszú/rövid), valamint az ezekhez kapcsolódóan a kereskedési könyvben nyilvántartott (a korrelációkereskedési portfólióban figyelembe nem vehető) értékpapírosítások és újra-értékpapírosítások pozíciókockázatán belüli egyedi kockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelményről kell adatot szolgáltatni.
 142.
 Az MKR SA SEC tábla kizárólag a CRR 335. cikke, valamint azzal összefüggésben a CRR 337. cikke szerinti értékpapírosítási pozíciók egyedi kockázatához kapcsolódó szavatolótőke-követelményt határozza meg. Ha a kereskedési könyvben nyilvántartott értékpapírosítási pozíciókat hitelderivatívákkal fedezik, akkor a CRR 346. és 347. cikkét kell alkalmazni. Valamennyi kereskedési könyvi pozícióról egy táblán kell adatot szolgáltatni attól függetlenül, hogy az intézmény a sztenderd módszert vagy a belső minősítésen alapuló módszert alkalmazza a CRR harmadik része II. címének 5. fejezete szerinti egyes pozíciók kockázati súlyának meghatározásakor. Az e pozíciók általános kockázatához kapcsolódó szavatolótőke-követelményre vonatkozó adatszolgáltatás az MKR SA TDI vagy az MKR IM táblán történik.
 143.
 Az 1 250 %-os kockázati súlyú pozíciók az elsődleges alapvető tőkéből (CET1) is levonhatók (lásd a CRR 243. cikke (1) bekezdésének b) pontját, 244. cikke (1) bekezdésének b) pontját és 258. cikkét). Ebben az esetben a pozícióról a CA1 tábla 460-as sorában kell adatot szolgáltatni.
 5.2.2. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlop
 010–020
 ÖSSZES POZÍCIÓ (HOSSZÚ ÉS RÖVID)
 A CRR 102. cikke, valamint 105. cikkének (1) bekezdése a CRR 337. cikkével összefüggésben (értékpapírosítási pozíciók). A hosszú és rövid pozícióknak az említett bruttó pozíciókra is alkalmazandó megkülönböztetésével kapcsolatban lásd a CRR 328. cikkének (2) bekezdését.
 030–040
 (–) SZAVATOLÓ TŐKÉBŐL LEVONT POZÍCIÓK (HOSSZÚ ÉS RÖVID)
 A CRR 258. cikke.
 050–060
 NETTÓ POZÍCIÓK (HOSSZÚ ÉS RÖVID)
 A CRR 327–329., valamint 334. cikke. A hosszú és rövid pozíciók megkülönböztetésével kapcsolatban lásd a CRR 328. cikkének (2) bekezdését.
 070–520
 A NETTÓ POZÍCIÓK KOCKÁZATI SÚLY SZERINTI BONTÁSA
 A CRR 251. cikke (1. táblázat), valamint 261. cikkének (1) bekezdése (4. táblázat). A hosszú és rövid pozíciókat külön kell csoportosítani.
 230–240 és 460–470
 1 250 %
 A CRR 251. cikke (1. táblázat), valamint 261. cikkének (1) bekezdése (4. táblázat).
 250–260 és 480–490
 A FELÜGYELETI KÉPLET MÓDSZERE
 A CRR 337. cikkének (2) bekezdése a CRR 262. cikkével összefüggésben.
 Ezeket az oszlopokat akkor kell kitölteni, ha az intézmények az alternatív felügyeleti képlet módszerét (SFA) alkalmazzák, amely a szavatolótőke-követelményt a biztosítékhalmaz jellemzőinek és az ügyletrészsorozat szerződéses tulajdonságainak függvényében határozza meg.
 270 és 500
 AZ ALAPUL SZOLGÁLÓ ESZKÖZÖK VIZSGÁLATA (LOOK THROUGH)
 Sztenderd módszer: A CRR 253. és 254. cikke, valamint 256. cikkének (5) bekezdése. Az alapul szolgáló eszközök vizsgálatára vonatkozó oszlopok a nem minősített kitettségek valamennyi olyan esetét magukban foglalják, amelyeknél a kockázati súlyt az alapul szolgáló kitettségportfólió (a halmaz átlagos kockázati súlya, a halmaz legmagasabb kockázati súlya, vagy koncentrációs ráta alkalmazása) alapján állapítják meg.
 IRB-módszer: a CRR 263. cikkének (2) és (3) bekezdése. A gyorsított visszafizetéssel kapcsolatban lásd CRR 265. cikkének (1) bekezdését és 256. cikkének (5) bekezdését.
 280–290/510–520
 BELSŐ ÉRTÉKELÉSI MÓDSZER
 A CRR 109. cikke (1) bekezdésének második mondata, valamint 259. cikkének (3) és (4) bekezdése.
 Ezeket az oszlopokat akkor kell kitölteni, ha az intézmény a belső értékelési módszer alapján határozza meg a bankok által (ideértve a külső bankokat is) ABCP-program keretében nyújtott likviditási hitelkeretek és hitelminőség-javítási lehetőségek tőkekövetelményét. A külső hitelminősítő intézeti módszertanra épülő belső értékelési módszer (IAA) az ABCP-programmal szemben kizárólag olyan kitettségeknél alkalmazható, amelyek kezdeti belső hitelminőségi besorolása a befektetési fokozattal egyenértékű.
 530–540
 AZ ELŐZETES VIZSGÁLATRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK MEGSÉRTÉSE MIATTI ÁLTALÁNOS HATÁS (KORREKCIÓ)
 A CRR 337. cikkének (3) bekezdése a CRR 407. cikkével összefüggésben. A CRR 14. cikkének (2) bekezdése
 550–570
 FELSŐ KORLÁT FIGYELEMBEVÉTELE ELŐTT – SÚLYOZOTT NETTÓ HOSSZÚ ÉS RÖVID POZÍCIÓK, A SÚLYOZOTT NETTÓ HOSSZÚ ÉS RÖVID POZÍCIÓK ÖSSZEGE
 A CRR 337. cikke, figyelmen kívül hagyva a CRR 335. cikkében biztosított jogosultságot, amely alapján egy intézmény a nemteljesítési kockázathoz kapcsolódó veszteség lehetséges maximális összegében korlátozhatja a súly és a nettó pozíció szorzatát.
 580–600
 FELSŐ KORLÁT FIGYELEMBEVÉTELE UTÁN – SÚLYOZOTT NETTÓ HOSSZÚ ÉS RÖVID POZÍCIÓK, A SÚLYOZOTT NETTÓ HOSSZÚ ÉS RÖVID POZÍCIÓK ÖSSZEGE
 A CRR 337. cikke, a CRR 335. cikkében biztosított jogosultság figyelembevételével.
 610
 TELJES SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY
 A CRR 337. cikkének (4) bekezdése szerint a 2014. december 31-én záruló átmeneti időszakban az intézménynek külön kell összegeznie a súlyozott nettó hosszú pozícióit (580. oszlop) és a súlyozott nettó rövid pozícióit (590-es oszlop). A két összeg közül a nagyobb (felső korlát figyelembevételével számított) összeg képezi a szavatolótőke-követelményt. Ezzel együtt a CRR 337. cikkének (4) bekezdése szerint 2015-től kezdődően az intézmény a szavatolótőke-követelmény kiszámításához a 600-as oszlopban összegzi a súlyozott nettó pozícióit (tekintet nélkül arra, hogy azok hosszúak vagy rövidek).
 Sor
 010
 TELJES KITETTSÉG
 A kereskedési könyvben nyilvántartott, fennálló értékpapírosítások összértéke az értékpapírosítást kezdeményező és/vagy befektető és/vagy szponzor szerepét betöltő intézmény adatszolgáltatása szerint.
 040, 070 és 100
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 61. és 62. pontja.
 020, 050, 080 és 110
 ÚJRA-ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 63. pontja.
 030–050
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁST KEZDEMÉNYEZŐ
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 13. pontja.
 060–080
 BEFEKTETŐ
 Olyan hitelintézet, amely értékpapírosítási pozícióval rendelkezik egy olyan értékpapírosítási ügyletben, amelyben sem az értékpapírosítást kezdeményező, sem a szponzor szerepét nem tölti be.
 090–110
 SZPONZOR
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontja. Ha egy szponzor saját eszközt is értékpapírosít, akkor a saját értékpapírosított eszközökkel kapcsolatos információkat az értékpapírosítást kezdeményezőre vonatkozó sorokban kell megadnia.
 120–210
 A SÚLYOZOTT NETTÓ HOSSZÚ ÉS RÖVID POZÍCIÓK ÖSSZÉRTÉKÉNEK AZ ALAPUL SZOLGÁLÓ ESZKÖZÖK TÍPUSAI SZERINTI BONTÁSA
 A CRR 337. cikke (4) bekezdésének utolsó mondata.
 Az alapul szolgáló eszközök megoszlása a SEC Details tábla „Típus” oszlopában alkalmazott osztályozást követi:
 —
 1 – lakóingatlant terhelő jelzálog;
 —
 2 – kereskedelmi ingatlant terhelő jelzálog;
 —
 3 – hitelkártya-követelés;
 —
 4 – lízing;
 —
 5 – vállalatoknak és vállalatként kezelt kkv-knak nyújtott hitel;
 —
 6 – fogyasztási hitel;
 —
 7 – vevőkövetelés;
 —
 8 – egyéb eszköz;
 —
 9 – fedezett kötvény;
 —
 10 – egyéb kötelezettség.
 Az egyes értékpapírosítások esetében, ha a halmaz több eszköztípust tartalmaz, akkor az intézménynek a legfontosabb típust kell feltüntetnie.
 5.3. C 20.00 – PIACI KOCKÁZAT: A KORRELÁCIÓKERESKEDÉSI PORTFÓLIÓBA SOROLT POZÍCIÓK EGYEDI KOCKÁZATÁNAK SZTENDERD MÓDSZERE (MKR SA CTP)
 5.3.1. Általános megjegyzések
 144.
 Ezen a táblán a sztenderd módszer alkalmazási körébe tartozó CTP-pozíciókról (értékpapírosításokról, n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívákról és a CRR 338. cikkének (3) bekezdése alapján besorolt CTP-pozíciókról), valamint az ezekhez kapcsolódó szavatolótőke-követelményről kell adatot szolgáltatni.
 145.
 Az MKR SA CTP tábla kizárólag a CRR 335. cikke, valamint azzal összefüggésben a CRR 338. cikkének (2) és (3) bekezdése szerint a korrelációkereskedési portfólióba sorolt pozíciók egyedi kockázatához kapcsolódó szavatolótőke-követelményt határozza meg. Ha a kereskedési könyvben nyilvántartott CTP-pozíciókat hitelderivatívákkal fedezik, akkor a CRR 346. és 347. cikkét kell alkalmazni. Valamennyi kereskedési könyvi CTP-pozícióról egy táblán kell adatot szolgáltatni attól függetlenül, hogy az intézmény a sztenderd módszert vagy a belső minősítésen alapuló módszert alkalmazza-e a CRR harmadik része II. címének 5. fejezete szerinti egyes pozíciók kockázati súlyának meghatározásakor. Az e pozíciók általános kockázatához kapcsolódó szavatolótőke-követelményre vonatkozó adatszolgáltatás az MKR SA TDI vagy az MKR IM táblán történik.
 146.
 A tábla kialakítása elkülöníti az értékpapírosítási pozíciókat, az n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívákat, valamint az egyéb CTP-pozíciókat. Az értékpapírosítási pozíciókat emiatt minden esetben a 030-as, 060-as vagy 090-es sorban kell feltüntetni az intézmény által az értékpapírosításban betöltött szereptől függően. Az n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívákat minden esetben a 110-es sorban kell feltüntetni. Az „egyéb CTP-pozíciók” nem értékpapírosítási pozíciók és nem az n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívák (lásd a CRR 338. cikkének (3) bekezdésében található meghatározást), de a fedezési szándék miatt egyértelműen kapcsolódnak e két pozíció egyikéhez. Besorolásuk ezért történik az „értékpapírosítás” vagy „n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatíva” alkategóriában.
 147.
 Az 1 250 %-os kockázati súlyú pozíciók az elsődleges alapvető tőkéből (CET1) is levonhatók (lásd a CRR 243. cikke (1) bekezdésének b) pontját, 244. cikke (1) bekezdésének b) pontját és 258. cikkét). Ebben az esetben a pozícióról a CA1 tábla 460-as sorában kell adatot szolgáltatni.
 5.3.2. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlop
 010–020
 ÖSSZES POZÍCIÓ (HOSSZÚ ÉS RÖVID)
 A CRR 102. cikke, valamint 105. cikkének (1) bekezdése a CRR 338. cikkének (2) és (3) bekezdése szerint a korrelációkereskedési portfólióba sorolt pozíciókkal összefüggésben. A hosszú és rövid pozícióknak az említett bruttó pozíciókra is alkalmazandó megkülönböztetésével kapcsolatban lásd a CRR 328. cikkének (2) bekezdését.
 030–040
 (–) SZAVATOLÓ TŐKÉBŐL LEVONT POZÍCIÓK (HOSSZÚ ÉS RÖVID)
 A CRR 258. cikke.
 050–060
 NETTÓ POZÍCIÓK (HOSSZÚ ÉS RÖVID)
 A CRR 327–329., valamint 334. cikke. A hosszú és rövid pozíciók megkülönböztetésével kapcsolatban lásd a CRR 328. cikkének (2) bekezdését.
 070–400
 A NETTÓ POZÍCIÓK KOCKÁZATI SÚLY SZERINTI MEGOSZLÁSA (SA és IRB)
 A CRR 251. cikke (1. táblázat), valamint 261. cikkének (1) bekezdése (4. táblázat).
 160 és 330
 EGYÉB
 Az előző oszlopokban kifejezetten nem említett egyéb kockázati súlyok.
 Az n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívák közül kizárólag azok, amelyek nem rendelkeznek külső minősítéssel. A külső minősítésű n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívákat az MKR SA TDI táblán kell feltüntetni (321. sor), vagy – ha azok a CTP részét képezik – a megfelelő kockázati súly oszlopába kell besorolni.
 170–180 és 360–370
 1 250 %
 A CRR 251. cikke (1. táblázat), valamint 261. cikkének (1) bekezdése (4. táblázat).
 190–200 és 340–350
 A FELÜGYELETI KÉPLET MÓDSZERE
 A CRR 337. cikkének (2) bekezdése a CRR 262. cikkével összefüggésben.
 210/380
 AZ ALAPUL SZOLGÁLÓ ESZKÖZÖK VIZSGÁLATA (LOOK THROUGH)
 Sztenderd módszer: A CRR 253. és 254. cikke, valamint 256. cikkének (5) bekezdése. Az alapul szolgáló eszközök vizsgálatára vonatkozó oszlopok a nem minősített kitettségek valamennyi olyan esetét magukban foglalják, amelyeknél a kockázati súlyt az alapul szolgáló kitettségportfólió (a halmaz átlagos kockázati súlya, a halmaz legmagasabb kockázati súlya, vagy koncentrációs ráta alkalmazása) alapján állapítják meg.
 IRB-módszer: a CRR 263. cikkének (2) és (3) bekezdése. A gyorsított visszafizetéssel kapcsolatban lásd CRR 265. cikkének (1) bekezdését és 256. cikkének (5) bekezdését.
 220–230 és 390–400
 BELSŐ ÉRTÉKELÉSI MÓDSZER
 A CRR 259. cikkének (3) és (4) bekezdése.
 410–420
 FELSŐ KORLÁT FIGYELEMBEVÉTELE ELŐTT – SÚLYOZOTT NETTÓ HOSSZÚ ÉS RÖVID POZÍCIÓK
 A CRR 338. cikke, a CRR 335. cikkében biztosított jogosultság figyelmen kívül hagyásával.
 430–440
 FELSŐ KORLÁT FIGYELEMBEVÉTELE UTÁN – SÚLYOZOTT NETTÓ HOSSZÚ ÉS RÖVID POZÍCIÓK
 A CRR 338. cikke, a CRR 335. cikkében biztosított jogosultság figyelembevételével.
 450
 TELJES SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY
 A szavatolótőke-követelmény az i. kizárólag a nettó hosszú pozíciók egyedi kockázatához kapcsolódó szavatolótőke-követelmény (430. oszlop), valamint ii. kizárólag a nettó rövid pozíciók egyedi kockázatához kapcsolódó szavatolótőke-követelmény (440. oszlop) közül a nagyobb érték.
 Sor
 010
 TELJES KITETTSÉG
 A korrelációkereskedési portfólióban nyilvántartott, fennálló pozíciók összértéke az értékpapírosítást kezdeményező, befektető vagy szponzor szerepét betöltő intézmény adatszolgáltatása szerint.
 020–040
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁST KEZDEMÉNYEZŐ
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 13. pontja
 050–070
 BEFEKTETŐ
 Olyan hitelintézet, amely értékpapírosítási pozícióval rendelkezik egy olyan értékpapírosítási ügyletben, amelyben sem az értékpapírosítást kezdeményező, sem a szponzor szerepét nem tölti be.
 080–100
 SZPONZOR
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontja Ha egy szponzor saját eszközt is értékpapírosít, akkor a saját értékpapírosított eszközökkel kapcsolatos információkat az értékpapírosítást kezdeményezőre vonatkozó sorokban kell megadnia.
 030,060 és 090
 ÉRTÉKPAPÍROSÍTÁS
 A korrelációkereskedési portfólió értékpapírosításokat, n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívákat, valamint esetlegesen a CRR 338. cikkének (2) és (3) bekezdésében előírt kritériumokat teljesítő egyéb fedezeti pozíciókat foglal magában.
 Az értékpapírosítási kitettségek arányos részesedést biztosító származtatott ügyleteit, valamint a CTP-pozíciókat fedező pozíciókat az „Egyéb CTP-pozíciók” sorban kell feltüntetni.
 110
 N-EDIK NEMTELJESÍTÉSKOR LEHÍVHATÓ HITELDERIVATÍVÁK
 Itt az n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívákat, valamint az azokat a CRR 347. cikke szerint fedező n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívákat kell megadni.
 Az értékpapírosítást kezdeményező, a befektető és szponzor pozíciói az n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívákkal nem egyeztethetők össze. Emiatt az értékpapírosítási pozícióknál alkalmazott megbontás az n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívák esetében nem alkalmazható.
 040, 070, 100 és 120
 EGYÉB CTP-POZÍCIÓK
 Az alábbiakban lévő pozíciókat kell megadni:
 —
 az értékpapírosítási kitettségek arányos részesedést biztosító származtatott ügyleteit, valamint a CTP-pozíciókat fedező pozíciókat;
 —
 a CRR 346. cikke szerint hitelderivatívákkal fedezett CTP-pozíciók;
 —
 a CRR 338. cikkének (3) bekezdése szerinti egyéb pozíciók.
 5.4. C 21.00 – PIACI KOCKÁZAT: A RÉSZVÉNYEK POZÍCIÓKOCKÁZATÁNAK SZTENDERD MÓDSZERE (MKR SA EQU)
 5.4.1. Általános megjegyzések
 148.
 Ezen a táblán a sztenderd módszer alkalmazási körébe tartozó pozíciókról, valamint az ezekhez kapcsolódóan a kereskedési könyvben nyilvántartott részvények pozíciókockázatára vonatkozó szavatolótőke-követelményről kell adatot szolgáltatni.
 149.
 A táblát külön ki kell tölteni összesítve, valamint az alábbi előre meghatározott felsorolásban szereplő piacokra vonatkozóan: Albánia, Bulgária, Csehország, Dánia, Egyesült Államok, Egyesült Királyság, Egyiptom, Horvátország, Izland, Japán, Lengyelország, Liechtenstein, Macedónia, Magyarország, Norvégia, Oroszország, Románia, Svájc, Svédország, Szerbia, Törökország, Ukrajna, az euróövezet továbbá egy táblát az összes többi piacra összesítve. Ezen adatszolgáltatási kötelezettség alkalmazásában piac alatt országot kell érteni (kivéve az euróövezethez tartozó országokat, lásd az 525/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet).
 5.4.2. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlop
 010–020
 ÖSSZES POZÍCIÓ (HOSSZÚ ÉS RÖVID)
 A CRR 102. cikke, valamint 105. cikkének (1) bekezdése Bruttó, instrumentumonként nem nettósított pozíciók azon jegyzési pozíciók levonásával, amelyeket harmadik fél az intézménytől lejegyzett, vagy amelyekre jegyzési garanciát vállal (a CRR 345. cikkének második mondata).
 030–040
 NETTÓ POZÍCIÓK (HOSSZÚ ÉS RÖVID)
 A CRR 327., 329., 332., 341. és 345. cikke.
 050
 TŐKEKÖVETELMÉNNYEL ÉRINTETT POZÍCIÓK
 Azok a nettó pozíciók, amelyekre a CRR harmadik része IV. címének 2. fejezetében foglalt különböző módszerek szerint tőkekövetelmény vonatkozik. A tőkekövetelményt az egyes nemzeti piacokra külön kell kiszámítani. A CRR 344. cikkének (4) bekezdése szerinti határidős részvényindex-ügyletekben levő pozíciókat nem kell feltüntetni ebben az oszlopban.
 060
 SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY
 A CRR harmadik része IV. címének 3. fejezete szerint releváns pozíciók tőkekövetelménye.
 070
 TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 A CRR 92. cikke (4) bekezdésének b) pontja. A szavatolótőke-követelmény 12,5-del való szorzásának az eredménye.
 Sor
 010–130
 KERESKEDÉSI KÖNYVBEN NYILVÁNTARTOTT RÉSZVÉNYEK
 A CRR 92. cikke (3) bekezdése b) pontjának i. alpontja, valamint a CRR harmadik része IV. címe 2. fejezetének 3. szakasza szerinti pozíciókockázathoz kapcsolódó szavatolótőke-követelmény.
 020–040
 ÁLTALÁNOS KOCKÁZAT
 Az általános kockázattal érintett részvényekben lévő pozíciók (a CRR 343. cikke), valamint az azoknak megfelelő, a CRR harmadik része IV. címe 2. fejezetének 3. szakasza szerinti szavatolótőke-követelmény.
 Mindkét felosztás (021/022 és 030/040) valamennyi olyan pozícióhoz kapcsolódik, amelyet általános kockázat érint.
 A 021-es és 022-es sorban az információkat eszközönkénti bontásban kell megadni. A szavatolótőke-követelmény számításakor kizárólag a 030-as és 040-es sorban csoportosított adatok vehetők figyelembe.
 021
 Származtatott ügyletek
 A kereskedési könyvi pozíciók részvénypiaci kockázatának számítása során figyelembe vett származtatott ügyletek, a 329. cikk és a 332. cikk figyelembevételével, ha e cikkek alkalmazhatók.
 022
 Egyéb eszközök és kötelezettségek
 A kereskedési könyvi pozíciók részvénypiaci kockázatának számítása során figyelembe vett származtatott ügyleteken kívüli instrumentumok.
 030
 Tőzsdei forgalomban szereplő, megfelelően diverzifikált, egyedi módszer alkalmazási körébe tartozó határidős részvényindex-ügyletek
 Tőzsdei forgalomban szereplő, széles körben diverzifikált, egyedi módszer alkalmazási körébe tartozó határidős részvényindex-ügyletek a CRR 344. cikkének (1) és (4) bekezdése szerint. Ezeknél a pozícióknál csak általános kockázat áll fenn, így azok az 050-es sorban nem tüntethetők fel.
 040
 A tőzsdei forgalomban szereplő, megfelelően diverzifikált határidős részvényindex-ügyleteken kívüli részvények
 Egyedi kockázattal érintett egyéb részvénypozíciók, valamint az azoknak megfelelő szavatolótőke-követelmény a CRR 343. cikke és 344. cikkének (3) bekezdése szerint.
 050
 EGYEDI KOCKÁZAT
 Egyedi kockázattal érintett részvénypozíciók, valamint az azoknak megfelelő szavatolótőke-követelmény a CRR 342. cikke és 344. cikkének (4) bekezdése szerint.
 090–130
 OPCIÓKRA VONATKOZÓ TOVÁBBI KÖVETELMÉNYEK (NEM DELTA KOCKÁZATOK)
 A CRR 329. cikkének (2) és (3) bekezdése.
 A nem delta kockázatokkal kapcsolatos, opciókra vonatkozó további követelményeket a számítási módszerben kell feltüntetni.
 5.5. C 22.00 – PIACI KOCKÁZAT: A DEVIZAÁRFOLYAM-KOCKÁZAT SZTENDERD MÓDSZEREI (MKR SA FX)
 5.5.1. Általános megjegyzések
 150.
 Ezen a táblán az egyes devizákban lévő pozíciókról (ideértve a beszámoló pénznemét is), valamint ezekhez kapcsolódóan a devizaárfolyam-kockázatra vonatkozó, sztenderd módszer szerinti szavatolótőke-követelményről kell az intézményeknek adatot szolgáltatniuk. A pozíciót az egyes pénznemekre (ideértve az eurót is), aranyra, valamint a kollektív befektetési formákra is ki kell számítani.
 151.
 A tábla 100–480. sorában akkor is adatot kell szolgáltatni, ha az intézmény nem köteles szavatolótőke-követelményt számolni a devizaárfolyam-kockázatra a CRR 351. cikke szerint. E tájékoztató adatok körében a beszámoló pénznemében lévő összes pozíciót is jelenteni kell, függetlenül attól, hogy ezeket milyen mértékben kell figyelembe venni a CRR 354. cikke alkalmazásában. A tábla tájékoztató adatainak 130–480-as sorát külön-külön ki kell tölteni az Európai Unió tagállamaiban használt valamennyi pénznemre és a következő pénznemekre: USD, CHF, JPY, RUB, TRY, AUD, CAD, RSD, ALL, UAH, MKD, EGP, ARS, BRL, MXN, HKD, ICK, TWD, NZD, NOK, SGD, KRW, CNY, valamint összevontan minden egyéb pénznemre.
 5.5.2. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlop
 020–030
 ÖSSZES POZÍCIÓ (HOSSZÚ ÉS RÖVID)
 Az eszközökből, a jövőben befolyó összegekből és a CRR 352. cikkének (1) bekezdésében említett egyéb tételekből eredő bruttó pozíciók. A 352. cikk (2) bekezdése alapján és az illetékes hatóságok engedélyének függvényében nem tüntetendők fel azok a pozíciók, amelyeket az intézmény kifejezetten azért vállal, hogy ezzel a devizaárfolyamnak a 92. cikk (1) bekezdése szerinti tőkemegfelelési mutatókra gyakorolt negatív hatását fedezze, és az olyan tételekhez kapcsolódó pozíciók sem, amelyeket a szavatolótőke-számítás során már levontak.
 040–050
 NETTÓ POZÍCIÓK (HOSSZÚ ÉS RÖVID)
 A CRR 352. cikkének (3) bekezdése, (4) bekezdésének első és második mondata, valamint 353. cikke.
 A nettó pozíciókat pénznemenként kell kiszámítani, ennek megfelelően egyidejűleg hosszú és rövid pozíciók is előfordulhatnak.
 060–080
 TŐKEKÖVETELMÉNNYEL ÉRINTETT POZÍCIÓK
 A CRR 352. cikke (4) bekezdésének harmadik mondata, valamint 353. és 354. cikke.
 060–070
 TŐKEKÖVETELMÉNNYEL ÉRINTETT POZÍCIÓK (HOSSZÚ ÉS RÖVID)
 Az egyes pénznemekben lévő nettó hosszú és rövid pozíciókat a rövid pozíciók összegének a hosszú pozíciók összegéből való kivonásával kell kiszámítani.
 Egy pénznemben meglévő nettó hosszú pozíció az adott pénznemben végrehajtott műveletekhez tartozó nettó hosszú pozíciók összeadásával számítható ki.
 Egy pénznemben meglévő nettó rövid pozíció az adott pénznemben végrehajtott műveletekhez tartozó nettó rövid pozíciók összeadásával számítható ki.
 A beszámoló pénznemén kívüli pénznemben lévő kiegyenlítetlen pozíciókat az egyéb pénznemben lévő, tőkekövetelménnyel érintett pozíciókhoz (030-as sor) kell adni a 060-as vagy 070-es oszlopban attól függően, hogy a pozíciók rövidek vagy hosszúak.
 080
 TŐKEKÖVETELMÉNNYEL ÉRINTETT POZÍCIÓK (KIEGYENLÍTETT)
 Egymással nagy mértékben korreláló pénznemekben lévő kiegyenlített pozíciók.
 KOCKÁZATI TŐKEKÖVETELMÉNY (%)
 A CRR 351. és 354. cikkében meghatározott kockázati tőkekövetelmény százalékban.
 090
 SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY
 A CRR harmadik része IV. címének 3. fejezete szerint releváns pozíciók tőkekövetelménye.
 100
 TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 A CRR 92. cikke (4) bekezdésének b) pontja. A szavatolótőke-követelmény 12,5-del való szorzásának az eredménye.
 Sor
 010
 POZÍCIÓK ÖSSZESEN
 A beszámoló pénznemén kívüli összes pozíció és a beszámoló pénznemében lévő azon pozíciók, amelyeket figyelembe vesznek a CRR 354. cikke alkalmazásában, valamint az ezekre vonatkozó szavatolótőke-követelmény a CRR 92. cikke (3) bekezdése c) pontjának i. alpontja szerint, valamint a beszámoló pénznemére történő átváltás módja a CRR 352. cikkének (2) és (4) bekezdése szerint.
 020
 EGYMÁSSAL NAGY MÉRTÉKBEN KORRELÁLÓ PÉNZNEMEK
 A CRR 354. cikkében említett pénznemekben lévő pozíciók, valamint az ezekhez kapcsolódó szavatolótőke-követelmény.
 025
 Egymással nagy mértékben korreláló pénznemek ebből: a beszámoló pénzneme
 A beszámoló pénznemében lévő pozíciók, amelyeket figyelembe vesznek a szavatolótőke-követelmény CRR 354. cikke szerinti kiszámítása során.
 030
 MINDEN EGYÉB PÉNZNEM (a kollektív befektetési formákat külön pénznemként kezelve)
 A CRR 351. cikkében, valamint 352. cikkének (2) és (4) bekezdésében említett általános eljárás alkalmazási körébe tartozó pénznemekben lévő pozíciók, valamint az ezekhez kapcsolódó szavatolótőke-követelmény.
 A CRR 353. cikke szerint külön pénznemként kezelt kollektív befektetési formákkal kapcsolatos adatszolgáltatás:
 A külön pénznemként kezelt kollektív befektetési formák tőkekövetelménye kétféle módszerrel számítható ki:
 1.
 a módosított aranymódszerrel, ha a KBF-ek befektetésének az iránya nem ismert (az ilyen KBF-eket az intézmény teljes nettó devizapozíciójához kell hozzáadni);
 2.
 ha a KBF-ek befektetésének az iránya ismert, akkor a KBF-eket a teljes nyitott devizapozícióhoz kell hozzáadni (hosszú vagy rövid, az egyes KBF-ek irányától függően).
 Az érintett KBF-ekről a tőkekövetelmény számításának megfelelően kell adatot szolgáltatni.
 040
 ARANY
 A CRR 351. cikkében, valamint 352. cikkének (2) és (4) bekezdésében említett általános eljárás alkalmazási körébe tartozó pénznemekben lévő pozíciók, valamint az ezekhez kapcsolódó szavatolótőke-követelmény.
 050–090
 OPCIÓKRA VONATKOZÓ TOVÁBBI KÖVETELMÉNYEK (NEM DELTA KOCKÁZATOK)
 A CRR 352. cikkének (5) és (6) bekezdése.
 A nem delta kockázatokkal kapcsolatos, opciókra vonatkozó további követelményeket a számítási módszerben kell feltüntetni.
 100–120
 A beszámoló pénznemével együtt számított összes pozíció megoszlása kitettségtípus szerint
 Az összes pozíciót származtatott ügyletek, egyéb eszközök és kötelezettségek, valamint mérlegen kívüli tételek szerint kell felosztani.
 100
 Mérlegen kívüli tételnek és származtatott ügyletnek nem minősülő egyéb eszközök és kötelezettségek
 A 110-es vagy 120-as sorban nem szerepeltetett pozíciókat itt kell megadni.
 110
 Mérlegen kívüli tételek
 A CRR I. mellékletében szereplő tételek az értékpapír-finanszírozási ügyletként vagy hosszú teljesítési idejű ügyletként beszámított, vagy eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló szerződéses megállapodásból eredő tételek kivételével.
 120
 Származtatott ügyletek
 A CRR 352. cikkének megfelelően értékelt pozíciók.
 130–480
 TÁJÉKOZTATÓ ADATOK: DEVIZAPOZÍCIÓK
 A tábla tájékoztató adatait külön-külön meg kell adni az Európai Unió tagállamaiban használt valamennyi pénznemre és a következő pénznemekre: USD, CHF, JPY, RUB, TRY, AUD, CAD, RSD, ALL, UAH, MKD, EGP, ARS, BRL, MXN, HKD, ICK, TWD, NZD, NOK, SGD, KRW, CNY, valamint összevontan minden egyéb pénznemre.
 5.6. C 23.00 – PIACI KOCKÁZAT: AZ ÁRUPOZÍCIÓK SZTENDERD MÓDSZEREI (MKR SA COM)
 5.6.1. Általános megjegyzések
 152.
 Ezen a táblán a sztenderd módszer alkalmazási körébe tartozó árupozíciókról, valamint a rájuk vonatkozó szavatolótőke-követelményről kell adatot szolgáltatni.
 5.6.2. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlop
 010–020
 ÖSSZES POZÍCIÓ (HOSSZÚ ÉS RÖVID)
 A CRR 357. cikkének (1) és (4) bekezdése szerint azonos áruban lévő pozícióknak minősülő bruttó hosszú/rövid pozíciók (lásd még a CRR 359. cikkének (1) bekezdését).
 030–040
 NETTÓ POZÍCIÓK (HOSSZÚ ÉS RÖVID)
 A CRR 357. cikkének (3) bekezdésében található meghatározás szerint.
 050
 TŐKEKÖVETELMÉNNYEL ÉRINTETT POZÍCIÓK
 Azok a nettó pozíciók, amelyekre a CRR harmadik része IV. címének 4. fejezetében foglalt különböző módszerek szerint tőkekövetelmény vonatkozik.
 060
 SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY
 A CRR harmadik része IV. címének 4. fejezete szerint releváns pozíciók tőkekövetelménye.
 070
 TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 A CRR 92. cikke (4) bekezdésének b) pontja. A szavatolótőke-követelmény 12,5-del való szorzásának az eredménye.
 Sor
 010
 ÁRUPOZÍCIÓK ÖSSZESEN
 Árupozíciók és a rájuk vonatkozó piaci kockázat szavatolótőke-követelménye a CRR 92. cikke (3) bekezdése c) pontjának iii. alpontja, valamint a CRR harmadik része IV. címe 4. fejezete szerint.
 020–060
 POZÍCIÓK ÁRUKATEGÓRIA SZERINT
 Adatszolgáltatás céljából az árukat a CRR 361. cikkében található 2. táblázatban említett négy fő árucsoportba kell sorolni.
 070
 FUTAMIDŐTÁBLÁS MÓDSZER
 A CRR 359. cikkében említett futamidőtáblás módszer alkalmazási körébe tartozó árupozíciók.
 080
 KITERJESZTETT LEJÁRATI TÁBLÁS MÓDSZER
 A CRR 361. cikkében említett kiterjesztett lejárati táblás módszer alkalmazási körébe tartozó árupozíciók.
 090
 EGYSZERŰSÍTETT MÓDSZER
 A CRR 360. cikkében említett egyszerűsített módszer alkalmazási körébe tartozó árupozíciók.
 100–140
 OPCIÓKRA VONATKOZÓ TOVÁBBI KÖVETELMÉNYEK (NEM DELTA KOCKÁZATOK)
 A CRR 358. cikke (1) bekezdésének 4. pontja
 A nem delta kockázatokkal kapcsolatos, opciókra vonatkozó további követelményeket a számítási módszerben kell feltüntetni.
 5.7. C 24.00 – PIACI KOCKÁZAT: BELSŐ MODELLEK (MKR IM)
 5.7.1. Általános megjegyzések
 153.
 Ez a tábla a kockáztatott érték (VaR) és a stresszhelyzeti kockáztatott érték (sVaR) adatait mutatja be különböző (adósságinstrumentumokkal, részvényekkel, külföldi pénznemekkel vagy áruval kapcsolatos) piaci kockázatok szerinti bontásban, továbbá a szavatolótőke-követelmény számítása szempontjából lényeges egyéb információkat.
 154.
 Általában az adatszolgáltatás az intézményi modell felépítésétől függ annak megfelelően, hogy az intézmény az általános és egyedi kockázatra vonatkozó adatokat elkülönítve vagy összevontan tünteti fel. Ugyanez vonatkozik a VaR/sVaR értékek kockázati kategóriák (kamatlábkockázat, részvénypiaci kockázat, árukockázat, valamint devizaárfolyam-kockázat) szerinti bontására is. Az intézmény eltekinthet a fenti bontásban történő adatszolgáltatástól, ha bizonyítani tudja, hogy az indokolatlan terhet jelentene számára.
 5.7.2. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlop
 030–040
 KOCKÁZTATOTT ÉRTÉK
 Egy adott valószínűséggel, meghatározott időtávon bekövetkező árváltozásból származó veszteség maximális lehetséges mértéke.
 030
 Szorzó (mc) x Előző 60 munkanap átalagos kockáztatott értéke (VaRavg)
 A CRR 364. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja, valamint 365. cikkének (1) bekezdése.
 040
 Előző napi kockáztatott érték (VaRt–1)
 A CRR 364. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja, valamint 365. cikkének (1) bekezdése.
 050–060
 Stresszhelyzeti kockáztatott érték
 Egy adott valószínűséggel, meghatározott időtávon bekövetkező árváltozásból származó veszteség maximális lehetséges mértéke, amelynek kiszámításához a bemeneti adatokat az intézmény portfóliója szempontjából lényeges, számottevő pénzügyi stresszhelyzetet jelentő, folyamatos 12 hónapos időszak történeti adatai alapján kell kalibrálni.
 050
 Szorzó (ms) x Előző 60 munkanap átlaga (SVaRavg)
 A CRR 364. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontja, valamint 365. cikkének (1) bekezdése.
 060
 Legfrissebb (SVaRt–1)
 A CRR 364. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. alpontja, valamint 365. cikkének (1) bekezdése.
 070–080
 A JÁRULÉKOS NEMTELJESÍTÉSI ÉS ÁTMINŐSÍTÉSI KOCKÁZATRA VONATKOZÓ TŐKEKÖVETELMÉNY
 Egy nemteljesítési és átminősítési kockázatokkal összefüggésben bekövetkező árváltozásból származó veszteség maximális lehetséges mértéke, amelynek kiszámítása a CRR harmadik része IV. címe 5. fejezetének 4. szakaszával összefüggésben a CRR 364. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján történik.
 070
 12 hetes átlagos mérőszám
 A CRR 364. cikke (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontja, a CRR harmadik része 5. fejezetének 4. szakaszával összefüggésben.
 080
 Legfrissebb mérőszám
 A CRR 364. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontja, a CRR harmadik része IV. címe 5. fejezetének 4. szakaszával összefüggésben.
 090–110
 TELJES ÁRKOCKÁZATI TŐKEKÖVETELMÉNY A CTP-RE VONATKOZÓAN
 090
 ALSÓ KORLÁT
 A CRR 364. cikke (3) bekezdésének c) pontja
 = azon tőkekövetelmény 8 %-a, amely a CRR 338. cikkének (1) bekezdése szerint került volna kiszámításra a teljes árkockázati tőkekövetelménnyel érintett valamennyi pozíció tekintetében.
 100–110
 12 HETES ÁTLAGOS MÉRŐSZÁM ÉS LEGFRISSEBB MÉRŐSZÁM
 A CRR 364. cikke (3) bekezdésének b) pontja.
 110
 LEGFRISSEBB MÉRŐSZÁM
 A CRR 364. cikke (3) bekezdésének a) pontja.
 120
 SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY
 A CRR 364. cikkében említettek szerint az összes kockázati tényezőre vonatkozóan, adott esetben figyelembe véve a korrelációs hatásokat, valamint a járulékos nemteljesítési és átminősítési kockázatot és a CTP-ben árazott valamennyi kockázatot, figyelmen kívül hagyva azonban a CRR 364. cikkének (2) bekezdése szerinti, az értékpapírosításhoz és az n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívákhoz kapcsolódó tőkekövetelményt.
 130
 TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 A CRR 92. cikke (4) bekezdésének b) pontja. A szavatolótőke-követelmény 12,5-del való szorzásának az eredménye.
 140
 A túllépések száma az előző 250 munkanap során
 A CRR 366. cikkében említettek szerint.
 150–160
 VaR szorzó (mc) és SVaR szorzó (ms)
 A CRR 366. cikkében említettek szerint.
 170–180
 A CTP-TŐKEKÖVETELMÉNY FELTÉTELEZETT ALSÓ KORLÁTJA – SÚLYOZOTT NETTÓ HOSSZÚ/RÖVID POZÍCIÓK A FELSŐ KORLÁT FIGYELEMBEVÉTELÉVEL
 A feltüntetett és a teljes árkockázati tőkekövetelménynek a CRR 364. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti alsó határának kiszámításához felhasznált összegek figyelembe veszik a CRR 335. cikkében biztosított jogosultságot, amely alapján egy intézmény a nemteljesítési kockázathoz kapcsolódó veszteség lehetséges maximális összegében korlátozhatja a súly és a nettó pozíció szorzatát.
 Sor
 010
 POZÍCIÓK ÖSSZESEN
 A CRR 363. cikkének (1) bekezdésében említett pozíció-, devizaárfolyam- és árukockázatnak az a része, amely a CRR 367. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kockázati tényezőkhöz kapcsolódik.
 A 030–060. oszlop VaR és sVaR értékeit illetően az összesítő sorban szereplő adatok nem egyeznek meg a vonatkozó kockázati elemek szerint lebontott VaR és sVaR értékekkel. A bontás emiatt tájékoztató adatokat tartalmaz.
 020
 FORGALMAZOTT, HITELVISZONYT MEGTESTESÍTŐ ÉRTÉKPAPÍROK
 A CRR 363. cikkének (1) bekezdésében említett pozíciókockázatnak az a része, amely a CRR 367. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kamatláb-kockázati tényezőkhöz kapcsolódik.
 030
 TDI – ÁLTALÁNOS KOCKÁZAT
 A CRR 362. cikkében meghatározott általános kockázat.
 040
 TDI – EGYEDI KOCKÁZAT
 A CRR 362. cikkében meghatározott egyedi kockázat.
 050
 RÉSZVÉNYEK
 A CRR 363. cikkének (1) bekezdésében említett pozíciókockázatnak az a része, amely a CRR 367. cikkének (2) bekezdésében meghatározott részvénypiaci kockázati tényezőkhöz kapcsolódik.
 060
 RÉSZVÉNYEK – ÁLTALÁNOS KOCKÁZAT
 A CRR 362. cikkében meghatározott általános kockázat.
 070
 RÉSZVÉNYEK – EGYEDI KOCKÁZAT
 A CRR 362. cikkében meghatározott egyedi kockázat.
 080
 DEVIZAÁRFOLYAM-KOCKÁZAT
 A CRR 363. cikkének (1) bekezdése, valamint 367. cikkének (2) bekezdése.
 090
 ÁRUKOCKÁZAT
 A CRR 363. cikkének (1) bekezdése, valamint 367. cikkének (2) bekezdése.
 100
 ÁLTALÁNOS KOCKÁZAT ÖSSZESEN
 A forgalmazott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, részvények, külföldi pénznemek és áruk általános piaci mozgásaiból eredő piaci kockázat. Az összes kockázati tényező általános kockázatára vonatkozó VaR érték (az esetleges korrelációs hatások figyelembevételével).
 110
 EGYEDI KOCKÁZAT ÖSSZESEN
 A forgalmazott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok és részvények egyedi kockázati eleme. A kereskedési könyvben nyilvántartott, forgalmazott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok és részvények egyedi kockázatára vonatkozó VaR érték (az esetleges korrelációs hatások figyelembevételével).
 5.8. C 25.00 – HITELÉRTÉKELÉSI KORREKCIÓK KOCKÁZATA (CVA)
 5.8.1. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlop
 010
 Kitettségérték
 A CRR 271. cikke a CRR 382. cikkével összhangban
 A CVA-tőkekövetelménnyel érintett összes ügyletből eredő teljes nemteljesítéskori kitettség (EAD)
 020
 Ebből: Tőzsdén kívüli származtatott ügyletek
 A CRR 271. cikke a CRR 382. cikkének (1) bekezdésével összhangban
 A teljes partnerkockázati kitettségnek az a része, amely kizárólag tőzsdén kívüli származtatott ügyletből ered. Az információt nem kötelező megadniuk azoknak a belső modell módszerét alkalmazó intézményeknek, amelyek azonos nettósítási halmazban tőzsdén kívüli származtatott ügylettel és értékpapír-finanszírozási ügylettel is rendelkeznek.
 030
 Ebből: értékpapír-finanszírozási ügylet
 A CRR 271. cikke a CRR 382. cikkének (2) bekezdésével összhangban
 A teljes partnerkockázati kitettségnek az a része, amely kizárólag származtatott értékpapír-finanszírozási ügyletből ered. Az információt nem kötelező megadniuk azoknak a belső modell módszerét alkalmazó intézményeknek, amelyek azonos nettósítási halmazban tőzsdén kívüli származtatott ügylettel és értékpapír-finanszírozási ügylettel is rendelkeznek.
 040
 SZORZÓ (mc) x ELŐZŐ 60 MUNKANAP ÁTALAGA (VaRavg)
 A CRR 383. cikke a CRR 363. cikke (1) bekezdésének d) pontjával összhangban
 A VaR kiszámítása a piaci kockázatra vonatkozó belső modell alapján.
 050
 ELŐZŐ NAPI (VARt-1)
 Lásd a 040-es oszlopra vonatkozó útmutatót.
 060
 SZORZÓ (MS) X ELŐZŐ 60 MUNKANAP ÁTLAGA (SVARAVG)
 Lásd a 040-es oszlopra vonatkozó útmutatót.
 070
 LEGFRISSEBB (SVARt–1)
 Lásd a 040-es oszlopra vonatkozó útmutatót.
 080
 SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNY
 A CRR 92. cikke (3) bekezdésének d) pontja
 A CVA-kockázathoz kapcsolódó szavatolótőke-követelmény kiszámítása a választott modell alapján.
 090
 TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK
 A CRR 92. cikke (4) bekezdésének b) pontja
 A szavatolótőke-követelmény 12,5-del szorozva.
 Tájékoztató adatok
 100
 Partnerek száma
 A CRR 382. cikke
 A CVA-kockázathoz kapcsolódó szavatoló tőke kiszámításánál figyelembe vett partnerek száma.
 A partnerek a kötelezettek részhalmazát képezik. Kizárólag származtatott ügyletek vagy értékpapír-finanszírozási ügyletek esetében léteznek, ahol egyszerűen a másik szerződő felet jelentik.
 110
 Ebből: közelítő érték alapján meghatározott hitelkockázati felár
 Az olyan partnerek száma, amelyeknél a hitelkockázati felárat a közvetlenül észlelt piaci adatok helyett közelítő érték alapján határozták meg.
 120
 VISELT CVA-KOCKÁZAT
 A származtatott ügyletekben részes partnerek romló hitelképességére képzett számviteli céltartalék.
 130
 EGY ALAPTERMÉKES CDS
 A CRR 386. cikke (1) bekezdésének a) pontja
 A CVA-kockázatot fedező egy alaptermékes hitel-nemteljesítési csereügylet teljes névleges összege.
 140
 INDEX CDS
 A CRR 386. cikke(1) bekezdésének b) pontja
 A CVA-kockázatot fedező index CDS teljes névleges összege.
 Sor
 010
 CVA-kockázat összesen
 A 020–040. sor értelemszerű összege.
 020
 Fejlett módszer szerint
 Fejlett CVA-kockázati módszer a CRR 383. cikkének előírásai szerint.
 030
 Sztenderd módszer szerint
 Sztenderd CVA-kockázati módszer a CRR 384. cikkének előírásai szerint.
 040
 Eredeti kitettség szerinti módszer (OEM) alapján
 A CRR 385. cikkének alkalmazási körébe tartozó összegek.
 6. C 33.00 – ÁLLAMHÁZTARTÁSOKKAL SZEMBENI KITETTSÉGEK (GOV)
 6.1. ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK
 155.
 A C 33.00 táblában az V. melléklet 42. b) pontjában meghatározott „államháztartásokkal” szembeni kitettségeket kell jelenteni.
 156.
 Az államháztartásokkal szembeni kitettségek különböző kitettségi osztályokba tartoznak a CRR 112. cikkének és 147. cikkének megfelelően, a C 07.00, C 08.01 és a C 08.02 táblához tartozó kitöltési útmutatóban meghatározottak szerint.
 157.
 A CRR szerinti tőkekövetelmények kiszámításához használt kitettségi osztályok „államháztartások” ügyfélszektorhoz való hozzárendelésekor az V. melléklet 3. részében található 2. táblázatot („Sztenderd módszer”) és a 3. táblázatot („Belső minősítésen alapuló módszer”) kell figyelembe venni.
 158.
 Az adatokat a teljes aggregált kitettségre (azaz valamennyi olyan ország összesenjére, ahol a banknak kormányzatokkal szembeni kitettsége van) és a partner székhelye szerint országonként kell jelenteni, a közvetlen hitelfelvevővel szembeni kitettségek alapján.
 159.
 A kitettségek kitettségi osztályokba vagy joghatóságokba sorolása során nem kell figyelembe venni sem a hitelkockázat-mérséklési módszereket, sem különösen a helyettesítési hatásokat. Ugyanakkor az egyes kitettségi osztályokba és joghatóságokba sorolt kitettségértékek és kockázattal súlyozott kitettségértékek kiszámítása során figyelembe kell venni a hitelkockázat-mérséklési módszerek előfordulását és a helyettesítési hatásokat.
 160.
 Az államháztartásokkal szembeni kitettségekre vonatkozó információkat a közvetlen partner székhelye szerinti minden olyan joghatóság esetében, amely nem az adatszolgáltató intézmény belföldi joghatósága, csak az e rendelet 5. cikke b) pontjának 3. alpontjában meghatározott küszöbértékek meghaladása esetén kell jelenteni.
 6.2. AZ ÁLLAMHÁZTARTÁSOKKAL SZEMBENI KITETTSÉGEK TÁBLA ALKALMAZÁSI KÖRE
 161.
 A GOV táblában egyaránt fel kell tüntetni a banki és a kereskedési könyvben szereplő, államháztartásokkal szembeni mérlegen belüli, mérlegen kívüli és származtatott közvetlen kitettségeket. Tájékoztató adatként jelenteni kell továbbá az államháztartásokkal szembeni kitettségekre eladott hitelderivatívák formáját öltő közvetett kitettségeket.
 162.
 Valamely kitettség akkor tekintendő közvetlen kitettségnek, ha a közvetlen partner az „államháztartások” fogalommeghatározása alá tartozik.
 163.
 A tábla két részre oszlik. Az első részben a kitettségeket kockázat, szabályozási módszerek és kitettségi osztály szerinti bontásban kell bemutatni; a második részben a kitettségeket hátralévő futamidő szerinti bontásban kell feltüntetni.
 6.3. A TÁBLA EGYES RÉSZEIRE VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 Oszlop
 Útmutató
 010–260
 KÖZVETLEN KITETTSÉGEK
 010–140
 MÉRLEGEN BELÜLI KITETTSÉGEK
 010
 Nem származtatott pénzügyi eszközök bruttó könyv szerinti értéke összesen
 Az államháztartásokkal szembeni kitettségnek minősülő nem származtatott pénzügyi eszközök az V. melléklet 1. részének 34. pontja szerint meghatározott bruttó könyv szerinti értékének aggregált értéke valamennyi IFRS szerinti és a 86/635/EGK irányelven (BAD) alapuló nemzeti GAAP szerinti, az V. melléklet 1. részének 15–22. pontjában meghatározott, a 030–120-as oszlopban felsorolt számviteli portfólió esetében.
 A prudens értékelési korrekciók nem csökkenthetik a valós értéken értékelt kereskedési és nem kereskedési célú kitettségek bruttó könyv szerinti értékét.
 020
 Nem származtatott pénzügyi eszközök könyv szerinti értéke összesen (rövid pozíciók nélkül)
 Az államháztartásokkal szembeni kitettségnek minősülő nem származtatott pénzügyi eszközök az V. melléklet 1. részének 27. pontja szerinti könyv szerinti értékének aggregált értéke valamennyi IFRS szerinti és a BAD alapján kidolgozott nemzeti GAAP szerinti, az V. melléklet 1. részének 15–22. pontjában meghatározott, a 030–120-as oszlopban felsorolt számviteli portfólió esetében.
 Amennyiben az intézmény ugyanazon hátralévő futamidőre és ugyanazon közvetlen partner vonatkozásában rövid pozícióval rendelkezik, a rövid pozíció könyv szerinti értékét és a közvetlen pozíció könyv szerinti értékét nettósítani kell. Amennyiben az így kapott érték negatív, a nettó értéket nullának kell tekinteni.
 A 030–120-as oszlopok összegének a 130-as oszlop értékével csökkentett értékét kell megadni. Amennyiben az így kapott érték negatív, nulla értéket kell jelenteni.
 030–120
 Nem származtatott pénzügyi eszközök számviteli portfóliók szerint
 Az államháztartásokkal szembeni kitettségnek minősülő nem származtatott pénzügyi eszközök a fentiek szerint meghatározott könyv szerinti értékének aggregált értéke az alkalmazandó számviteli szabályozásnak megfelelő számviteli portfóliók szerint.
 030
 Kereskedési céllal tartott pénzügyi eszközök
 IFRS 7 8. bekezdésének a) ii. pontja; IFRS 9 A. függelék
 040
 Kereskedési célú pénzügyi eszközök
 BAD 32–33. cikke; V. melléklet 1. részének 16. pontja; a számviteli irányelv 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja
 Csak az általánosan elfogadott nemzeti számviteli elvek (GAAP) hatálya alá tartozó intézmények által jelentendő.
 050
 Kötelezően az eredménnyel szemben valós értéken értékelt, nem kereskedési célú pénzügyi eszközök
 IFRS 7 8. bekezdésének a) ii. pontja; IFRS 9 4.1.4. bekezdése
 060
 Az eredménnyel szemben valós értéken értékeltnek megjelölt pénzügyi eszközök
 IFRS 7 8. bekezdésének a) i. pontja; IFRS 9 4.1.5. bekezdése és a számviteli irányelv 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja és (6) bekezdése
 070
 Eredménnyel szemben valós értéken értékelt, nem kereskedési célú, nem származtatott pénzügyi eszközök
 BAD 36. cikkének (2) bekezdése; a számviteli irányelv 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja
 Csak az általánosan elfogadott nemzeti számviteli elvek (GAAP) hatálya alá tartozó intézmények által jelentendő.
 080
 Az egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök
 IFRS 7 8. bekezdésének d) pontja; IFRS 9 4.1.2A. bekezdése
 090
 A saját tőkével szemben valós értéken értékelt, nem kereskedési célú, nem származtatott pénzügyi eszközök
 a számviteli irányelv 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja és (8) bekezdése
 Csak az általánosan elfogadott nemzeti számviteli elvek (GAAP) hatálya alá tartozó intézmények által jelentendő.
 100
 Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök
 IFRS 7 8. bekezdésének f) pontja; IFRS 9 4.1.2. bekezdése; V. melléklet 1. részének 15. pontja
 110
 Bekerülésiérték-módszerrel értékelt nem kereskedési célú, nem származtatott pénzügyi eszközök
 BAD 35. cikke; a számviteli irányelv 6. cikke (1) bekezdésének i) pontja és 8. cikkének (2) bekezdése; V. melléklet 1. részének 16. pontja;
 Csak az általánosan elfogadott nemzeti számviteli elvek (GAAP) hatálya alá tartozó intézmények által jelentendő.
 120
 Egyéb nem kereskedési célú, nem származtatott pénzügyi eszközök
 BAD 37. cikke; Számviteli irányelv 12. cikkének (7) bekezdése; V. melléklet 1. részének 16. pontja;
 Csak az általánosan elfogadott nemzeti számviteli elvek (GAAP) hatálya alá tartozó intézmények által jelentendő.
 130
 Rövid pozíciók
 Az IFRS 9 BA.7 bekezdése b) pontjában meghatározott azon rövid pozíciók könyv szerinti értéke, ahol a közvetlen partner az 1. pont szerinti államháztartás.
 Rövid pozíció akkor keletkezik, ha az intézmény fordított visszavásárlási hitelek keretében szerzett vagy értékpapírkölcsön-ügylet keretében kölcsönvett értékpapírokat ad el, és közvetlen partnere államháztartás.
 A könyv szerinti érték a rövid pozíció valós értéke.
 A rövid pozíciókat a 170–230-as sorban meghatározott hátralévő futamidő szerinti, valamint közvetlen partner szerinti bontásban kell jelenteni. A rövid pozíciókkal ezt követően a 030–120-as oszlopok kiszámításához nettósítani kell az azonos hátralévő futamidőre és közvetlen partnerrel fennálló pozíciókat.
 140
 Ebből: kereskedési céllal tartott vagy kereskedési célú pénzügyi eszközként besorolt, fordított visszavásárlási hitelekből származó rövid pozíciók
 Az IFRS 9 BA.7 bekezdése b) pontjában meghatározott azon kereskedési céllal tartott vagy kereskedési célú pénzügyi eszközök számviteli portfóliójába (030-as és 040-es oszlop) besorolt rövid pozíciók könyv szerinti értéke, amelyek visszavásárlási hitelek keretében szerzett értékpapírok intézmény általi eladásával keletkeztek, ahol az intézmény közvetlen partnere államháztartás.
 Az értékpapírkölcsön-ügylet keretében kölcsönvett értékpapírok eladásával keletkező rövid pozíciók nem szerepelhetnek ebben az oszlopban.
 150
 Halmozott értékvesztés
 A 080–120-as oszlopban jelentett nem származtatott pénzügyi eszközökkel kapcsolatos összes halmozott értékvesztés. [V. melléklet 2. részének 70. és 71. pontja]
 160
 Halmozott értékvesztés – ebből: egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy saját tőkével szemben valós értéken értékelt, nem kereskedési célú, nem származtatott pénzügyi eszközökből
 A 080––090-es oszlopban jelentett nem származtatott pénzügyi eszközökkel kapcsolatos összes halmozott értékvesztés.
 170
 A hitelkockázat változásából származó negatív valósérték-változás halmozott összege
 Az 050–090-es oszlopban jelentett pozíciókhoz kapcsolódó, hitelkockázat-változásból származó negatív valósérték-változás halmozott összege. [V. melléklet 2. részének 69. pontja]
 180
 A hitelkockázat változásából származó negatív valósérték-változás halmozott összege – ebből: kötelezően az eredménnyel szemben valós értéken értékelt, nem kereskedési célú pénzügyi eszközökből, az eredménnyel szemben valós értéken értékeltnek megjelölt pénzügyi eszközökből vagy eredménnyel szemben valós értéken értékelt nem kereskedési célú pénzügyi eszközökből
 Az 050–070-es oszlopban jelentett pozíciókhoz kapcsolódó, hitelkockázat-változásból származó negatív valósérték-változás halmozott összege.
 190
 A hitelkockázat változásából származó negatív valósérték-változás halmozott összege – ebből: egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy saját tőkével szemben valós értéken értékelt, nem kereskedési célú, nem származtatott pénzügyi eszközökből
 A 080–090-es oszlopban jelentett pozíciókhoz kapcsolódó, hitelkockázat-változásból származó negatív valósérték-változás halmozott összege.
 200–230
 SZÁRMAZTATOTT ÜGYLETEK
 A közvetlen származtatott pozíciókat a 200–230-as oszlopban kell jelenteni.
 Azon származtatott ügyletekkel kapcsolatban, amelyekre partnerkockázati és piaci kockázati tőkekövetelmény egyaránt vonatkozik, lásd a sorokra vonatkozó útmutatót.
 200–210
 Származtatott ügyletek pozitív valós értékkel
 Államháztartással mint partnerrel szembeni, az adatszolgáltatás időpontjában az intézmény számára pozitív valós értékkel rendelkező származtatott eszközök, függetlenül attól, hogy azokat minősített fedezeti kapcsolatban használják, vagy a kereskedési céllal tartott vagy kereskedési célú eszközök portfóliójába sorolják az IFRS, illetve a BAD alapján kidolgozott nemzeti GAAP szerint.
 A gazdasági fedezeti ügyletekhez használt származtatott eszközöket akkor kell itt jelenteni, ha azokat a kereskedési célú vagy a kereskedési céllal tartott eszközök számviteli portfóliójába sorolták (az V. melléklet 2. részének 120., 124., 125. és 137–140. pontja).
 200
 Származtatott ügyletek pozitív valós értékkel: Könyv szerinti érték
 A pénzügyi eszközként elszámolt származtatott ügyletek könyv szerinti értéke az adatszolgáltatási vonatkozási időpontban.
 A BAD alapján kidolgozott nemzeti GAAP szerinti elszámolás esetén az ezekben az oszlopokban jelentendő származtatott ügyletek közé a bekerülési értéken vagy a bekerülési vagy piaci ár közül az alacsonyabb értéken értékelt, a kereskedési portfólióba tartozó vagy a fedezeti instrumentumként megjelölt származtatott eszközöket kell sorolni.
 210
 Származtatott ügyletek pozitív valós értékkel: Névleges összeg
 Az IFRS szerinti és a BAD alapján kidolgozott nemzeti GAAP szerinti elszámolás esetén a megkötött, de az adatszolgáltatási vonatkozási időpontban még nem elszámolt azon származtatott ügyletek az V. melléklet 2. részének 133–135. pontja szerinti névleges összege, amelyek esetében a partner a fenti 1. pont szerinti államháztartás, amennyiben az ügylet valós értéke az adatszolgáltatási vonatkozási időpontban az intézmény számára pozitív.
 220–230
 Származtatott ügyletek negatív valós értékkel
 Államháztartással mint partnerrel szembeni, az adatszolgáltatás időpontjában az intézmény számára negatív valós értékkel rendelkező származtatott eszközök, függetlenül attól, hogy azokat minősített fedezeti kapcsolatban használják, vagy a kereskedési céllal tartott vagy kereskedési célú eszközök portfóliójába sorolják az IFRS szerint, illetve a BAD alapján kidolgozott nemzeti GAAP szerint.
 A gazdasági fedezeti ügyletekhez használt származtatott eszközöket akkor kell itt jelenteni, ha azokat a kereskedési célú vagy a kereskedési céllal tartott eszközök számviteli portfóliójába sorolták (az V. melléklet 2. részének 120., 124., 125. és 137–140. pontja).
 220
 Származtatott ügyletek negatív valós értékkel: Könyv szerinti érték
 A pénzügyi kötelezettségként elszámolt származtatott ügyletek könyv szerinti értéke az adatszolgáltatási vonatkozási időpontban.
 A BAD alapján kidolgozott nemzeti GAAP szerinti elszámolás esetén az ezekben az oszlopokban jelentendő származtatott ügyletek közé a bekerülési értéken vagy a bekerülési vagy piaci ár közül az alacsonyabb értéken értékelt, a kereskedési portfólióba tartozó vagy a fedezeti instrumentumként megjelölt származtatott eszközöket kell sorolni.
 230
 Származtatott ügyletek negatív valós értékkel: Névleges összeg
 Az IFRS szerinti és a BAD alapján kidolgozott nemzeti GAAP szerinti elszámolás esetén a megkötött, de a vonatkozási időpontban még nem elszámolt azon származtatott ügyletek az V. melléklet 2. részének 133–135. pontja szerinti névleges összege, amelyek esetében a partner a fenti 1. pont szerinti államháztartás, amennyiben az ügylet valós értéke az intézmény számára negatív.
 240–260
 MÉRLEGEN KÍVÜLI KITETTSÉGEK
 240
 Névérték
 Amennyiben a mérlegen kívüli tétel esetében a közvetlen partner a fenti 1. pont szerinti államháztartás, az IFRS szerint és a BAD alapján kidolgozott nemzeti GAAP szerint nem származtatott ügyletnek minősülő elkötelezettségek és pénzügyi garanciák névleges összege (az V. melléklet 2. részének 102–119. pontja).
 Az V. melléklet 1. részének 43–44. pontja értelmében az államháztartás közvetlen partner: a) adott pénzügyi garancia vonatkozásában akkor, ha a garantált hitelviszonyt megtestesítő instrumentum közvetlen partnere; és b) adott hitelnyújtási elkötelezettségek és az egyéb adott elkötelezettségek vonatkozásában akkor, ha az a fél, amelynek a hitelkockázatát az adatszolgáltató intézmény viseli.
 250
 Céltartalékok
 BAD 4. cikke, Források 6.c) pontja, Mérlegen kívüli tételek, 27. cikkének (11) bekezdése, 28. cikkének (8) bekezdése, 33. cikke; IFRS 9 4.2.1. bekezdése c) ii. pontja, d) ii. pontja, 5.5.20. bekezdése; IAS 37, IFRS 4, V. melléklet 2. részének 11. pontja
 Az értékelés módjától függetlenül valamennyi mérlegen kívüli kitettségre képzett céltartalék, kivéve az IFRS 9 szerint az eredménnyel szemben valós értéken értékelt kitettségekre képzett céltartalékokat.
 Az IFRS szerinti elszámolás esetén az adott hitelnyújtási elkötelezettségekre elszámolt értékvesztést a 150-es oszlopban kell jelenteni, ha az intézmény nem képes külön azonosítani a hitelviszonyt megtestesítő instrumentum lehívott és le nem hívott összegéhez kapcsolódó várható hitelezési veszteséget. Amennyiben az adott pénzügyi eszközre vonatkozó várható együttes hitelezési veszteség meghaladja az eszköz hitelkomponensének bruttó könyv szerinti értékét, a várható hitelezési veszteség fennmaradó egyenlegét a 250-es oszlopban kell jelenteni céltartalékként.
 260
 A hitelkockázat változásából származó negatív valósérték-változás halmozott összege
 Az IFRS 9 szerint az eredménnyel szemben valós értéken értékelt mérlegen kívüli tételek esetében a hitelkockázat változásából származó negatív valósérték-változás halmozott összege (V. melléklet 2. részének 110. pontja).
 270–280
 Tájékoztató adat: államháztartásokkal szembeni kitettségekre értékesített hitelderivatívák
 Itt azokat a pénzügyi garanciák fogalmába nem sorolható hitelderivatívákat kell jelenteni, amelyeket az intézmény nem államháztartási partnerekkel kötött, és amelyek referenciakitettsége államháztartás.
 Ezeket az oszlopokat nem kell jelenteni kockázat, szabályozási módszer és kitettségi osztály szerinti bontásban (020–160).
 Az itt jelentett kitettségek nem vehetők figyelembe a kitettségérték és a kockázattal súlyozott kitettségérték (290-es és 300-as oszlop) kiszámításakor, melyek kizárólag a közvetlen kitettségeken alapulnak.
 270
 Származtatott ügyletek pozitív valós értékkel – könyv szerinti érték
 Az államháztartásokkal szembeni kitettségekre értékesített, az adatszolgáltatási vonatkozási időpontban az intézmény számára pozitív valós értékkel rendelkező hitelderivatívák összesített könyv szerinti értéke prudens értékelési korrekciók nélkül.
 Az IFRS szerint elszámolt származtatott ügyletek esetében az ezen oszlopban jelentendő érték a pénzügyi eszközök közé sorolt derivatívák könyv szerinti értéke az adatszolgáltatás időpontjában.
 A BAD alapján kidolgozott nemzeti GAAP szerint elszámolt származtatott ügyletek esetében az ezen oszlopban jelentendő érték a pozitív valós értékkel rendelkező derivatívák valós értéke az adatszolgáltatási vonatkozási időpontban, az elszámolás módjától függetlenül.
 280
 Származtatott ügyletek negatív valós értékkel – könyv szerinti érték
 Az államháztartásokkal szembeni kitettségekre értékesített, az adatszolgáltatási vonatkozási időpontban az intézmény számára negatív valós értékkel rendelkező hitelderivatívák összesített könyv szerinti értéke prudens értékelési korrekciók nélkül.
 Az IFRS szerint elszámolt származtatott ügyletek esetében az ezen oszlopban jelentendő érték a pénzügyi kötelezettségek közé sorolt derivatívák könyv szerinti értéke az adatszolgáltatás időpontjában.
 A BAD alapján kidolgozott nemzeti GAAP szerint elszámolt származtatott ügyletek esetében az ezen oszlopban jelentendő érték a negatív valós értékkel rendelkező derivatívák valós értéke az adatszolgáltatási vonatkozási időpontban, az elszámolás módjától függetlenül.
 290
 Kitettségérték
 A hitelkockázati módszerek alapján értékelt kitettségek kitettségértéke.
 A sztenderd módszer szerint értékelt kitettségek esetében lásd a CRR 111. cikkét. Az IRB-módszer szerint értékelt kitettségek esetében lásd a CRR 166. cikkét és 230. cikke (1) bekezdésének második mondatát.
 Azon származtatott ügyletekkel kapcsolatban, amelyekre partnerkockázati és piaci kockázati tőkekövetelmény egyaránt vonatkozik, lásd a sorokra vonatkozó útmutatót.
 300
 Kockázattal súlyozott kitettségérték
 A hitelkockázati módszerek alapján értékelt kitettségek kockázattal súlyozott kitettségértéke.
 A sztenderd módszer szerint értékelt kitettségek esetében lásd a CRR 113. cikkének (1)–(5) bekezdését. A belső minősítésen alapuló módszer szerint értékelt kitettségek esetében lásd a CRR 153. cikkének (1) és (3) bekezdését.
 Azon származtatott ügyletekkel kapcsolatban, amelyekre partnerkockázati és piaci kockázati tőkekövetelmény egyaránt vonatkozik, lásd a sorokra vonatkozó útmutatót.
 Sor
 Útmutató
 KITETTSÉGEK SZABÁLYOZÁSI MÓDSZER SZERINTI BONTÁSA
 010
 Teljes kitettség
 Az 1. pontban meghatározott államháztartásokkal szembeni összes kitettség.
 020–150
 Kitettségek a hitelkockázati módszerek alapján
 Az államháztartásokkal szembeni, a CRR harmadik részének II. címe szerint kockázattal súlyozott összes kitettség. A hitelkockázati módszerek alapján értékelt kitettségek közé tartoznak a partnerkockázati tőkekövetelmények hatálya alá tartozó nem kereskedési könyvi kitettségek. A partnerkockázati tőkekövetelmények hatálya alá tartozó kereskedési könyvi kitettségeket a 160–260 sorban kell jelenteni.
 Azokat a származtatott ügyletekből eredő közvetlen kitettségeket, amelyek egyszerre tartoznak partner- és piaci kockázati tőkekövetelmények hatálya alá, a hitelkockázati sorokban (020–150) és a piaci kockázati sorban (160) is jelenteni kell. A partnerkockázatból származó kockázattal súlyozott kitettségértéket azonban a hitelkockázati sorokban, míg az adott származtatott ügyletből eredő, piaci kockázatból származó kockázattal súlyozott kitettségértéket a piaci kockázati sorban kell jelenteni.
 030
 Sztenderd módszer
 A CRR harmadik része II. címének 2. fejezete szerint kockázattal súlyozott államháztartási kitettségek, ideértve azokat a nem kereskedési könyvi kitettségeket is, amelyek említett fejezet szerinti kockázati súlyozása a partnerkockázattal is számol.
 040
 Központi kormányzatok
 Az államháztartások központi kormányzati alrendszereivel szembeni kitettségek. Ezeket a kitettségeket a C 07.00 tábla útmutatójának értelmében a CRR 112. és 114. cikkének megfelelően a „központi kormányzatok és központi bankok” kitettségi osztályba kell sorolni. Nem alkalmazandók ugyanakkor azok az előírások, amelyek az államháztartási kitettségek más kitettségi osztályokban történő, helyettesítési hatásokkal járó hitelkockázat-mérséklési technikáknak a kitettségre való alkalmazása miatti átsorolására vonatkoznak.
 050
 Regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok
 Az államháztartások regionális kormányzati vagy helyi hatósági alrendszereivel szembeni kitettségek. Ezeket a kitettségeket a C 07.00 tábla útmutatójának értelmében a CRR 112. és 115. cikkének megfelelően a „regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok” kitettségi osztályba kell sorolni. Nem alkalmazandók ugyanakkor azok az előírások, amelyek az államháztartási kitettségek más kitettségi osztályokban történő, helyettesítési hatásokkal járó hitelkockázat-mérséklési technikáknak a kitettségre való alkalmazása miatti átsorolására vonatkoznak.
 060
 Közszektorbeli intézmények
 Az államháztartások közszektorbeli intézményi alrendszerével szembeni kitettségek. Ezeket a kitettségeket a C 07.00 tábla útmutatójának értelmében a CRR 112. és 116. cikkének megfelelően a „közszektorbeli intézmények” kitettségi osztályba kell sorolni. Nem alkalmazandók ugyanakkor azok az előírások, amelyek az államháztartási kitettségek más kitettségi osztályokban történő, helyettesítési hatásokkal járó hitelkockázat-mérséklési technikáknak a kitettségre való alkalmazása miatti átsorolására vonatkoznak.
 070
 Nemzetközi szervezetek
 Az államháztartásokhoz sorolt nemzetközi szervezetekkel szembeni összesített kitettségek. Ezeket a kitettségeket a C 07.00 tábla útmutatójának értelmében a CRR 112. és 118. cikkének megfelelően a „nemzetközi szervezetek” kitettségi osztályokba kell sorolni. Nem alkalmazandók ugyanakkor azok az előírások, amelyek az államháztartási kitettségek más kitettségi osztályokban történő, helyettesítési hatásokkal járó hitelkockázat-mérséklési technikáknak a kitettségre való alkalmazása miatti átsorolására vonatkoznak.
 080
 IRB-módszer
 A CRR harmadik része II. címének 3. fejezete szerint kockázattal súlyozott államháztartási kitettségek, ideértve azokat a nem kereskedési könyvi kitettségeket is, amelyek említett fejezet szerinti kockázati súlyozása a partnerkockázattal is számol.
 090
 Központi kormányzatok
 Az államháztartások központi kormányzati alrendszereivel szembeni azon kitettségek, amelyeket a C 08.01 és C 08.02 tábla útmutatójának értelmében a CRR 147. cikke (3) bekezdése a) pontjának megfelelően a „központi kormányzatok és központi bankok” kitettségi osztályba kell sorolni. Nem alkalmazandók ugyanakkor azok az előírások, amelyek az államháztartási kitettségek más kitettségi osztályokban történő, helyettesítési hatásokkal járó hitelkockázat-mérséklési technikáknak a kitettségre való alkalmazása miatti átsorolására vonatkoznak.
 100
 Regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok [Központi kormányzatok és központi bankok]
 Az államháztartások regionális kormányzati vagy helyi hatósági alrendszereivel szembeni azon kitettségek, amelyeket a C 08.01 és C 08.02 tábla útmutatójának értelmében a CRR 147. cikke (3) bekezdése a) pontjának megfelelően a „központi kormányzatok és központi bankok” kitettségi osztályba kell sorolni. Nem alkalmazandók ugyanakkor azok az előírások, amelyek az államháztartási kitettségek más kitettségi osztályokban történő, helyettesítési hatásokkal járó hitelkockázat-mérséklési technikáknak a kitettségre való alkalmazása miatti átsorolására vonatkoznak.
 110
 Regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok [Intézmények]
 Az államháztartások regionális kormányzati vagy helyi hatósági alrendszereivel szembeni azon kitettségek, amelyeket a C 08.01 és C 08.02 tábla útmutatójának értelmében a CRR 147. cikke (4) bekezdése a) pontjának megfelelően az „intézmények” kitettségi osztályba kell sorolni. Nem alkalmazandók ugyanakkor azok az előírások, amelyek az államháztartási kitettségek más kitettségi osztályokban történő, helyettesítési hatásokkal járó hitelkockázat-mérséklési technikáknak a kitettségre való alkalmazása miatti átsorolására vonatkoznak.
 120
 Közszektorbeli intézmények [Központi kormányzatok és központi bankok]
 Az államháztartások a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 8. pontja szerinti közszektorbeli intézmények alrendszerével szembeni azon kitettségek, amelyeket a C 08.01 és C 08.02 tábla útmutatójának értelmében a CRR 147. cikke (3) bekezdése a) pontjának megfelelően a „központi kormányzatok és központi bankok” kitettségi osztályba kell sorolni. Nem alkalmazandók ugyanakkor azok az előírások, amelyek az államháztartási kitettségek más kitettségi osztályokban történő, helyettesítési hatásokkal járó hitelkockázat-mérséklési technikáknak a kitettségre való alkalmazása miatti átsorolására vonatkoznak.
 130
 Közszektorbeli intézmények [Intézmények]
 Az államháztartások a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 8. pontja szerinti közszektorbeli intézmények alrendszerével szembeni azon kitettségek, amelyeket a C 08.01 és C 08.02 tábla útmutatójának értelmében a CRR 147. cikke (4) bekezdése a) pontjának megfelelően az „intézmények” kitettségi osztályba kell sorolni. Nem alkalmazandók ugyanakkor azok az előírások, amelyek az államháztartási kitettségek más kitettségi osztályokban történő, helyettesítési hatásokkal járó hitelkockázat-mérséklési technikáknak a kitettségre való alkalmazása miatti átsorolására vonatkoznak.
 140
 Nemzetközi szervezetek [Központi kormányzatok és központi bankok]
 Az államháztartásokhoz sorolt nemzetközi szervezetekkel szembeni azon kitettségek, amelyeket a C 08.01 és C 08.02 tábla útmutatójának értelmében a CRR 147. cikke (3) bekezdése a) pontjának megfelelően a „központi kormányzatok és központi bankok” kitettségi osztályba kell sorolni. Nem alkalmazandók ugyanakkor azok az előírások, amelyek az államháztartási kitettségek más kitettségi osztályokban történő, helyettesítési hatásokkal járó hitelkockázat-mérséklési technikáknak a kitettségre való alkalmazása miatti átsorolására vonatkoznak.
 150
 Nemzetközi szervezetek [Intézmények]
 Az államháztartásokhoz sorolt nemzetközi szervezetekkel szembeni azon kitettségek, amelyeket a C 08.01 és C 08.02 tábla útmutatójának értelmében a CRR 147. cikke (4) bekezdése a) pontjának megfelelően az „intézmények” kitettségi osztályba kell sorolni. Nem alkalmazandók ugyanakkor azok az előírások, amelyek az államháztartási kitettségek más kitettségi osztályokban történő, helyettesítési hatásokkal járó hitelkockázat-mérséklési technikáknak a kitettségre való alkalmazása miatti átsorolására vonatkoznak.
 160
 Kitettségek a piaci kockázati módszer alapján
 A piaci kockázati kitettségek olyan pozíciókra vonatkoznak, amelyek szavatolótőke-követelményét a CRR harmadik része IV. címének megfelelően számítják ki.
 Azokat a származtatott ügyletekből eredő közvetlen kitettségeket, amelyek egyszerre tartoznak partner- és piaci kockázati tőkekövetelmények hatálya alá, a hitelkockázati sorokban (020–150) és a piaci kockázati sorban (160) is jelenteni kell. A partnerkockázatból származó kockázattal súlyozott kitettségértéket azonban a hitelkockázati sorokban, míg az adott származtatott ügyletből eredő, piaci kockázatból származó kockázattal súlyozott kitettségértéket a piaci kockázati sorban kell jelenteni.
 170–230
 KITETTSÉGEK HÁTRALÉVŐ FUTAMIDŐ SZERINTI BONTÁSA
 A hátralévő futamidő az összes pozíció esetében a szerződéses lejárati nap és az adatszolgáltatási vonatkozási időpont közötti napok száma.
 Az államháztartásokkal szembeni kitettségeket hátralévő futamidő szerinti bontásban a következő szegmensekbe kell sorolni:
 —
 [0 – 3HÓNAP [: 90 napnál kevesebb
 —
 [3HÓNAP – 1ÉV [: 90 nap vagy több, de 365 napnál kevesebb
 —
 [1ÉV – 2ÉV [: 365 nap vagy több, de 730 napnál kevesebb
 —
 [2ÉV – 3ÉV [: 730 nap vagy több, de 1 095 napnál kevesebb
 —
 [3ÉV – 5ÉV [: 1 095 nap vagy több, de 1 825 napnál kevesebb
 —
 [5ÉV – 10ÉV [: 1 825 nap vagy több, de 3 650 napnál kevesebb
 —
 [10ÉV – hosszabb: 3 650 nap vagy több.
 ”
 (1) Az e táblán az intézményekről kért adatokat az adatszolgáltatás szerinti naptári évre vonatkozóan összesítve kell megadni (a folyó év január 1-jétől).
 (2) Az önálló intézmények nem tartoznak csoporthoz, és nem tartoznak konszolidációs körbe abban az országban, ahol szavatolótőke-követelmény hatálya alá esnek.
 III. MELLÉKLET
 „
 VII. MELLÉKLET
 ÚTMUTATÓ AZ INGATLANFEDEZETŰ HITELEKBŐL SZÁRMAZÓ VESZTESÉGEKRE VONATKOZÓ ADATSZOLGÁLTATÁSHOZ
 1.
 Ez a melléklet a rendelet VI. mellékletében szereplő táblázatokkal kapcsolatos további útmutatót tartalmaz. Ez a melléklet hivatkozások formájában kiegészítő útmutatást ad a VI. melléklet táblázatainak kitöltéséhez.
 2.
 A rendelet II. mellékletének I. részében szereplő általános útmutató szintén alkalmazandó.
 1. Az adatszolgáltatás hatálya
 3.
 Az adatszolgáltatás hatálya alá a tőkekövetelmény-rendelet (a továbbiakban: CRR) 101. cikkének (1) bekezdésében meghatározott adatok tartoznak minden olyan intézmény esetében, amely a CRR harmadik része II. címének alkalmazásában ingatlant használ.
 4.
 A tábla minden olyan nemzeti piacot lefed, amelynek valamely intézmény/intézménycsoport kitett (lásd a CRR 101. cikkének (1) bekezdését). A 101. cikk (2) bekezdésének harmadik mondata szerint az Unión belüli minden ingatlanpiac vonatkozásában külön kell adatot szolgáltatni.
 2. Fogalommeghatározások
 5.
 „Veszteség”: a CRR 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti „gazdasági veszteség”, beleértve a lízingelt ingatlanból származó veszteségeket is. Az egyéb forrásokból (pl. bankgaranciákból, életbiztosításból stb.) származó megtérülések nem ismerendők el az ingatlanból származó veszteség számításánál. Valamely pozíció vesztesége nem számolható el egy sikeresen megtérült másik pozíció nyereségével szemben.
 6.
 A CRR 5. cikkének (2) bekezdésében szereplő fogalommeghatározás szerint a lakó- és kereskedelmi ingatlanokkal biztosított kitettségek esetén a gazdasági veszteség kiszámításánál az adatszolgáltatás napján fennálló kitettségértékből kell kiindulni, és annak legalább a következőket kell tartalmaznia: i. a biztosíték érvényesítéséből származó bevételeket; ii. a közvetlen költségeket (beleértve a kamatfizetéseket és a biztosíték érvényesítéséhez kapcsolódó behajtás költségeit); és iii. a közvetett költségeket (beleértve a kintlévőségkezelési egység működési költségeit). Minden elemet diszkontálni kell az adatszolgáltatás vonatkozási napjára.
 7.
 Kitettségérték: a kitettségértéket a CRR harmadik része II. címében rögzített szabályok szerint kell kiszámítani (a sztenderd módszer szerint működő intézmények esetében lásd a 2. fejezetet, míg az IRB-módszer szerint működő intézmények esetében a 3. fejezetet).
 8.
 Ingatlanérték: az ingatlanérték a CRR harmadik része II. címében rögzített szabályokat követi.
 9.
 Devizahatás: az adatszolgáltatás pénznemét az adatszolgáltatás vonatkozási napján érvényes devizaárfolyammal együtt kell feltüntetni. Továbbá, a gazdasági veszteségekre vonatkozó becsléseknek figyelembe kell venniük a devizahatást, ha a kitettség vagy a biztosíték más pénznemben denominált.
 3. Földrajzi megoszlás
 10.
 Az adatszolgáltatás hatályával összhangban az ingatlannal biztosított hitelekből származó kitettségekkel és veszteségekkel kapcsolatos (CR IP Losses) adatszolgáltatásnak a következő táblákból kell állnia:
 a)
 egy összesítő tábla
 b)
 külön tábla az Unión belüli minden olyan nemzeti piac vonatkozásában, amelynek az intézmény kitett, továbbá
 c)
 egy, az Unión kívüli minden olyan nemzeti piac adatát összesítő tábla, amelynek az intézmény kitett.
 4. Kitettségekre és veszteségekre vonatkozó adatszolgáltatás
 11.
 Kitettségek: a CR IP Losses táblában a CRR harmadik részének II. címe szerint kezelt valamennyi kitettséget és az olyan eseteket kell szerepeltetni, ahol a biztosíték a kockázattal súlyozott kitettségérték csökkentését szolgálja. Ez azt is jelenti, hogy abban az esetben, ha az ingatlan kockázatmérséklő hatását kizárólag belső célokra (pl. a 2. pillér keretében) vagy nagy kitettségekre (lásd a CRR negyedik részét) használják, az érintett kitettségeket és veszteségeket nem kell jelenteni.
 12.
 Veszteségek: a veszteségeket az adatszolgáltatási időszak végén kitettséggel rendelkező intézménynek kell jelentenie. A veszteségeket a céltartalékok számviteli szabályok szerinti lekönyvelésekor kell jelenteni. A becsült veszteségeket szintén jelenteni kell. A veszteségekről szóló adatokat minden egyes hitelre vonatkozóan kell összegyűjteni, vagyis az ingatlanfedezetű kitettségekből származó egyedi veszteségadatokat összesíteni kell.
 13.
 Vonatkozási időpont: a veszteségek jelentéséhez a nemteljesítéskori kitettségértéket kell használni.
 a)
 Az ingatlannal fedezett hitelek adott adatszolgáltatási időszak alatt bekövetkezett valamennyi nemteljesítésének veszteségét jelenteni kell függetlenül attól, hogy a behajtás az adott időszakban lezárult-e vagy sem. A június 30-án jelentett veszteségadatoknak a január 1-jétől június 30-ig tartó időszakra, a december 31-én jelentett veszteségadatoknak a teljes naptári évre kell vonatkozniuk. Mivel jelentős lehet a nemteljesítés és a veszteség realizálása közötti időbeli eltérés, a veszteség becslését (amely tartalmazza a még le nem zárt behajtást) kell jelenteni olyan esetekben, amikor a behajtás az adatszolgáltatási időszak alatt nem zárult le.
 b)
 Az adatszolgáltatási időszak alatt bekövetkező minden nemteljesítésre három forgatókönyv létezik: i. a nemteljesítő hitel átstrukturálható úgy, hogy azt ne nemteljesítőként kezeljük (veszteség nem jelentkezett); ii. minden biztosíték érvényesítése megtörtént (lezárult behajtás, tényleges veszteség ismert); vagy iii. le nem zárult behajtás (veszteségbecslést kell használni). A veszteségre vonatkozó adatszolgáltatás csak a ii. forgatókönyv – biztosíték érvényesítése (bekövetkezett veszteség) és a iii. forgatókönyv – le nem zárult behajtás (veszteségbecslés) veszteségeit tartalmazza.
 c)
 Mivel csak az adatszolgáltatási időszak alatt nemteljesítővé váló kitettségekből származó veszteségeket kell jelenteni, az előző adatszolgáltatási időszakok alatt nemteljesítővé vált kitettségeken keletkező veszteségek változásait az adatszolgáltatás adatai nem tükrözik. Tehát, a biztosíték érvényesítéséből egy későbbi adatszolgáltatási időszak alatt származó bevételeket vagy a korábban becsültnél alacsonyabb realizált költségeket nem kell jelenteni.
 14.
 Az ingatlan értékelésének szerepe: a kitettségek ingatlanra bejegyzett zálogjoggal fedezett részének jelentéséhez a kitettség nemteljesítésének napját mint vonatkozási időpontot megelőző legfrissebb ingatlanértékelést kell figyelembe venni. A nemteljesítés után az ingatlan újraértékelhető. Ez az új érték azonban nem lehet releváns a kitettség azon részének meghatározása szempontjából, amely eredetileg teljes mértékben (és teljeskörűen) zálogjoggal volt fedezve. Az ingatlan új értékét azonban a gazdasági veszteség jelentésekor figyelembe kell venni (a csökkent ingatlanérték a gazdasági költségek részét képezi). Másképp fogalmazva: a nemteljesítés időpontja előtti legutolsó ingatlanértékelést kell használni annak meghatározására, hogy a veszteség mely részét kell az adatszolgáltatás 010-es (teljes mértékben és teljeskörűen fedezett kitettségértékek meghatározása) cellájában szerepeltetni, a jelentendő összeghez tartozó újraértékelt ingatlanértéket (a biztosíték esetleges behajtásából származó bevétel becslése) pedig a 010-es és 030-as cellákban kell feltüntetni.
 15.
 A követelések átruházásának kezelése az adatszolgáltatási időszak alatt: a veszteségeket az adatszolgáltatási időszak végén kitettséggel rendelkező intézménynek kell jelentenie, de csak akkor, ha az adott kitettség vonatkozásában nemteljesítést tártak fel.
 5. A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató
 Oszlopok
 010
 A referenciaarányokig történő hitelezésből származó veszteségek összege
 A CRR 101. cikke (1) bekezdésének a), illetve d) pontja.
 Piaci érték és jelzálog-hitelbiztosítéki érték a CRR 4. cikkének 74. és 76. pontja szerint.
 Ez az oszlop a lakóingatlannal vagy kereskedelmi ingatlannal biztosított hitelekből származó összes veszteséget összesíti a CRR 124. cikkének (1) bekezdése értelmében a kitettség teljes mértékben és teljeskörűen fedezettként kezelt részéig.
 020
 ebből: jelzálog-hitelbiztosítéki értéken értékelt ingatlan
 Itt azon veszteségeket kell jelenteni, amelyeknél a biztosíték értékét jelzálog-hitelbiztosítéki értékként számították.
 030
 A teljes veszteség összege
 A CRR 101. cikke (1) bekezdésének b), illetve e) pontja.
 Piaci érték és jelzálog-hitelbiztosítéki érték a CRR 4. cikkének 74. és 76. pontja szerint.
 Ez az oszlop a lakóingatlannal vagy kereskedelmi ingatlannal biztosított hitelekből származó összes veszteséget összesíti a CRR 124. cikkének (1) bekezdése értelmében a kitettség teljes mértékben fedezettként kezelt részéig.
 040
 ebből: jelzálog-hitelbiztosítéki értéken értékelt ingatlan
 Itt azon veszteségeket kell jelenteni, amelyeknél a biztosíték értékét jelzálog-hitelbiztosítéki értékként számították.
 050
 Kitettségek összege
 A CRR 101. cikke (1) bekezdésének c), illetve f) pontja.
 Az adatszolgáltatásban szerepeltetendő összeg a kitettségértéknek csak a teljes mértékben fedezettként kezelt része, vagyis a fedezetlenként kezelt rész a veszteség jelentése szempontjából nem releváns.
 Nemteljesítés esetén kitettségértékként a nemteljesítést közvetlenül megelőző kitettségértéket kell megadni.
 Sorok
 010
 Lakóingatlan
 020
 Kereskedelmi ingatlan
 ”
 IV. MELLÉKLET
 „
 XI. MELLÉKLET
 A TŐKEÁTTÉTELRE VONATKOZÓ ADATSZOLGÁLTATÁS
 I. RÉSZ: ÁLTALÁNOS ÚTMUTATÓ
 292
 1.
 TÁBLÁK JELÖLÉSE ÉS EGYÉB SZABÁLYOK
 292
 1.1.
 TÁBLÁK JELÖLÉSE
 292
 1.2.
 SZÁMOZÁSI SZABÁLYOK
 293
 1.3.
 RÖVIDÍTÉSEK
 293
 1.4.
 ELŐJELRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
 293
 II. RÉSZ: A TÁBLÁHOZ KAPCSOLÓDÓ ÚTMUTATÓ
 293
 1.
 SZERKEZET ÉS GYAKORISÁG
 293
 2.
 A TŐKEÁTTÉTELI MUTATÓ SZÁMÍTÁSÁNAK KÉPLETEI
 293
 3.
 LÉNYEGESSÉGI KÜSZÖBÉRTÉK SZÁRMAZTATOTT ÜGYLETEK ESETÉBEN
 294
 4.
 C 47.00 – A TŐKEÁTTÉTELI MUTATÓ SZÁMÍTÁSA (LRCalc)
 294
 5.
 C 40.00 – A KITETTSÉGÉRTÉK ALTERNATÍV MEGHATÁROZÁSA (LR1)
 302
 6.
 C41.00 – MÉRLEGTÉTELEK ÉS MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK – A KITETTSÉGEK TOVÁBBI BONTÁSA (LR2)
 311
 7.
 C 42.00 – A TŐKE ALTERNATÍV DEFINÍCIÓJA (LR3)
 313
 8.
 C43.00 – A TŐKEÁTTÉTELI MUTATÓ SZÁMÍTÁSÁHOZ HASZNÁLT KITETTSÉGEK ALTERNATÍV BONTÁSA (LR4)
 315
 9.
 C 44.00 – ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK (LR5)
 332
 I. RÉSZ: ÁLTALÁNOS ÚTMUTATÓ
 1. Táblák jelölése és egyéb szabályok
 1.1. Táblák jelölése
 1.
 Ez a melléklet a jelen standard X. mellékletében szereplő táblákkal (a továbbiakban „LR”) kapcsolatos további útmutatót tartalmaz.
 2.
 Az adatszolgáltatási keret a következő hat táblából áll:
 —
 C47.00: A tőkeáttételi mutató számítása (LRCalc): a tőkeáttételi mutató számítása,
 —
 C40.00: A tőkeáttételi mutatóra vonatkozó 1. tábla (LR1): a kitettségérték alternatív meghatározása,
 —
 C41.00: A tőkeáttételi mutatóra vonatkozó 2. tábla (LR2): mérlegtételek és mérlegen kívüli tételek – a kitettségek további bontása,
 —
 C42.00: A tőkeáttételi mutatóra vonatkozó 3. tábla (LR3): a tőke alternatív definíciója,
 —
 C43.00: A tőkeáttételi mutatóra vonatkozó 4. tábla (LR4): a tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségek bontása, valamint
 —
 C44.00: A tőkeáttételi mutatóra vonatkozó 5. tábla (LR5): általános információk.
 3.
 Minden táblához rendelkezésre állnak a jogszabályi hivatkozások, valamint az adatszolgáltatás általánosabb szempontjaival kapcsolatos részletesebb információk.
 1.2. Számozási szabályok
 4.
 A táblák oszlopaira, soraira és mezőire való hivatkozáskor a dokumentum a következő pontokban meghatározott jelölési szabályokat követi. Ezeket a numerikus kódokat kimerítően használják az ellenőrzési szabályok.
 5.
 Az útmutató a következő általános jelölést követi: {Tábla;Sor;Oszlop}. A teljes sorokat vagy oszlopokat csillag jelöli.
 6.
 Táblán belüli – csak az adott tábla adatpontjaira támaszkodó – ellenőrzések esetében a jelölés nem hivatkozik a táblára: {Sor;Oszlop}.
 7.
 A tőkeáttételre vonatkozó adatszolgáltatási táblákban az „ebből” kifejezés egy magasabb szintű kitettségi kategória részhalmazára utal, a „tájékoztató adat” pedig olyan külön tételre, amely nem részhalmaza valamely kitettségi osztálynak. Eltérő utasítás hiányában mindkét mezőtípust ki kell tölteni.
 1.3. Rövidítések
 8.
 E melléklet és a vonatkozó táblák alkalmazásában a következő rövidítések használatosak:
 a.
 CRR: a tőkekövetelményekről szóló 575/2013/EU rendelet (Capital Requirements Regulation);
 b.
 SFT: értékpapír-finanszírozási ügylet (Securities Financing Transactions), azaz az 575/2013/EU rendeletben említett repoügylet, értékpapírok vagy áruk kölcsönbe adása vagy kölcsönbe vétele, hosszú teljesítési idejű ügylet és értékpapírügylethez kapcsolódó hitel.
 c.
 CRM: hitelkockázat-mérséklés (Credit Risk Mitigation).
 1.4. Előjelre vonatkozó szabályok
 9.
 Minden összeget pozitív számként kell feltüntetni. Ez alól kivételt képeznek az {LRCalc;050;010}, {LRCalc;070;010}, {LRCalc;080;010}, {LRCalc;100;010}, {LRCalc;120;010}, {LRCalc;140;010}, {LRCalc;210;010}, {LRCalc;220;010}, {LRCalc;240;010}, {LRCalc;250;010}, {LRCalc;260;010}, {LRCalc;310;010}, {LRCalc;320;010}, {LRCalc;270;010}, {LRCalc;280;010}, {LRCalc;330;010}, {LRCalc;340;010}, {LR3;010;010}, {LR3;020;010}, {LR3;030;010}, {LR3;040;010}, {LR3;055;010}, {LR3;065;010}, {LR3;075;010} és {LR3;085;010} mezőben feltüntetett összegek. Itt ügyelni kell arra, hogy a {LRCalc;050;010}, {LRCalc;070;010}, {LRCalc;080;010}, {LRCalc;100;010}, {LRCalc;120;010}, {LRCalc;140;010}, {LRCalc;210;010}, {LRCalc;220;010}, {LRCalc;240;010}, {LRCalc;250;010}, {LRCalc;260;010}, {LRCalc;270;010}, {LRCalc;280;010}, {LR3;055;010}, {LR3;065;010}, {LR3;075;010} és {LR3;085;010} csak negatív értékű lehet. Ügyelni kell arra is, hogy – a szélsőséges eseteket leszámítva – LRCalc;310;010, LRCalc;320;010, LRCalc;330;010, LRCalc;340;010, LR3;010;010, LR3;020;010, LR3;030;010 és LR3;040;010 csak pozitív értékű lehet.
 II. RÉSZ: A TÁBLÁHOZ KAPCSOLÓDÓ ÚTMUTATÓ
 1. Szerkezet és gyakoriság
 1.
 A tőkeáttételi mutatóra vonatkozó tábla két részből áll. Az „A” rész tartalmazza a tőkeáttételi mutató kiszámításához szükséges összes olyan adatot, amelyet az intézményeknek a CRR 430. cikke (1) bekezdésének első albekezdése alapján kell benyújtaniuk az illetékes hatóságoknak, míg a „B” rész az összes olyan adatot tartalmazza, amelyet az intézményeknek a CRR 430. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján kell benyújtaniuk (vagyis a CRR 511. cikkében említett jelentés céljából).
 2.
 A jelen adatszolgáltatáshoz szükséges adatok összeállításakor az intézményeknek figyelembe kell venniük a bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt eszközöknek a CRR 429. cikkének (13) bekezdése szerinti kezelését.
 2. A tőkeáttételi mutató számításának képletei
 3.
 A tőkeáttételi mutató a tőkeértéken és a teljes kitettségértékén alapul, amelyet az „A” részben szereplő mezőkkel lehet kiszámítani.
 4.
 Tőkeáttételi mutató – teljes mértékben bevezetett fogalom = {LRCalc;310;010}/{LRCalc;290;010}.
 5.
 Tőkeáttételi mutató – átmeneti fogalom = {LRCalc;320;010}/{LRCalc;300;010}.
 3. Lényegességi küszöbérték származtatott ügyletek esetében
 6.
 Az adatszolgáltatási teher csökkentése érdekében a származtatott ügyletekből korlátozott mértékű kitettséggel rendelkező intézmények esetében a következő mérőszámok alkalmazandók a származtatott kitettségek teljes kitettségértékhez viszonyított relatív fontosságának mérésére a tőkeáttételi mutatóban. Az intézményeknek ezeket a mérőszámokat az alábbiak szerint kell kiszámítaniuk:
 7.
 .
 8.
 Ahol a teljes kitettségérték egyenlő: {LRCalc;290;010}.
 9.
 A származtatott ügyletek névértéke = LR1; 010;070}. Ezt a mezőt mindig ki kell tölteniük az intézményeknek.
 10.
 Hitelderivatívák értéke = {LR1;020;070} + {LR1;050;070}. Ezeket a mezőket mindig ki kell tölteniük az intézményeknek.
 11.
 Az intézmények a következő adatszolgáltatási időszakban csak akkor kötelesek kitölteni a 14. pontban említett mezőket, ha a következő feltételek bármelyike teljesül:
 —
 a származtatott ügyletek 7. pont szerinti, kitettségértéken belüli részesedése két egymást követő adatszolgáltatási vonatkozási időpontban meghaladja az 1,5 %-ot;
 —
 a származtatott ügyletek 7. pont szerinti, kitettségértéken belüli részesedése meghaladja a 2,0 %-ot.
 12.
 Azon intézmények, amelyek esetében a származtatott ügyleteknek a 9. pontban meghatározott névértéke meghaladja a 10 milliárd EUR-t, akkor is kötelesek kitölteni a 14. pontban említett mezőket, ha a származtatott ügyletek kitettségértéken belüli részesedése nem felel meg a 11. pontban leírt feltételeknek.
 13.
 Az intézmények csak akkor kötelesek kitölteni a 15. pontban említett mezőket, ha a következő feltételek bármelyike teljesül:
 —
 a hitelderivatíváknak a 10. pont szerinti értéke két egymást követő adatszolgáltatási vonatkozási időpontban meghaladja a 300 millió EUR-t;
 —
 a hitelderivatíváknak a 10. pont szerinti értéke meghaladja az 500 millió EUR-t.
 14.
 Az intézmények által a 11. pont értelmében kitöltendő mezők a következők: {LR1;010;010}, {LR1;010;020}, {LR1;010;050}, {LR1;020;010}, {LR1;020;020}, {LR1;020;050}, {LR1;030;050}, {LR1;030;070}, {LR1;040;050}, {LR1;040;070}, {LR1;050;010}, {LR1;050;020}, {LR1;050;050}, {LR1;060;010}, {LR1;060;020}, {LR1;060;050} és {LR1;060;070}.
 15.
 Az intézmények által a 13. pont értelmében kitöltendő mezők a következők: {LR1;020;075}, {LR1;050;075} és {LR1;050;085}.
 4. C 47.00 – A tőkeáttételi mutató számítása (LRCalc)
 16.
 Az adatszolgáltatási tábla e részében kell megadni azokat az adatokat, amelyekre a tőkeáttételi mutatónak a CRR 429., 429a. és 429b. cikke szerinti kiszámításához van szükség.
 17.
 Az intézményeknek negyedévente kell adatot szolgáltatniuk a tőkeáttételi mutatóról. Az „adatszolgáltatási vonatkozási időpont” szerinti érték mindig az adott negyedév harmadik hónapjának utolsó naptári napján fennálló érték.
 18.
 Az intézményeknek a {010;010} – {030;010}, a {060;010}, a {090;010}, a {110;010} és a {150;010} – {190;010} mezőt úgy kell kitölteniük, mintha a {050;010}, a {080;010}, a {100;010}, a {120;010} és a {220;010} mező szerinti mentességek nem lennének alkalmazandók.
 19.
 Az intézményeknek a 010;010 – 240;010 mezőt úgy kell kitölteniük, mintha a 250;010 és a 260;010 mező szerinti mentességek nem lennének alkalmazandók.
 20.
 A szavatoló tőkét vagy a tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségértéket növelő összegek előjele pozitív. Ugyanakkor a szavatoló tőke teljes összegét vagy a tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségértéket csökkentő összegek előjele negatív. Ha egy tétel megjelölése előtt mínuszjel (–) található, akkor az adott tételről nem szolgáltatható pozitív adat.
 Jogszabályi hivatkozások és előírások
 Sor és oszlop
 Kitettségértékek
 {010;010}
 SFT-k: A CRR 429. cikkének (5) bekezdése és 429. cikkének (8) bekezdése szerinti kitettség
 A CRR 429. cikke (5) bekezdésének d) pontja és 429. cikkének (8) bekezdése
 A CRR 429. cikke (5) bekezdésének d) pontja és 429. cikkének (8) bekezdése szerint számított SFT-kitettség.
 Az intézmények ebben a mezőben a 429b. cikk (6) bekezdésének c) pontja szerinti ügyleteket veszik figyelembe.
 Az intézmények ebben a mezőben nem tüntethetik fel a kapott készpénzt vagy az említett tranzakciók során bármely ügyleti partnernek adott biztosítékot, ha az továbbra is szerepel a mérlegben (vagyis akkor, ha a kivezetés számviteli feltételei nem teljesülnek). Ezeket a tételeket az intézmények ehelyett a {190,010} mezőben tüntetik fel.
 Az intézmények ebben a mezőben nem tüntethetik fel azokat az SFT-ket, amelyeknél megbízottként közreműködve a CRR 429b. cikke (6) bekezdése a) pontjának megfelelően kártalanítási vagy garanciakötelezettséget vállalnak egy ügyféllel vagy ügyleti partnerrel szemben, amely kötelezettség az ügyfél által kölcsönadott értékpapír vagy készpénz értéke és a kölcsönfelvevő által nyújtott biztosíték értéke közötti különbségre korlátozódik.
 {020;010}
 SFT-k: Partnerkockázat miatti többlet
 A CRR 429b. cikkének (1) bekezdése
 A mérlegen belüli és a mérlegen kívüli SFT-k partnerkockázata miatti többlet, amelyet a CRR 429b. cikkének (2) vagy – adott esetben – (3) bekezdése alapján számítanak ki.
 Az intézmények ebben a mezőben a 429b. cikk (6) bekezdésének c) pontja szerinti ügyleteket veszik figyelembe.
 Az intézmények ebben a mezőben nem tüntethetik fel azokat az SFT-ket, amelyeknél megbízottként közreműködve a CRR 429b. cikke (6) bekezdése a) pontjának megfelelően kártalanítási vagy garanciakötelezettséget vállalnak egy ügyféllel vagy ügyleti partnerrel szemben, amely kötelezettség az ügyfél által kölcsönadott értékpapír vagy készpénz értéke és a kölcsönfelvevő által nyújtott biztosíték értéke közötti különbségre korlátozódik. Ezeket a tételeket az intézmények ehelyett a {040;010} mezőben tüntetik fel.
 {030;010}
 Értékpapír-finanszírozási ügyletekre vonatkozó eltérés: a CRR 429b. cikkének (4) bekezdése és 222. cikke szerinti többlet
 A CRR 429b. cikkének (4) bekezdése és 222. cikke
 A mérlegen belüli és a mérlegen kívüli SFT-knek a CRR 222. cikke szerint számított kitettségértéke, 20 %-os küszöbértéket érvényesítve az alkalmazandó kockázati súlyra.
 Az intézmények ebben a mezőben a CRR 429b. cikke (6) bekezdésének c) pontja szerinti ügyleteket veszik figyelembe.
 Az intézmények ebben a mezőben nem vehetik figyelembe azokat az ügyleteket, amelyek esetében a tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségértéknek a többletet képviselő részét a CRR 429b. cikkének (1) bekezdésében meghatározott módszer szerint határozták meg.
 {040;010}
 A CRR 429b. cikkének (6) bekezdése szerinti, megbízottként végzett SFT-k partnerkockázata
 A CRR 429b. cikkének (6) bekezdése a) pontja, illetve (2) és (3) bekezdése
 Azon SFT-k kitettségértéke, amelyeknél az intézmények megbízottként közreműködve a CRR 429b. cikke (6) bekezdése a) pontjának megfelelően kártalanítási vagy garanciakötelezettséget vállalnak egy ügyféllel vagy ügyleti partnerrel szemben, amely kötelezettség az ügyfél által kölcsönadott értékpapír vagy készpénz értéke és a kölcsönfelvevő által nyújtott biztosíték értéke közötti különbségre korlátozódik, és amely csak a CRR 429b. cikkének (2) vagy – adott esetben – (3) bekezdése szerint meghatározott többletből áll.
 Az intézmények ebben a mezőben nem tüntethetik fel a 429b. cikk (6) bekezdésének c) pontja szerinti ügyleteket. Ezeket a tételeket az intézmények ehelyett a {010;010} és a {020;010} vagy – adott esetben – a {010;010} és a {030;010} mezőben tüntetik fel.
 {050;010}
 (–) Ügyfél által elszámolt, központi szerződő féllel szembeni, mentesített SFT-kitettségek
 A CRR 429. cikkének (11) bekezdése és 306. cikke (1) bekezdésének c) pontja
 Az ügyfél által elszámolt SFT-k központi szerződő féllel szembeni, mentesített kereskedési kitettségei, amennyiben megfelelnek a CRR 306. cikke (1) bekezdésének c) pontjában megállapított feltételeknek.
 Amennyiben a központi szerződő féllel szembeni mentesített kitettség biztosíték, az nem tüntethető fel ebben a mezőben, kivéve akkor, ha olyan újból elzálogosított biztosítékról van szó, amelyet az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint (vagyis a CRR 111. cikke (1) bekezdése első mondatának megfelelően) teljes értéken kell figyelembe venni.
 Az intézményeknek az ebben a mezőben feltüntetett összeget a {010;010}, a {020;010} és a {030;010}, valamint az előző mondat második felében szereplő feltétel teljesülése esetén a {190;010} mezőben is szerepeltetniük kell, mintha nem lenne mentesség alkalmazandó.
 Amennyiben az intézmény a mentesített SFT-kitettségek tekintetében olyan alapletétet helyezett el, amelyet a {190;010} mezőben feltüntetett, de a {020;010} vagy a {030;010} mezőben nem tüntetett fel, úgy azt ebben a mezőben tüntetheti fel.
 {060;010}
 Származtatott ügyletek: aktuális pótlási költség
 A CRR 429a., 274., 295., 296., 297. és 298. cikke
 A CRR II. mellékletében felsorolt szerződéseknek, továbbá a mérlegen belüli és a mérlegen kívüli hitelderivatíváknak a CRR 274. cikke (1) bekezdésében meghatározott, a kapott változó letéttel együtt számított aktuális pótlási költsége.
 A CRR 429a. cikkének (1) bekezdése szerint az intézmények a CRR 295. cikkével összhangban figyelembe vehetik a novációs szerződések és más nettósítási megállapodások hatásait. Az eltérő termékkategóriák közötti nettósítás nem alkalmazható. Megengedett azonban az intézmények számára a CRR 272. cikke 25. pontjának c) alpontjában említett termékkategórián és a hitelderivatívákon belüli nettósítás, ha a CRR 295. cikke c) pontjában említett, eltérő termékkategóriák közötti szerződéses nettósítási megállapodás vonatkozik rájuk.
 Az intézmények ebben a mezőben nem tüntethetik fel a CRR 429a. cikkének (8) bekezdésével és 275. cikkével összhangban az eredeti kitettség szerinti módszerrel értékelt szerződéseket.
 {070;010}
 (–) Kapott elismerhető változó készpénzletét beszámítása a származtatott ügylet piaci értékével szemben
 A CRR 429a. cikkének (3) bekezdése
 Az ügyleti partnertől készpénzben kapott, a derivatívakitettség pótlási költséget jelentő részével szemben a CRR 429a. cikke (3) bekezdésének megfelelően beszámítható változó készpénzletét.
 A CRR 429. cikkének (11) bekezdése szerinti, központi szerződő féllel szembeni mentesített kitettségek tekintetében kapott változó készpénzletétet itt nem szabad feltüntetni.
 {080;010}
 (–) Ügyfél által elszámolt, központi szerződő féllel szembeni, mentesített kereskedési kitettségek (pótlási költségek)
 A CRR 429. cikkének (11) bekezdése
 Az ügyfél által elszámolt származtatott ügyletekből eredő, minősített központi szerződő féllel szembeni, mentesített kereskedési kitettségek pótlási költséget jelentő része, amennyiben e tételek teljesítik a CRR 306. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételeket. Az összeget az e kitettségek tekintetében kapott változó készpénzletéttel együtt kell feltüntetni.
 Az intézményeknek az ebben a mezőben feltüntetett összeget a {060;010} mezőben is szerepeltetniük kell, mintha nem lenne mentesség alkalmazandó.
 {090;010}
 Származtatott ügyletek: a piaci árazás szerinti módszer miatti többlet
 A CRR 429a., 274., 295., 296., 297. és 298. cikke, valamint 299. cikkének (2) bekezdése
 Ebben a mezőben a CRR II. mellékletében felsorolt szerződéseknek és a mérlegen belüli és mérlegen kívüli hitelderivatíváknak a piaci árazás szerinti módszer (a II. mellékletben felsorolt szerződések vonatkozásában a CRR 274. cikke, a hitelderivatívák vonatkozásában pedig a CRR 299. cikkének (2) bekezdése) alapján számított potenciális jövőbeli kitettsége miatti többletet kell feltüntetni, a CRR 429a. cikkének (1) bekezdése szerinti nettósítási szabályok alkalmazásával. Ezen szerződések kitettségértékének meghatározása során az intézmények a CRR 295. cikkével összhangban figyelembe vehetik a novációs szerződések és más nettósítási megállapodások hatásait. Az eltérő termékkategóriák közötti nettósítás nem alkalmazható. Megengedett azonban az intézmények számára a CRR 272. cikke 25. pontjának c) alpontjában említett termékkategórián és a hitelderivatívákon belüli nettósítás, ha a CRR 295. cikke c) pontjában említett, eltérő termékkategóriák közötti szerződéses nettósítási megállapodás vonatkozik rájuk.
 A CRR 429a. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban az intézmények a hitelderivatívák lehetséges jövőbeli kitettségértékének meghatározásakor a CRR 299. cikke (2) bekezdésének a) pontjában megállapított elveket valamennyi hitelderivatívájukra alkalmazzák, vagyis nem csak a kereskedési könyvben szereplőkre.
 Az intézmények ebben a mezőben nem tüntethetik fel a CRR 429a. cikkének (8) bekezdésével és 275. cikkével összhangban az eredeti kitettség szerinti módszerrel értékelt szerződéseket.
 {100;010}
 (–) Ügyfél által elszámolt, központi szerződő féllel szembeni, mentesített kereskedési kitettségek (potenciális jövőbeli kitettség)
 A CRR 429. cikkének (11) bekezdése
 Az ügyfél által elszámolt származtatott ügyletekből eredő, minősített központi szerződő féllel szembeni, mentesített kereskedési kitettségek potenciális jövőbeli kitettsége, amennyiben e tételek teljesítik a CRR 306. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételeket.
 Az intézményeknek az ebben a mezőben feltüntetett összeget a {090;010} mezőben is szerepeltetniük kell, mintha nem lenne mentesség alkalmazandó.
 {110;010}
 Származtatott ügyletekre vonatkozó eltérés: az eredeti kitettség szerinti módszer
 A CRR 429a. cikkének (8) bekezdése és 275. cikke
 Ebben a mezőben a CRR II. mellékletének 1. és 2. pontjában felsorolt szerződéseknek a CRR 275. cikkében megállapított eredeti kitettség szerinti módszer alapján számított kitettségértékét kell feltüntetni.
 A CRR 429a. cikke (8) bekezdésének megfelelően az eredeti kitettség szerinti módszert alkalmazó intézmények nem csökkenthetik a kitettségértéket a készpénzben kapott változó letét összegével.
 Az eredeti kitettség szerinti módszert nem alkalmazó intézményeknek ezt a mezőt nem szabad kitölteniük.
 Az intézmények ebben a mezőben nem vehetik figyelembe a CRR 429a. cikkének (1) bekezdésével és 274. cikkével összhangban a piaci árazás szerinti módszerrel értékelt szerződéseket.
 {120;010}
 (–) Ügyfél által elszámolt, központi szerződő féllel szembeni, mentesített kereskedési kitettségek (eredeti kitettség szerinti módszer)
 A CRR 429. cikkének (11) bekezdése
 Az ügyfél által elszámolt SFT-k központi szerződő féllel szembeni, a CRR 275. cikkében megállapított eredeti kitettség szerinti módszer alkalmazásával számított mentesített kereskedési kitettségei, amennyiben megfelelnek a CRR 306. cikke (1) bekezdésének c) pontjában megállapított feltételeknek.
 Az intézményeknek az ebben a mezőben feltüntetett összeget a {110;010} mezőben is szerepeltetniük kell, mintha nem lenne mentesség alkalmazandó.
 {130;010}
 Eladott hitelderivatívák csökkentett névleges összege
 A CRR 429a. cikkének (5)–(7) bekezdése
 Az eladott hitelderivatívák (az intézmény által ügyleti partnerének nyújtott hitelkockázati fedezet) csökkentett névleges összege a CRR 429a. cikkének (5)–(7) bekezdésének megfelelően.
 {140;010}
 Az elismerhető vásárolt hitelderivatívák beszámítása az eladott hitelderivatívákkal szemben
 A CRR 429a. cikkének (5)–(7) bekezdése
 Azon vásárolt hitelderivatívák (az intézmény által ügyleti partnerétől vásárolt hitelkockázati fedezet) csökkentett névértéke, amelyek referencianeve azonos az intézmény által eladott hitelderivatívákéval, amennyiben a vásárolt fedezet hátralévő futamideje nem rövidebb az eladott fedezet hátralévő futamidejénél. A megadott érték következésképpen nem lehet nagyobb, mint a {130;010} mezőben az egyes referencianevek vonatkozásában feltüntetett érték.
 {150;010}
 A CRR 429. cikke (10) bekezdésének megfelelő, 10 %-os hitel-egyenértékesítési tényezővel rendelkező mérlegen kívüli tételek
 A CRR 429. cikkének (10) bekezdése, 111. cikke (1) bekezdésének d) pontja és 166. cikkének (9) bekezdése
 Azon alacsony kockázatú mérlegen kívüli tételek kitettségértéke a CRR 429. cikkének (10) bekezdésével és 111. cikke (1) bekezdésének d) pontjával összhangban, amelyek a CRR I. melléklete 4. pontjának a)–c) alpontja szerint 0 %-os hitel-egyenértékesítési tényezőt kapnának (emlékeztetőül: a kitettségérték itt a névérték 10 %-a). Ezek olyan kötelezettségvállalások, amelyeket az intézmény bármikor, feltétel és előzetes értesítés nélkül felmondhat (UCC), vagy amelyeknél a hitelfelvevő hitelképességének romlása automatikusan a megállapodás felmondását eredményezi. Emlékeztetőül: a névérték nem csökkenthető egyedi hitelkockázati kiigazításokkal.
 Ha a kötelezettségvállalás egy másik kötelezettségvállalás meghosszabbításához kapcsolódik, akkor az egyedi kötelezettségvállaláshoz kapcsolódó két egyenértékesítési tényező közül a CRR 166. cikke (9) bekezdésének megfelelően az alacsonyabb alkalmazandó.
 A CRR 429. cikkének (10) bekezdése értelmében az intézmények ebben a mezőben nem vehetik figyelembe a CRR II. mellékletében felsorolt szerződéseket, a hitelderivatívákat és az SFT-ket.
 {160;010}
 A CRR 429. cikke (10) bekezdésének megfelelő, 20 %-os hitel-egyenértékesítési tényezővel rendelkező mérlegen kívüli tételek
 A CRR 429. cikkének (10) bekezdése, 111. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 166. cikkének (9) bekezdése
 Azon közepes/alacsony kockázatú mérlegen kívüli tételek kitettségértéke a CRR 429. cikkének (10) bekezdésével és 111. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban, amelyek a CRR I. melléklete 3. pontjának a) és b) alpontja szerint 20 %-os hitel-egyenértékesítési tényezőt kapnának (emlékeztetőül: a kitettségérték itt a névérték 20 %-a). Emlékeztetőül: a névérték nem csökkenthető egyedi hitelkockázati kiigazításokkal.
 Ha a kötelezettségvállalás egy másik kötelezettségvállalás meghosszabbításához kapcsolódik, akkor az egyedi kötelezettségvállaláshoz kapcsolódó két egyenértékesítési tényező közül a CRR 166. cikke (9) bekezdésének megfelelően az alacsonyabb alkalmazandó.
 A CRR 429. cikkének (10) bekezdése értelmében az intézmények ebben a mezőben nem vehetik figyelembe a CRR II. mellékletében felsorolt szerződéseket, a hitelderivatívákat és az SFT-ket.
 {170;010}
 A CRR 429. cikke (10) bekezdésének megfelelő, 50 %-os hitel-egyenértékesítési tényezővel rendelkező mérlegen kívüli tételek
 A CRR 429. cikkének (10) bekezdése, 111. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 166. cikkének (9) bekezdése
 Azon közepes kockázatú mérlegen kívüli tételek kitettségértéke a CRR 429. cikkének (10) bekezdésével és 111. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban, amelyek a hitelkockázat sztenderd módszerével a CRR I. melléklete 2. pontjának a) és b) alpontja szerint 50 %-os hitel-egyenértékesítési tényezőt kapnának (emlékeztetőül: a kitettségérték itt a névérték 50 %-a). Emlékeztetőül: a névérték nem csökkenthető egyedi hitelkockázati kiigazításokkal.
 Ebben a mezőben kell feltüntetni a likviditási hitelkereteket és az egyéb értékpapírosítási kötelezettségvállalásokat. Más szóval: a likviditási hitelkeretek hitel-egyenértékesítési tényezője a CRR 255. cikkének megfelelően a lejárattól függetlenül 50 %.
 Ha a kötelezettségvállalás egy másik kötelezettségvállalás meghosszabbításához kapcsolódik, akkor az egyedi kötelezettségvállaláshoz kapcsolódó két egyenértékesítési tényező közül a CRR 166. cikke (9) bekezdésének megfelelően az alacsonyabb alkalmazandó.
 A CRR 429. cikkének (10) bekezdése értelmében az intézmények ebben a mezőben nem vehetik figyelembe a CRR II. mellékletében felsorolt szerződéseket, a hitelderivatívákat és az SFT-ket.
 {180;010}
 A CRR 429. cikke (10) bekezdésének megfelelő, 100 %-os hitel-egyenértékesítési tényezővel rendelkező mérlegen kívüli tételek
 A CRR 429. cikkének (10) bekezdése, 111. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 166. cikkének (9) bekezdése
 Azon magas kockázatú mérlegen kívüli tételek kitettségértéke a CRR 429. cikkének (10) bekezdésével és 111. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban, amelyek a CRR I. melléklete 1. pontjának a)–k) alpontja szerint 100 %-os hitel-egyenértékesítési tényezőt kapnának (emlékeztetőül: a kitettségérték itt a névérték 100 %-a). Emlékeztetőül: a névérték nem csökkenthető egyedi hitelkockázati kiigazításokkal.
 Ebben a mezőben kell feltüntetni a likviditási hitelkereteket és az egyéb értékpapírosítási kötelezettségvállalásokat.
 Ha a kötelezettségvállalás egy másik kötelezettségvállalás meghosszabbításához kapcsolódik, akkor az egyedi kötelezettségvállaláshoz kapcsolódó két egyenértékesítési tényező közül a CRR 166. cikke (9) bekezdésének megfelelően az alacsonyabb alkalmazandó.
 A CRR 429. cikkének (10) bekezdése értelmében az intézmények ebben a mezőben nem vehetik figyelembe a CRR II. mellékletében felsorolt szerződéseket, a hitelderivatívákat és az SFT-ket.
 {190;010}
 Egyéb eszközök
 A CRR 429. cikkének (5) bekezdése
 Az összes olyan eszköz, amely nem tartozik a CRR II. mellékletében felsorolt szerződések, a hitelderivatívák és az SFT-k közé (többek között ebben a mezőben kell feltüntetni a változó készpénzletétre vonatkozó követeléseket – ha azokat az alkalmazott számviteli keretben megjelenítik –, a likviditásfedezeti ráta keretében meghatározott likvid eszközöket, a meghiúsult és kiegyenlítetlen ügyleteket). Az intézmények az értékelést a CRR 429. cikkének (5) bekezdésében meghatározott elvek alapján végzik.
 Az intézmények ebben a mezőben tüntetik fel a kapott készpénzt vagy az SFT-k során bármely ügyleti partnernek adott biztosítékot, ha az továbbra is szerepel a mérlegben (vagyis akkor, ha a kivezetés számviteli feltételei nem teljesülnek). Az intézmények itt tüntetik fel továbbá az elsődleges és az egyéb alapvető tőkéből levont tételeket (például immateriális javakat, halasztott adóköveteléseket stb.)
 {200;010}
 Származtatott ügylet során nyújtott biztosíték miatti visszaírás
 A CRR 429a. cikkének (2) bekezdése
 A származtatott ügyletek során nyújtott azon biztosítékok összege, amelyek – a CRR 429a. cikkének (2) bekezdésének meghatározása szerint – az alkalmazandó számviteli szabályozás értelmében csökkentik az eszközök összegét.
 Az intézmények ebben a mezőben nem tüntethetik fel a minősített központi szerződő féllel kötött, ügyfél által elszámolt származtatott ügyletek alapletétjét és a CRR 429a. cikkének (3) bekezdésében meghatározott elismerhető változó készpénzletétet.
 {210;010}
 (–) Származtatott ügylet során nyújtott változó készpénzletétre vonatkozó követelések
 A CRR 429a. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdése
 A származtatott ügyletbeli partnernek készpénzben fizetett változó letétre vonatkozó követelések, ha az intézménynek azokat az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint eszközként kell megjelenítenie, amennyiben teljesülnek a CRR 429a. cikke (3) bekezdésének a–e) pontjában megállapított feltételek.
 Az itt feltüntetett összeget szerepeltetni kell a {190, 010} mezőben feltüntetett egyéb eszközök között is.
 {220;010}
 (–) Ügyfél által elszámolt, központi szerződő féllel szembeni, mentesített kereskedési kitettségek (alapletét)
 A CRR 429. cikkének (11) bekezdése
 Az ügyfél által elszámolt származtatott ügyletekből eredő, minősített központi szerződő féllel szembeni, mentesített kereskedési kitettségek (elhelyezett) alapletétet jelentő része, amennyiben e tételek teljesítik a CRR 306. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételeket.
 Az itt feltüntetett összeget szerepeltetni kell a {190, 010} mezőben feltüntetett egyéb eszközök között is.
 {230;010}
 Eladásként elszámolt SFT-k miatti kiigazítás
 A CRR 429b. cikkének (5) bekezdése
 A repoügyletek során kölcsönadott azon értékpapírok értéke, amelyeket az ügyleteknek az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti eladásként való elszámolása miatt kivezetnek.
 {240;010}
 (–) Bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt eszközök
 A CRR 429. cikkének (13) bekezdése
 AZ IAS 39 standard szerinti kivezetési és – adott esetben – az IFRS 10 standard szerinti dekonszolidációs kritériumoknak megfelelő, bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt eszközök értéke – a CRR 429. cikke (13) bekezdésének megfelelően – számviteli nettósítás vagy más CRM-hatás nélkül (vagyis a számviteli nettósítás vagy a CRM könyv szerinti értéket befolyásoló hatásait vissza kell írni).
 Az itt feltüntetett összeget szerepeltetni kell a {190, 010} mezőben feltüntetett egyéb eszközök között is.
 {250;010}
 (–) A CRR 429. cikkének (7) bekezdésével összhangban mentesített csoporton belüli kitettségek (egyedi alapon)
 A CRR 429. cikkének (7) bekezdése és a 113. cikk (6) bekezdése
 A konszolidáció alkalmazandó szintjén nem konszolidált azon kitettségek, amelyek tekintetében igénybe vehető a CRR 113. cikkének (6) bekezdése szerinti elbánás, amennyiben a CRR 113. cikke (6) bekezdésének a)–e) pontjában előírt összes feltétel teljesül, és az illetékes hatóság megadta az engedélyt.
 A feltüntetett összeget a megfelelő fenti mezőkben is szerepeltetni kell, mintha nem lenne mentesség alkalmazandó.
 {260;010}
 (–) A CRR 429. cikkének (14) bekezdésével összhangban mentesített kitettségek
 A CRR 429. cikkének (14) bekezdése
 A CRR 429. cikkének (14) bekezdése szerinti mentesített kitettségek, amennyiben az ott előírt összes feltétel teljesül, és az illetékes hatóság megadta az engedélyt.
 A feltüntetett összeget a megfelelő fenti mezőkben is szerepeltetni kell, mintha nem lenne mentesség alkalmazandó.
 {270;010}
 (–) Levont eszközérték – Alapvető tőke – teljes mértékben bevezetett fogalom
 A CRR 429. cikke (4) bekezdésének a) pontja és 499. cikke (1) bekezdésének a) pontja
 Az alábbi rendelkezések által előírt, valamely eszköz értékét érintő kiigazítások összege:
 —
 a CRR 32–35. cikke, vagy
 —
 a CRR 36–47. cikke, vagy
 —
 a CRR 56–60. cikke,
 értelemszerűen.
 Az intézményeknek az ilyen levonások tekintetében figyelembe kell venniük a 48., a 49. és a 79. cikkben megállapított kivételeket, alternatívákat és felmentéseket, a CRR tizedik része I. címének 1. és 2. fejezetében megállapított eltérés figyelembevétele nélkül. A kettős elszámolás elkerülése érdekében az intézmények nem vehetik figyelembe a CRR 111. cikke alapján a {010;010} – {260;010} mezőben megadott kitettségértékek számítása során már alkalmazott kiigazításokat, sem azokat a kiigazításokat, amelyek nem csökkentik egy adott eszköz értékét.
 Ezeket az összegeket már levonták a tőkeértékből, vagyis csökkentik a tőkeáttételi mutató kitettségértékét, tehát előjelük negatív.
 {280;010}
 (–) Levont eszközérték – Alapvető tőke – átmeneti fogalom
 A CRR 429. cikke (4) bekezdésének a) pontja és 499. cikke (1) bekezdésének b) pontja
 Az alábbi rendelkezések által előírt, valamely eszköz értékét módosító kiigazítások összege:
 —
 a CRR 32–35. cikke, vagy
 —
 a CRR 36–47. cikke, vagy
 —
 a CRR 56–60. cikke,
 értelemszerűen.
 Az intézményeknek az ilyen levonások tekintetében figyelembe kell venniük a 48., a 49. és a 79. cikkben megállapított kivételeket, alternatívákat és felmentéseket, továbbá a CRR tizedik része I. címének 1. és 2. fejezetében megállapított eltéréseket. A kettős elszámolás elkerülése érdekében az intézmények nem vehetik figyelembe a CRR 111. cikke alapján a {010;010} – {260;010} mezőben megadott kitettségértékek számítása során már alkalmazott kiigazításokat, sem azokat a kiigazításokat, amelyek nem csökkentik egy adott eszköz értékét.
 Ezeket az összegeket már levonták a tőkeértékből, vagyis csökkentik a tőkeáttételi mutató kitettségértékét, tehát előjelük negatív.
 {290;010}
 A tőkeáttételi mutató teljes kitettségértéke – az alapvető tőke teljes mértékben bevezetett fogalma alapján
 Az intézményeknek a következő összeget kell feltüntetniük:
 {LRCalc;010;010} + {LRCalc;020;010} + {LRCalc;030;010} + {LRCalc;040;010} + {LRCalc;050;010} + {LRCalc;060;010} + {LRCalc;070;010} + {LRCalc;080;010} + {LRCalc;090;010} + {LRCalc;100;010} + {LRCalc;110;010} + {LRCalc;120;010} + {LRCalc;130;010} + {LRCalc;140;010} + {LRCalc;150;010} + {LRCalc;160;010} + {LRCalc;170;010} + {LRCalc;180;010} + {LRCalc;190;010} + {LRCalc;200;010} + {LRCalc;210;010} + {LRCalc;220;010} + {LRCalc;230;010} + {LRCalc;240;010} + {LRCalc;250;010} + {LRCalc;260;010} + {LRCalc;270;010}.
 {300;010}
 A tőkeáttételi mutató teljes kitettségértéke – az alapvető tőke átmeneti fogalma alapján
 Az intézményeknek a következő összeget kell feltüntetniük:
 {LRCalc;010;010} + {LRCalc;020;010} + {LRCalc;030;010} + {LRCalc;040;010} + {LRCalc;050;010} + {LRCalc;060;010} + {LRCalc;070;010} + {LRCalc;080;010} + {LRCalc;090;010} + {LRCalc;100;010} + {LRCalc;110;010} + {LRCalc;120;010} + {LRCalc;130;010} – {LRCalc;140;010} + {LRCalc;150;010} + {LRCalc;160;010} + {LRCalc;170;010} + {LRCalc;180;010} + {LRCalc;190;010} + {LRCalc;200;010} + {LRCalc;210;010} + {LRCalc;220;010} + {LRCalc;230;010} + {LRCalc;240;010} + {LRCalc;250;010} + {LRCalc;260;010} + {LRCalc;280;010}.
 Sor és oszlop
 Jegyzett tőke
 {310;010}
 Alapvető tőke – teljes mértékben bevezetett fogalom
 A CRR 429. cikkének (3) bekezdése és a 499. cikk (1) bekezdése
 A CRR 25. cikke szerinti alapvető tőke összege, a CRR tizedik része I. címének 1. és 2. fejezetében megállapított eltérés figyelembevétele nélkül.
 {320;010}
 Alapvető tőke – átmeneti fogalom
 A CRR 429. cikkének (3) bekezdése és a 499. cikk (1) bekezdése
 A CRR 25. cikke szerinti alapvető tőke összege, a CRR tizedik része I. címének 1. és 2. fejezetében megállapított eltérés figyelembevétele után.
 Sor és oszlop
 Tőkeáttételi mutató
 {330;010}
 Tőkeáttételi mutató – az alapvető tőke teljes mértékben bevezetett fogalma alapján
 A CRR 429. cikkének (2) bekezdése és a 499. cikk (1) bekezdése
 A jelen melléklet II. részének 4. pontjában kiszámított tőkeáttételi mutató.
 {340;010}
 Tőkeáttételi mutató – az alapvető tőke átmeneti fogalma alapján
 A CRR 429. cikkének (2) bekezdése és a 499. cikk (1) bekezdése
 A jelen melléklet II. részének 5. pontjában kiszámított tőkeáttételi mutató.
 5. C 40.00 – A kitettségérték alternatív meghatározása (LR1)
 21.
 Az adatszolgáltatás ezen része a származtatott ügyletek, az SFT-k és a mérlegen kívüli tételek alternatív meghatározásához gyűjt adatokat.
 22.
 Az intézményeknek az LR1 tábla „mérleg szerinti értékeit” a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 77. pontja szerinti alkalmazandó számviteli szabályozás alapján kell meghatározniuk. A „Nettósítás és más CRM nélküli könyv szerinti érték” az a mérleg szerinti érték, amely nem veszi figyelembe a nettósítás vagy más kockázatmérséklés hatásait.
 23.
 Az intézményeknek a {250;120} és a {260;120} mező kivételével az LR1 táblát úgy kell kitölteniük, mintha az LRCalc tábla {050;010}, {080;010}, {100;010}, {120;010}, {220;010}, {250;010} és {260;010} mezője szerinti mentességek nem lennének alkalmazandók.
 Sor és oszlop
 Jogszabályi hivatkozások és előírások
 {010;010}
 Származtatott ügyletek – Mérleg szerinti érték
 A {020;010}, a{050;010} és a {060;010} mező összege.
 {010;020}
 Származtatott ügyletek – Nettósítás és más CRM nélküli könyv szerinti érték
 A {020;020}, a{050;020} és a {060;020} mező összege.
 {010;050}
 Származtatott ügyletek – A piaci árazás szerinti módszer miatti többlet (nettósítás és más CRM nélkül)
 A {020;050}, a{050;050} és a {060;050} mező összege.
 {010;070}
 Származtatott ügyletek – Névleges összeg
 A {020;070}, a{050;070} és a {060;070} mező összege.
 {020;010}
 Hitelderivatívák (eladott hitelkockázati fedezet) – Mérleg szerinti érték
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 77. pontja
 Azon hitelderivatívák mérleg szerinti értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás értelmében, amelyeknél az intézmény hitelkockázati fedezetet ad el ügyleti partnerének, és a szerződést eszközként jeleníti meg a mérlegben.
 {020;020}
 Hitelderivatívák (eladott hitelkockázati fedezet) – Nettósítás és más CRM nélküli könyv szerinti érték
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 77. pontja
 Azon hitelderivatívák mérleg szerinti értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás értelmében, amelyeknél az intézmény hitelkockázati fedezet ad el ügyleti partnerének, és a szerződést eszközként jeleníti meg a mérlegben; prudenciális vagy számviteli nettósítás és más CRM-hatások nélkül (vagyis a számviteli nettósítás vagy a CRM könyv szerinti értéket befolyásoló hatásait vissza kell írni).
 {020;050}
 Hitelderivatívák (eladott hitelkockázati fedezet) – A piaci árazás szerinti módszer miatti többlet (nettósítás és más CRM nélkül)
 A 030;050 és a 040;050 mező összege.
 {020;070}
 Hitelderivatívák (eladott hitelkockázati fedezet) – Névleges összeg
 A 030;070 és a 040;070 mező összege.
 {020;075}
 Hitelderivatívák (eladott hitelkockázati fedezet) – Csökkentett névleges összeg
 Ebben a mezőben a hitelderivatívák (eladott hitelkockázati fedezet) {020; 070} mező szerinti összegét kell feltüntetni, csökkentve az eladott hitelderivatíva vonatkozásában az alapvető tőkében figyelembe vett negatív valósérték-változásokkal.
 {030;050}
 Pozíciózárási rendelkezés hatályába tartozó hitelderivatívák (eladott hitelkockázati fedezet) – A piaci árazás szerinti módszer miatti többlet (nettósítás és más CRM nélkül)
 A CRR 299. cikkének (2) bekezdése
 Ebben a mezőben azon hitelderivatívák potenciális jövőbeli kitettségét kell feltüntetni, amelyeknél az intézmény pozíciózárási rendelkezés hatályába tartozó hitelkockázati fedezetet ad el ügyleti partnerének; nettósítás és más CRM nélkül. Az intézmények ebben a mezőben nem tüntethetik fel az azon hitelderivatívákra vonatkozó többletet, amelyeknél az intézmény pozíciózárási rendelkezés hatályába nem tartozó hitelkockázati fedezetet ad el ügyleti partnerének. Az intézményeknek ezt az adatot az {LR1;040;050} mezőben kell szerepeltetniük.
 A pozíciózárási rendelkezés olyan rendelkezés, amely biztosítja a teljesítő félnek az összes, az adott megállapodással kapcsolatos ügylet időben történő felmondásának és lezárásának jogát nemteljesítés esetén, beleértve a partner fizetésképtelenségét vagy felszámolási eljárás alá vonásának esetét is.
 Az intézményeknek minden hitelderivatívát figyelembe kell venniük, nem csak a kereskedési könyvben szereplőket.
 {030;070}
 Pozíciózárási rendelkezés hatályába tartozó hitelderivatívák (eladott hitelkockázati fedezet) – Névleges összeg
 Ebben a mezőben azon hitelderivatívák névleges összegét kell feltüntetni, amelyeknél az intézmény pozíciózárási rendelkezés hatályába tartozó hitelkockázati fedezetet ad el ügyleti partnerének.
 A pozíciózárási rendelkezés olyan rendelkezés, amely biztosítja a teljesítő félnek az összes, az adott megállapodással kapcsolatos ügylet időben történő felmondásának és lezárásának jogát nemteljesítés esetén, beleértve a partner fizetésképtelenségét vagy felszámolási eljárás alá vonásának esetét is.
 Az intézményeknek minden hitelderivatívát figyelembe kell venniük, nem csak a kereskedési könyvben szereplőket.
 {040;050}
 Pozíciózárási rendelkezés hatályába nem tartozó hitelderivatívák (eladott hitelkockázati fedezet) – A piaci árazás szerinti módszer miatti többlet (nettósítás és más CRM nélkül)
 A CRR 299. cikkének (2) bekezdése
 Ebben a mezőben azon hitelderivatívák potenciális jövőbeli kitettségét kell feltüntetni, amelyeknél az intézmény pozíciózárási rendelkezés hatályába nem tartozó hitelkockázati fedezetet ad el ügyleti partnerének; nettósítás és más CRM nélkül.
 A pozíciózárási rendelkezés olyan rendelkezés, amely biztosítja a teljesítő félnek az összes, az adott megállapodással kapcsolatos ügylet időben történő felmondásának és lezárásának jogát nemteljesítés esetén, beleértve a partner fizetésképtelenségét vagy felszámolási eljárás alá vonásának esetét is.
 Az intézményeknek minden hitelderivatívát figyelembe kell venniük, nem csak a kereskedési könyvben szereplőket.
 {040;070}
 Pozíciózárási rendelkezés hatályába nem tartozó hitelderivatívák (eladott hitelkockázati fedezet) – Névleges összeg
 Ebben a mezőben azon hitelderivatívák névleges összegét kell feltüntetni, amelyeknél az intézmény pozíciózárási rendelkezés hatályába nem tartozó hitelkockázati fedezetet ad el ügyleti partnerének.
 A pozíciózárási rendelkezés olyan rendelkezés, amely biztosítja a teljesítő félnek az összes, az adott megállapodással kapcsolatos ügylet időben történő felmondásának és lezárásának jogát nemteljesítés esetén, beleértve a partner fizetésképtelenségét vagy felszámolási eljárás alá vonásának esetét is.
 Az intézményeknek minden hitelderivatívát figyelembe kell venniük, nem csak a kereskedési könyvben szereplőket.
 {050;010}
 Hitelderivatívák (vásárolt hitelkockázati fedezet) – Mérleg szerinti érték
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 77. pontja
 Azon hitelderivatívák mérleg szerinti értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás értelmében, amelyeknél az intézmény hitelkockázati fedezetet vásárol ügyleti partnerétől, és a szerződést eszközként jeleníti meg a mérlegben.
 Az intézményeknek minden hitelderivatívát figyelembe kell venniük, nem csak a kereskedési könyvben szereplőket.
 {050;020}
 Hitelderivatívák (vásárolt hitelkockázati fedezet) – Nettósítás és más CRM nélküli könyv szerinti érték
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 77. pontja
 Azon hitelderivatívák mérleg szerinti értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás értelmében, amelyeknél az intézmény hitelkockázati fedezet vásárol ügyleti partnerétől, és a szerződést eszközként jeleníti meg a mérlegben; prudenciális vagy számviteli nettósítás vagy más CRM-hatások nélkül (vagyis a számviteli nettósítás vagy a CRM könyv szerinti értéket befolyásoló hatásait vissza kell írni).
 Az intézményeknek minden hitelderivatívát figyelembe kell venniük, nem csak a kereskedési könyvben szereplőket.
 {050;050}
 Hitelderivatívák (vásárolt hitelkockázati fedezet) – A piaci árazás szerinti módszer miatti többlet (nettósítás és más CRM nélkül)
 A CRR 299. cikkének (2) bekezdése
 Ebben a mezőben azon hitelderivatívák potenciális jövőbeli kitettségét kell feltüntetni, amelyeknél az intézmény hitelkockázati fedezetet vásárol ügyleti partnerétől; nettósítás és más CRM nélkül.
 Az intézményeknek minden hitelderivatívát figyelembe kell venniük, nem csak a kereskedési könyvben szereplőket.
 {050;070}
 Hitelderivatívák (vásárolt hitelkockázati fedezet) – Névleges összeg
 Ebben a mezőben azon hitelderivatívák névleges összegét kell feltüntetni, amelyeknél az intézmény hitelkockázati fedezetet vásárol ügyleti partnerétől.
 Az intézményeknek minden hitelderivatívát figyelembe kell venniük, nem csak a kereskedési könyvben szereplőket.
 {050;075}
 Hitelderivatívák (vásárolt hitelkockázati fedezet) – Csökkentett névleges összeg
 Ebben a mezőben a hitelderivatívák (vásárolt hitelkockázati fedezet) {050;050} mező szerinti összegét kell feltüntetni, csökkentve a vásárolt hitelderivatíva vonatkozásában az alapvető tőkében figyelembe vett pozitív valósérték-változásokkal.
 {050;085}
 Hitelderivatívák (vásárolt hitelkockázati fedezet) – Csökkentett névleges összeg (azonos referencianév)
 Azon vásárolt hitelderivatívák névleges értéke, amelyek referencianeve azonos az intézmény által eladott hitelderivatívákéval.
 Az e mezőben történő adatszolgáltatás céljából az alaptermékek referencianeve akkor tekinthető azonosnak, ha azonos jogalanyra és azonos szenioritásra vonatkozik.
 A referencia-jogalanyok egy halmaza (poolja) tekintetében vásárolt hitelkockázati fedezet akkor tekinthető azonosnak, ha gazdasági szempontból egyenértékű a poolba tartozó jogalanyokra vonatkozó hitelkockázati fedezetek külön-külön történő megvásárlásával.
 Ha egy intézmény referencianevek egy poolja tekintetében vásárol hitelkockázati fedezetet, akkor ez a hitelkockázati fedezet csak akkor tekinthető azonosnak, ha hatálya az eladott hitelkockázati fedezet hatályába tartozó pool összes alcsoportjára kiterjed. Más szóval: beszámítást csak akkor lehet megjeleníteni, ha a referencia-jogalanyok poolja és az alárendeltség szintje mindkét ügylet tekintetében megegyezik.
 Az e mezőben figyelembe vett vásárolt hitelvédelem névleges összege az egyes referencianevek esetében nem haladhatja meg a {020;075} és a {050;075} mezőben feltüntetett összegeket.
 {060;010}
 Pénzügyi derivatívák – Mérleg szerinti érték
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 77. pontja
 A CRR II. mellékletében felsorolt azon szerződések mérleg szerinti értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás értelmében, amelyeknél a szerződést eszközként jelenítik meg a mérlegben.
 {060;020}
 Pénzügyi derivatívák – Nettósítás és más CRM nélküli könyv szerinti érték
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 77. pontja
 A CRR II. mellékletében felsorolt azon szerződések mérleg szerinti értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás értelmében, amelyeket eszközként jelenítenek meg a mérlegben; prudenciális vagy számviteli nettósítás és más CRM-hatások nélkül (vagyis a számviteli nettósítás vagy a CRM könyv szerinti értéket befolyásoló hatásait vissza kell írni).
 {060;050}
 Pénzügyi derivatívák – A piaci árazás szerinti módszer miatti többlet (nettósítás és más CRM nélkül)
 A tőkekövetelmény-rendelet 274. cikke.
 Ebben a mezőben a CRR II. mellékletében felsorolt szerződések szabályozói potenciális jövőbeli kitettségét kell feltüntetni, nettósítás és más CRM nélkül.
 {060;070}
 Pénzügyi derivatívák – Névleges összeg
 Ebben a mezőben a CRR II. mellékletében felsorolt szerződések névleges összegét kell feltüntetni.
 {070;010}
 Nettósítási keretmegállapodás hatályába tartozó SFT-k – Mérleg szerinti érték
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 77. pontja és 206. cikke
 Azon SFT-k mérleg szerinti értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás értelmében, amelyek a CRR 206. cikke szerinti elismerhető nettósítási keretmegállapodás hatályába tartoznak.
 Az intézmények ebben a mezőben nem tüntethetik fel a kapott készpénzt vagy az említett tranzakciók során bármely ügyleti partnernek adott biztosítékot, ha az továbbra is szerepel a mérlegben (vagyis akkor, ha a kivezetés számviteli feltételei nem teljesülnek). Az intézményeknek ezt az adatot a {090,010} mezőben kell szerepeltetniük.
 {070;020}
 Nettósítási keretmegállapodás hatályába tartozó SFT-k – Nettósítás és más CRM nélküli könyv szerinti érték
 A CRR 4. cikkének 77. pontja és 206. cikke
 Azon SFT-k mérleg szerinti értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás értelmében, amelyek a CRR 206. cikke szerinti elismerhető nettósítási keretmegállapodás hatályába tartoznak, és amelyeknél a szerződéseket eszközként jelenítik meg a mérlegben; prudenciális vagy számviteli nettósítás és más CRM-hatások nélkül (vagyis a számviteli nettósítás vagy a CRM könyv szerinti értéket befolyásoló hatásait vissza kell írni). Emellett, ha az SFT-ket az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint eladásként számolják el, az intézménynek vissza kell írnia az értékesítéssel kapcsolatban nyilvántartott valamennyi könyvelési tételt.
 Az intézmények ebben a mezőben nem tüntethetik fel a kapott készpénzt vagy az említett tranzakciók során bármely ügyleti partnernek adott biztosítékot, ha az továbbra is szerepel a mérlegben (vagyis akkor, ha a kivezetés számviteli feltételei nem teljesülnek). Az intézményeknek ezt az adatot a {090,020} mezőben kell szerepeltetniük.
 {070;040}
 Nettósítási keretmegállapodás hatályába tartozó SFT-k – SFT-többlet
 A CRR 206. cikke
 Az intézményeknek a CRR 206. cikke szerinti követelményeknek megfelelő nettósítási megállapodás hatályába tartozó mérlegen belüli és mérlegen kívüli SFT-k tekintetében nettósítási halmazokat kell kialakítaniuk. Az intézményeknek az egyes nettósítási halmazok aktuális partnerkitettsége (current counterparty exposure, CCE) miatti többletet a következő képletnek megfelelően kell kiszámítaniuk:
 CCE = max{(Σi
 E
 i – Σi
 C
 i); 0}
 ahol:
 i
 =
 a nettósítási halmazba bevont adott ügylet sorszáma;
 Ei
 =
 a CRR 220. cikkének (3) bekezdése szerinti Ei érték az i-edik ügylet tekintetében;
 Ci
 =
 a CRR 220. cikkének (3) bekezdése szerinti Ci érték az i-edik ügylet tekintetében;
 Az intézményeknek a képletet minden nettósítási halmaz tekintetében be kell helyettesíteniük, és ebben a mezőben a kapott eredmények összesített értékét kell feltüntetniük.
 {080;010}
 Nettósítási keretmegállapodás hatályába nem tartozó SFT-k – Mérleg szerinti érték
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 77. pontja
 Azon SFT-k mérleg szerinti értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás értelmében, amelyek nem tartoznak a CRR 206. cikke szerint elismerhető nettósítási keretmegállapodás hatályába, és amelyeknél a szerződést eszközként jelenítik meg a mérlegben.
 Az intézmények ebben a mezőben nem tüntethetik fel a kapott készpénzt vagy az említett tranzakciók során bármely ügyleti partnernek adott biztosítékot, ha az továbbra is szerepel a mérlegben (vagyis akkor, ha a kivezetés számviteli feltételei nem teljesülnek). Az intézményeknek ezt az adatot a {090,010} mezőben kell szerepeltetniük.
 {080;020}
 Nettósítási keretmegállapodás hatályába nem tartozó SFT-k – Nettósítás és más CRM nélküli könyv szerinti érték
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 77. pontja
 Azon SFT-k mérleg szerinti értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás értelmében, amelyek nem tartoznak a CRR 206. cikke szerinti elismerhető nettósítási keretmegállapodás hatályába, és amelyeknél a szerződéseket eszközként jelenítik meg a mérlegben; számviteli nettósítás és más CRM-hatások nélkül (vagyis a számviteli nettósítás vagy a CRM könyv szerinti értéket befolyásoló hatásait vissza kell írni). Emellett, ha az SFT-ket az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint eladásként számolják el, az intézménynek vissza kell írnia az értékesítéssel kapcsolatban nyilvántartott valamennyi könyvelési tételt.
 Az intézmények ebben a mezőben nem tüntethetik fel a kapott készpénzt vagy az említett tranzakciók során bármely ügyleti partnernek adott biztosítékot, ha az továbbra is szerepel a mérlegben (vagyis akkor, ha a kivezetés számviteli feltételei nem teljesülnek). Az intézményeknek ezt az adatot a {090,020} mezőben kell szerepeltetniük.
 {080;040}
 Nettósítási keretmegállapodás hatályába nem tartozó SFT-k – SFT-többlet
 A CRR 206. cikke
 Az intézményeknek a CRR 206. cikke szerinti követelményeknek megfelelő nettósítási megállapodás hatályába nem tartozó mérlegen belüli és mérlegen kívüli SFT-k tekintetében az adott ügyletbe bevont összes eszközt tartalmazó halmazokat kell kialakítaniuk (vagyis minden SFT külön halmazként kezelendő), és az egyes halmazok aktuális partnerkitettsége (CCE) miatti többletet a következő képletnek megfelelően kell kiszámítaniuk:
 CCE = max {(E – C); 0}
 ahol:
 E
 =
 a CRR 220. cikkének (3) bekezdése szerinti Ei érték;
 C
 =
 a CRR 220. cikkének (3) bekezdése szerinti Ci érték.
 Az intézményeknek a képletet minden halmaz tekintetében be kell helyettesíteniük, és ebben a mezőben a kapott eredmények összesített értékét kell feltüntetniük.
 {090;010}
 Egyéb eszközök – Mérleg szerinti érték
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 77. pontja
 Az összes olyan eszköz mérleg szerinti értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás értelmében, amely nem tartozik a CRR II. mellékletében felsorolt szerződések, a hitelderivatívák és az SFT-k közé.
 {090;020}
 Egyéb eszközök – Nettósítás és más CRM nélküli könyv szerinti érték
 A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 77. pontja
 A CRR II. mellékletében felsorolt szerződések, a hitelderivatívák és az SFT-k közé nem tartozó összes eszköz mérleg szerinti értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás értelmében, számviteli nettósítás és más CRM-hatások nélkül (vagyis a számviteli nettósítás vagy a CRM könyv szerinti értéket befolyásoló hatásait vissza kell írni).
 {100;070}
 RSA (módosított sztenderd módszer) szerinti alacsony kockázatú mérlegen kívüli tételek; ebből: – Névérték
 A tőkekövetelmény-rendelet 111. cikke.
 Ebben a mezőben azon mérlegen kívüli tételek névértékét kell feltüntetni, amelyek a hitelkockázat sztenderd módszerével 0 %-os hitel-egyenértékesítési tényezőt kapnának. Ez az érték nem csökkenthető egyedi hitelkockázati kiigazításokkal.
 A CRR 429. cikkének (10) bekezdése értelmében az intézmények ebben a mezőben nem vehetik figyelembe a CRR II. mellékletében felsorolt szerződéseket, a hitelderivatívákat és az SFT-ket.
 {110;070}
 Lakossággal szembeni rulírozó kitettségek; ebből: – Névérték
 A CRR 111. cikke és 154. cikkének (4) bekezdése
 Ebben a mezőben azon, lakossággal szembeni rulírozó kitettségnek minősülő mérlegen kívüli tételek névértékét kell feltüntetni, amelyek megfelelnek a CRR 154. cikke (4) bekezdésének a)–c) pontjaiban meghatározott feltételeknek. Ez az érték nem csökkenthető egyedi hitelkockázati kiigazításokkal.
 Ide tartozik minden olyan kitettség, amely magánszemélyekkel szembeni, rulírozó és a CRR 149. cikkének b) pontjában részletezettek szerint feltétel nélkül felmondható, kötelezettenként legfeljebb 100 000 EUR értékben.
 A CRR 429. cikkének (10) bekezdése értelmében az intézmények ebben a mezőben nem vehetik figyelembe a CRR II. mellékletében felsorolt szerződéseket, a hitelderivatívákat és az SFT-ket.
 {120;070}
 Feltétel nélkül felmondható hitelkártya-kötelezettségek – Névérték
 A CRR 111. cikke és 154. cikkének (4) bekezdése
 Ebben a mezőben azon hitelkártya-kötelezettségek névértékét kell feltüntetni, amelyeket az intézmény bármikor, feltétel és előzetes értesítés nélkül felmondhat (UCC), és amelyek a hitelkockázat sztenderd módszerével 0 %-os hitel-egyenértékesítési tényezőt kapnának. Ez az érték nem csökkenthető egyedi hitelkockázati kiigazításokkal.
 Az intézmények ebben a mezőben nem tüntethetik fel azon hitelkötelezettségeket, amelyeknél a hitelfelvevő hitelképességének romlása automatikusan a megállapodás felmondását eredményezi, amelyek azonban nem UCC jellegűek.
 A CRR 429. cikkének (10) bekezdése értelmében az intézmények ebben a mezőben nem vehetik figyelembe a CRR II. mellékletében felsorolt szerződéseket, a hitelderivatívákat és az SFT-ket.
 {130;070}
 Nem rulírozó, feltétel nélkül felmondható kötelezettségek – Névérték
 A CRR 111. cikke és 154. cikkének (4) bekezdése
 Ez a mező adja meg azoknak az egyéb kötelezettségeknek a névértékét, amelyeket az intézmény bármikor feltétel és előzetes értesítés nélkül felmondhat (UCC), és amelyekhez rendelt hitel-egyenértékesítési tényező a hitelkockázat sztenderd módszere alapján 0 % lenne. Ez az érték nem csökkenthető egyedi hitelkockázati kiigazításokkal.
 Az intézmények ebben a mezőben nem tüntethetik fel azon hitelkötelezettségeket, amelyeknél a hitelfelvevő hitelképességének romlása automatikusan a megállapodás felmondását eredményezi, amelyek azonban nem UCC jellegűek.
 A CRR 429. cikkének (10) bekezdése értelmében az intézmények ebben a mezőben nem vehetik figyelembe a CRR II. mellékletében felsorolt szerződéseket, a hitelderivatívákat és az SFT-ket.
 {140;070}
 RSA szerinti közepes/alacsony kockázatú mérlegen kívüli tételek – Névérték
 A tőkekövetelmény-rendelet 111. cikke.
 Ebben a mezőben azon mérlegen kívüli tételek névértékét kell feltüntetni, amelyek a hitelkockázat sztenderd módszerével 20 %-os hitel-egyenértékesítési tényezőt kapnának. Ez az érték nem csökkenthető egyedi hitelkockázati kiigazításokkal.
 A CRR 429. cikkének (10) bekezdése értelmében az intézmények ebben a mezőben nem vehetik figyelembe a CRR II. mellékletében felsorolt szerződéseket, a hitelderivatívákat és az SFT-ket.
 {150;070}
 RSA szerinti közepes kockázatú mérlegen kívüli tételek – Névérték
 A tőkekövetelmény-rendelet 111. cikke.
 Ebben a mezőben azon mérlegen kívüli tételek névértékét kell feltüntetni, amelyek a hitelkockázat sztenderd módszerével 50 %-os hitel-egyenértékesítési tényezőt kapnának. Ez az érték nem csökkenthető egyedi hitelkockázati kiigazításokkal.
 A CRR 429. cikkének (10) bekezdése értelmében az intézmények ebben a mezőben nem vehetik figyelembe a CRR II. mellékletében felsorolt szerződéseket, a hitelderivatívákat és az SFT-ket.
 {160;070}
 RSA szerinti teljes kockázatú mérlegen kívüli tételek – Névérték
 A tőkekövetelmény-rendelet 111. cikke.
 Ebben a mezőben azon mérlegen kívüli tételek névértékét kell feltüntetni, amelyek a hitelkockázat sztenderd módszerével 100 %-os hitel-egyenértékesítési tényezőt kapnának. Ez az érték nem csökkenthető egyedi hitelkockázati kiigazításokkal.
 A CRR 429. cikkének (10) bekezdése értelmében az intézmények ebben a mezőben nem vehetik figyelembe a CRR II. mellékletében felsorolt szerződéseket, a hitelderivatívákat és az SFT-ket.
 {170;070}
 (tájékoztató adat) Lakossággal szembeni rulírozó kitettségek lehívott összegei – Névérték
 A CRR 154. cikkének (4) bekezdése
 Ebben a mezőben a lakossággal szembeni, mérlegen kívüli rulírozó kitettségek lehívott összegeinek a névértékét kell feltüntetni. Ez az érték nem csökkenthető egyedi hitelkockázati kiigazításokkal.
 {180;070}
 (tájékoztató adat) Feltétel nélkül felmondható hitelkártya-kötelezettségek lehívott összegei – Névérték
 A CRR 111. cikke és 154. cikkének (4) bekezdése
 Ebben a mezőben a feltétel nélkül felmondható hitelkártya-kötelezettségek lehívott összegeinek a névértékét kell feltüntetni. Ez az érték nem csökkenthető egyedi hitelkockázati kiigazításokkal.
 {190;070}
 (tájékoztató adat) Nem rulírozó, feltétel nélkül felmondható kötelezettségek lehívott összegei – Névérték
 A CRR 111. cikke és 154. cikkének (4) bekezdése
 Ebben a mezőben a nem rulírozó, feltétel nélkül felmondható kötelezettségek lehívott összegeinek a névértékét kell feltüntetni. Ez az érték nem csökkenthető egyedi hitelkockázati kiigazításokkal.
 {210;020}
 Származtatott ügyletekben kapott készpénzbiztosíték – Nettósítás és más CRM nélküli könyv szerinti érték
 A származtatott ügyletekben kapott készpénzbiztosíték mérleg szerinti értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás értelmében, számviteli nettósítás és más CRM-hatások nélkül (vagyis a számviteli nettósítás vagy a CRM könyv szerinti értéket befolyásoló hatásait vissza kell írni).
 E mező vonatkozásában a készpénz a készpénz teljes összegét jelenti, beleértve az érméket és bankjegyeket/devizát. A központi bankoknál tartott betétek teljes összege is ideértendő, amennyiben e betétek stresszhelyzetben felvehetők. Az intézmények ebben a mezőben nem tüntethetik fel a más intézményeknél tartott készpénzbetéteket.
 {220;020}
 Származtatott ügyletekben nyújtott készpénzbiztosítékhoz kapcsolódó követelések – Nettósítás és más CRM nélküli könyv szerinti érték
 A származtatott ügyletekben nyújtott készpénzbiztosítékhoz kapcsolódó követelések mérleg szerinti értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás értelmében, számviteli nettósítás és CRM-hatások nélkül (vagyis a számviteli nettósítás vagy a CRM könyv szerinti értéket befolyásoló hatásait vissza kell írni). Azon intézményeknek, amelyek az alkalmazandó számviteli szabályozás értelmében a nyújtott készpénzbiztosítékhoz kapcsolódó követelést nettósíthatják a kapcsolódó származtatott kötelezettséggel szemben (negatív valós érték), és ennek megfelelően is járnak el, a nettósítást vissza kell írniuk és a nettó készpénzkövetelést kell feltüntetniük.
 {230;020}
 SFT során kapott, a mérlegben eszközként megjelenített értékpapírok – Nettósítás és más CRM nélküli könyv szerinti érték
 Az SFT során kapott, a mérlegben az alkalmazandó számviteli szabályozás értelmében eszközként megjelenített értékpapírok mérleg szerinti értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás értelmében, számviteli nettósítás és más CRM-hatások nélkül (vagyis a számviteli nettósítás vagy a CRM könyv szerinti értéket befolyásoló hatásait vissza kell írni).
 {240;020}
 SFT készpénz-közvetítési hitelezési ügylet (készpénzkövetelések) – Nettósítás és más CRM nélküli könyv szerinti érték
 A minősített készpénz-közvetítési hitelezési ügylet (CCLT) során az értékpapír-tulajdonosnak továbbkölcsönzött készpénz utáni készpénzkövetelés mérleg szerinti értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás értelmében, számviteli nettósítás és más CRM-hatások nélkül (vagyis a számviteli nettósítás vagy a CRM könyv szerinti értéket befolyásoló hatásait vissza kell írni).
 E mező vonatkozásában a készpénz a készpénz teljes összegét jelenti, beleértve az érméket és bankjegyeket/devizát. A központi bankoknál tartott betétek teljes összege is ideértendő, amennyiben e betétek stresszhelyzetben felvehetők. Az intézmények ebben a mezőben nem tüntethetik fel a más intézményeknél tartott készpénzbetéteket.
 A CCLT két ügylet kombinációja, amelynek során egy intézmény értékpapírt vesz kölcsön az értékpapír-tulajdonostól, és azt továbbkölcsönzi az értékpapírok kölcsönvevőjének. Ezzel egyidejűleg az intézmény az értékpapírok kölcsönvevőjétől készpénzbiztosítékot kap, és a kapott készpénzt kölcsönadja az értékpapír-tulajdonosnak. A minősített CCLT-nek a következő feltételeknek kell megfelelnie:
 a)
 a két egyedi ügyletet azonos kereskedési napon, vagy nemzetközi ügyletek esetében két egymást követő munkanapon hajtják végre;
 b)
 ha a két egyedi ügyletnek nincs lejárata, az intézménynek törvényes joga, hogy a CCLT mindkét oldalát – vagyis mindkét egyedi ügyletet – bármikor, előzetes értesítés nélkül lezárja;
 c)
 ha a két egyedi ügyletnek van lejárata, a CCLT akkor sem vezet lejárati eltéréshez az intézménynél; az intézménynek törvényes joga, hogy a CCLT mindkét oldalát – vagyis mindkét egyedi ügyletet – bármikor, előzetes értesítés nélkül lezárja;
 d)
 nem vezet egyéb járulékos kitettségekhez.
 {250;120}
 A CRR 113. cikke (6) bekezdésének megfelelően kezelhető kitettségek – Elméletileg mentesített tőkeáttételi kitettségérték
 A tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték azon összege, amely akkor lenne mentesített, ha az illetékes hatóság teljeskörűen engedélyezné azon kitettségek mentesítését, amelyek esetében a CRR 113. cikke (6) bekezdésének a)–e) pontjában előírt összes feltétel teljesül, és az illetékes hatóság megadta a CRR 113. cikke (6) bekezdése szerinti engedélyt. Ha az illetékes hatóság már megadta a teljeskörű engedélyt, akkor a mező értéke megegyezik az LRCalc;250;010 mező értékével.
 {260;120}
 A CRR 429. cikke (14) bekezdése a)–c) alpontjának feltételeit teljesítő kitettségek – Elméletileg mentesített tőkeáttételi kitettségérték
 A tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték azon összege, amely akkor lenne mentesített, ha az illetékes hatóság teljeskörűen engedélyezné azon kitettségek mentesítését, amelyek teljesítik a CRR 429. cikke (14) bekezdése a)–c) alpontjának feltételeit. Ha az illetékes hatóság már megadta a teljeskörű engedélyt, akkor a mező értéke megegyezik az LRCalc;260;010 mező értékével.
 6. C41.00 – Mérlegtételek és mérlegen kívüli tételek – a kitettségek további bontása (LR2)
 24.
 Az LR2 tábla a kereskedési könyvben nem szereplő mérlegen belüli és mérlegen kívüli kitettségek (1), valamint a kereskedési könyvben szereplő, partnerkockázattal érintett kitettségek további bontásáról szolgáltat információt. A bontás a CRR hitelkockázati szakaszában alkalmazott kockázati súlyok szerint történik. A sztenderd (SA) módszer, illetve a belső minősítésen alapuló (IRB) módszer alá tartozó kitettségekre vonatkozó információkat eltérő módon származtatják.
 25.
 A partner kockázati súlyát a garancia kockázati súlyával helyettesítő CRM-technikákkal támogatott kitettségek esetében az intézményeknek a helyettesítési hatás utáni kockázati súlyt kell figyelembe venniük. Az IRB módszer keretében az intézményeknek el kell végezniük a következő számítást: a speciális szabályozói kockázati súlyt kapó kitettségek kivételével meg kell határozniuk az egyes ügyfélkategóriákba tartozó kitettségek kockázati súlyát: a hitelkockázat esetében a kockázati súlyra vonatkozó képlet szerinti, az értékpapírosítási kitettségek esetében pedig a felügyeleti képlet szerinti, kockázattal súlyozott kitettségértéket el kell osztaniuk a kitettségre helyettesítő hatást gyakorló CRM-technikák miatti ki- és beáramlásokat figyelembe vevő kitettségértékkel. Az IRB módszer keretében a nemteljesítőnek minősített kitettségek nem vehetők figyelembe a {020;010} – {090;010} mezőben, viszont feltüntetendők a 100;010 mezőben. A sztenderd módszer keretében a CRR 112. cikke j) pontjának hatályába eső kitettségek nem vehetők figyelembe a 020;020 – 090;020 mezőben, viszont feltüntetendők a {100;020} mezőben.
 26.
 A szavatoló tőkéből levont kitettségeket az intézményeknek mindkét módszer keretében 1250 %-os kockázati súly alkalmazásával kell figyelembe venniük.
 Sor
 Jogszabályi hivatkozások és előírások
 010
 A kereskedési könyvben nem szereplő mérlegen belüli és mérlegen kívüli kitettségek, valamint a kereskedési könyvben szereplő, partnerkockázattal érintett kitettségek (kockázati súly szerinti bontásban):
 A {020:*} – {100;*} mező összege.
 020
 = 0 %
 0 %-os kockázati súlyú kitettségek.
 030
 > 0 % és ≤ 12 %
 A 0 %-nál nagyobb, de legfeljebb 12 %-os kockázati súlyú kitettségek.
 040
 > 12 % és ≤ 20 %
 A 12 %-nál nagyobb, de legfeljebb 20 %-os kockázati súlyú kitettségek.
 050
 > 20 % és ≤ 50 %
 A 20 %-nál nagyobb, de legfeljebb 50 %-os kockázati súlyú kitettségek.
 060
 > 50 % és ≤ 75 %
 A 50 %-nál nagyobb, de legfeljebb 75 %-os kockázati súlyú kitettségek.
 070
 > 75 % és ≤ 100 %
 A 75 %-nál nagyobb, de legfeljebb 100 %-os kockázati súlyú kitettségek.
 080
 > 100 % és ≤ 425 %
 A 100 %-nál nagyobb, de legfeljebb 425 %-os kockázati súlyú kitettségek.
 090
 > 425 % és ≤ 1 250 %
 A 425 %-nál nagyobb, de legfeljebb 1 250 %-os kockázati súlyú kitettségek.
 100
 Nemteljesítő kitettségek
 A sztenderd módszer keretében a CRR 112. cikke j) pontjának hatályába eső kitettségek.
 Az IRB módszer keretében a 100 %-os nemteljesítési valószínűséggel (PD) rendelkező kitettségek.
 110
 (tájékoztató adat) Alacsony kockázatú mérlegen kívüli tételek vagy a tőkemegfelelési mutató keretében 0 %-os hitel-egyenértékesítési tényezőt kapó mérlegen kívüli tételek
 A CRR 111. cikke szerinti alacsony kockázatú mérlegen kívüli tételek és a CRR 166. cikke alapján 0 %-os hitel-egyenértékesítési tényezőt kapó mérlegen kívüli tételek.
 Oszlop
 Jogszabályi hivatkozások és előírások
 010
 Mérlegen belüli és mérlegen kívüli kitettségek (SA-kitettségek)
 Mérlegen belüli és mérlegen kívüli kitettségértékek az értékelési korrekciók, a CRM és a hitel-egyenértékesítési tényezők figyelembevétele után, a CRR harmadik része II. címének 2. fejezetével összhangban kiszámítva.
 020
 Mérlegen belüli és mérlegen kívüli kitettségek (IRB-kitettségek)
 A CRR 166. cikke és 230. cikke (1) bekezdése második albekezdésének első mondata szerinti mérlegen belüli és mérlegen kívüli kitettségértékek a kitettségre helyettesítő hatást gyakorló CRM-technikák miatti ki- és beáramlások figyelembevétele után.
 A mérlegen kívüli tételek esetében az intézménynek alkalmaznia kell a CRR 166. cikke (8)–(10) bekezdésében meghatározott hitel-egyenértékesítési tényezőket.
 030
 Névérték
 A mérlegen kívüli tételek kitettségértéke a CRR 111. és 166. cikkében meghatározottak szerint, egyenértékesítési tényezők alkalmazása nélkül.
 7. C 42.00 – A tőke alternatív definíciója (LR3)
 27.
 Az LR3 tábla a CRR 511. cikkében előírt felülvizsgálathoz szükséges tőkeértékekről szolgáltat információkat.
 Sor és oszlop
 Jogszabályi hivatkozások és előírások
 {010;010}
 Elsődleges alapvető tőke – teljes mértékben bevezetett fogalom
 A tőkekövetelmény-rendelet 50. cikke.
 A CRR 50. cikke szerinti elsődleges alapvető tőke összege, a CRR tizedik részének 1. és 2. fejezetében megállapított eltérés figyelembevétele nélkül.
 {020;010}
 Elsődleges alapvető tőke – átmeneti fogalom
 A tőkekövetelmény-rendelet 50. cikke.
 A CRR 50. cikke szerinti elsődleges alapvető tőke összege, a CRR tizedik részének 1. és 2. fejezetében megállapított eltérés figyelembevétele után.
 {030;010}
 Szavatoló tőke összesen – teljes mértékben bevezetett fogalom
 A tőkekövetelmény-rendelet 72. cikke.
 A CRR 72. cikke szerinti szavatoló tőke összege, a CRR tizedik részének 1. és 2. fejezetében megállapított eltérés figyelembevétele nélkül.
 {040;010}
 Szavatoló tőke összesen – átmeneti fogalom
 A tőkekövetelmény-rendelet 72. cikke.
 A CRR 72. cikke szerinti szavatoló tőke összege, a CRR tizedik részének 1. és 2. fejezetében megállapított eltérés figyelembevétele után.
 {055;010}
 Levont eszközérték – az elsődleges alapvető tőke tételeiből – teljes mértékben bevezetett fogalom
 Az alábbi rendelkezések által előírt, valamely eszköz értékét az elsődleges alapvető tőke tételeinek kiigazítása révén módosító szabályozói kiigazítások összege:
 —
 a CRR 32–35. cikke, vagy
 —
 a CRR 36–47. cikke,
 értelemszerűen.
 Az intézményeknek az ilyen levonások tekintetében figyelembe kell venniük a 48., a 49. és a 79. cikkben megállapított kivételeket, alternatívákat és felmentéseket, a CRR tizedik részének 1. és 2. fejezetében megállapított eltérés figyelembevétele nélkül. A kettős elszámolás elkerülése érdekében az intézmények nem vehetik figyelembe a CRR 111. cikke alapján az {LRCalc;10;10} – {LRCalc;260;10} mezőben megadott kitettségértékek számítása során már alkalmazott kiigazításokat, sem azokat a kiigazításokat, amelyek nem csökkentik egy adott eszköz értékét.
 Ezek a kiigazítások csökkentik a szavatoló tőke összegét, tehát előjelük negatív.
 {065;010}
 Levont eszközérték – az elsődleges alapvető tőke tételeiből – átmeneti fogalom
 Az alábbi rendelkezések által előírt, valamely eszköz értékét az elsődleges alapvető tőke kiigazítása révén módosító szabályozói kiigazítások összege:
 —
 a CRR 32–35. cikke, vagy
 —
 a CRR 36–47. cikke,
 értelemszerűen.
 Az intézményeknek az ilyen levonások tekintetében figyelembe kell venniük a 48., a 49. és a 79. cikkben megállapított kivételeket, alternatívákat és felmentéseket, továbbá a CRR tizedik részének 1. és 2. fejezetében megállapított eltérést. A kettős elszámolás elkerülése érdekében az intézmények nem vehetik figyelembe a CRR 111. cikke alapján az {LRCalc;10;10} – {LRCalc;260;10} mezőben megadott kitettségértékek számítása során már alkalmazott kiigazításokat, sem azokat a kiigazításokat, amelyek nem csökkentik egy adott eszköz értékét.
 Ezek a kiigazítások csökkentik a szavatoló tőke összegét, tehát előjelük negatív.
 {075;010}
 Levont eszközérték – a szavatoló tőke tételeiből – teljes mértékben bevezetett fogalom
 Az alábbi rendelkezések által előírt, valamely eszköz értékét a szavatoló tőke kiigazítása révén módosító szabályozói kiigazítások összege:
 —
 a CRR 32–35. cikke, vagy
 —
 a CRR 36–47. cikke, vagy
 —
 a CRR 56–60. cikke, vagy
 —
 a CRR 66–70. cikke,
 értelemszerűen.
 Az intézményeknek az ilyen levonások tekintetében figyelembe kell venniük a 48., a 49. és a 79. cikkben megállapított kivételeket, alternatívákat és felmentéseket, a CRR tizedik részének 1. és 2. fejezetében megállapított eltérés figyelembevétele nélkül. A kettős elszámolás elkerülése érdekében az intézmények nem vehetik figyelembe a CRR 111. cikke alapján az {LRCalc;10;10} – {LRCalc;260;10} sorban megadott kitettségértékek számítása során már alkalmazott kiigazításokat, sem azokat a kiigazításokat, amelyek nem csökkentik egy adott eszköz értékét.
 Ezek a kiigazítások csökkentik a szavatoló tőke összegét, tehát előjelük negatív.
 {085,010}
 Levont eszközérték – a szavatoló tőke tételeiből – átmeneti fogalom
 Az alábbi rendelkezések által előírt, valamely eszköz értékét a szavatoló tőke kiigazítása révén módosító szabályozói kiigazítások összege:
 —
 a CRR 32–35. cikke, vagy
 —
 a CRR 36–47. cikke, vagy
 —
 a CRR 56–60. cikke, vagy
 —
 a CRR 66–70. cikke,
 értelemszerűen.
 Az intézményeknek az ilyen levonások tekintetében figyelembe kell venniük a 48., a 49. és a 79. cikkben megállapított kivételeket, alternatívákat és felmentéseket, továbbá a CRR tizedik részének 1. és 2. fejezetében megállapított eltérést. A kettős elszámolás elkerülése érdekében az intézmények nem vehetik figyelembe a CRR 111. cikke alapján az {LRCalc;10;10} – {LRCalc;260;10} mezőben megadott kitettségértékek számítása során már alkalmazott kiigazításokat, sem azokat a kiigazításokat, amelyek nem csökkentik egy adott eszköz értékét.
 Ezek a kiigazítások csökkentik a szavatoló tőke összegét, tehát előjelük negatív.
 8. C43.00 – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségek alternatív bontása (LR4)
 28.
 Az intézmények a tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségértékeket az LRCalc tábla alábbi mezőiben szereplő kivételek értelemszerű alkalmazása után tüntetik fel az LR4 táblában. {050;010}, {080;010}, {100;010}, {120;010}, {220; 010}, {250;010} és {260;010}.
 29.
 A kettős elszámolás elkerülése érdekében az gondoskodniuk kell a következő pontban szereplő egyenlőség teljesüléséről.
 30.
 Az intézményeknek a 29. pont értelmében a következő egyenlőség teljesüléséről kell gondoskodniuk: [{LRCalc;010;010} + {LRCalc;020;010} + {LRCalc;030;010} + {LRCalc;040;010} + {LRCalc;050;010} + {LRCalc;060;010} + {LRCalc;070;010} + {LRCalc;080;010} + {LRCalc;090;010} + {LRCalc;100;010} + {LRCalc;110;010} + {LRCalc;120;010} + {LRCalc;130;010} + {LRCalc;140;010} + {LRCalc;150;010} + {LRCalc;160;010} + {LRCalc;170;010} + {LRCalc;180;010} + {LRCalc;190;010} + {LRCalc;200;010} + {LRCalc;210;010} + {LRCalc;220;010} + {LRCalc;230;010} + {LRCalc;240;010} + {LRCalc;250;010} + {LRCalc;260;010}] = [{LR4;010;010} + {LR4;040;010} + {LR4;050;010} + {LR4;060;010} + {LR4;065;010} + {LR4;070;010} + {LR4;080;010} + {LR4;080;020} + {LR4;090;010} + {LR4;090;020} + {LR4;140;010} + {LR4;140;020} + {LR4;180;010} + {LR4;180;020} + {LR4;190;010} + {LR4;190;020} + {LR4;210;010} + {LR4;210;020} + {LR4;230;010} + {LR4;230;020} + {LR4;280;010} + {LR4;280;020} + {LR4;290;010} + {LR4;290;020}].
 Sor és oszlop
 Jogszabályi hivatkozások és előírások
 {010;010}
 Mérlegen kívüli tételek ebből: – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték az {LRCalc;150;010}, {LRCalc;160;010}, {LRCalc;170;010} és {LRCalc;180;010} mező összege, kivéve a CRR 429. cikke (7) bekezdésének megfelelően mentesülő vonatkozó csoporton belüli kitettségeket (egyedi alapon).
 {010;020}
 Mérlegen kívüli tételek ebből: – Kockázattal súlyozott eszközök
 A mérlegen kívüli tételek – ide nem értve az SFT-ket és a származtatott ügyleteket – kockázattal súlyozott kitettségértéke a sztenderd módszer és az IRB módszer szerint. A sztenderd módszer szerinti kitettségek esetében az intézményeknek a kockázattal súlyozott kitettségértéket a CRR harmadik része II. címének 2. fejezetével összhangban kell meghatározniuk. Az IRB módszer szerinti kitettségek esetében az intézményeknek a kockázattal súlyozott kitettségértéket a CRR harmadik része II. címének 3. fejezetével összhangban kell meghatározniuk.
 {020;010}
 Kereskedelemfinanszírozás; ebből: – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték a kereskedelemfinanszírozáshoz kapcsolódó mérlegen kívüli tételek esetében. Az LR4 táblában való adatszolgáltatás céljából a kereskedelemfinanszírozáshoz kapcsolódó mérlegen kívüli tételek olyan megnyitott és igazolt import- és exportakkreditívek, amelyek rövid lejáratúak és öntörlesztőek, illetve hasonló ügyletek.
 {020;020}
 Kereskedelemfinanszírozás; ebből: – Kockázattal súlyozott eszközök
 A kereskedelemfinanszírozáshoz kapcsolódó mérlegen kívüli tételek – ide nem értve az SFT-ket és a származtatott ügyleteket – kockázattal súlyozott kitettségértéke. Az LR4 táblában való adatszolgáltatás céljából a kereskedelemfinanszírozáshoz kapcsolódó mérlegen kívüli tételek olyan megnyitott és igazolt import- és exportakkreditívek, amelyek rövid lejáratúak és öntörlesztőek, illetve hasonló ügyletek.
 {030;010}
 Hivatalos exporthitel-biztosítási program keretében – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték a hivatalos exporthitel-biztosítási program keretében megvalósuló kereskedelemfinanszírozáshoz kapcsolódó mérlegen kívüli tételek esetében.
 Az LR4 táblában való adatszolgáltatás céljából a hivatalos exporthitel-biztosítási program a kormány vagy más jogalany, például exporthitel-ügynökség által többek között közvetlen hitel/finanszírozás, refinanszírozás, kamatláb-támogatás (ahol a rögzített kamatláb a hitel teljes futamidejére biztosított), segélyfinanszírozás (hitelek és támogatások), exporthitel-biztosítás és garanciák formájában biztosított hivatalos támogatás.
 {030;020}
 Hivatalos exporthitel-biztosítási program keretében – Kockázattal súlyozott eszközök
 A hivatalos exporthitel-biztosítási program keretében megvalósuló kereskedelemfinanszírozáshoz kapcsolódó mérlegen kívüli tételek – ide nem értve az SFT-ket és a származtatott ügyleteket – kockázattal súlyozott kitettségértéke.
 Az LR4 táblában való adatszolgáltatás céljából a hivatalos exporthitel-biztosítási program a kormány vagy más jogalany, például exporthitel-ügynökség által többek között közvetlen hitel/finanszírozás, refinanszírozás, kamatláb-támogatás (ahol a rögzített kamatláb a hitel teljes futamidejére biztosított), segélyfinanszírozás (hitelek és támogatások), exporthitel-biztosítás és garanciák formájában biztosított hivatalos támogatás.
 {040;010}
 Eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló megállapodások hatályába tartozó származtatott ügyletek és SFT-k – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték a CRR 272. cikkének 25. pontja szerinti eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló megállapodás hatályába tartozó származtatott ügyletek és SFT-k esetében.
 {040;020}
 Eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló megállapodások hatályába tartozó származtatott ügyletek és SFT-k – Kockázattal súlyozott eszközök
 A CRR 272. cikkének 25. pontja szerinti eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló megállapodás hatályába tartozó, mérlegen belüli és mérlegen kívüli származtatott ügyletek és SFT-k hitel- és partnerkockázattal szembeni, kockázattal súlyozott kitettségértéke a CRR harmadik részének II. címe szerinti számítás alapján.
 {050;010}
 Eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló megállapodások hatályába nem tartozó származtatott ügyletek – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték a CRR 272. cikkének 25. pontja szerinti eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló megállapodás hatályába nem tartozó származtatott ügyletek esetében.
 {050;020}
 Eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló megállapodások hatályába nem tartozó származtatott ügyletek – Kockázattal súlyozott eszközök
 A CRR 272. cikkének 25. pontja szerinti eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló megállapodás hatályába nem tartozó, mérlegen belüli és mérlegen kívüli származtatott ügyletek hitel- és partnerkockázattal szembeni, kockázattal súlyozott kitettségértéke a CRR harmadik részének II. címe szerinti számítás alapján.
 {060;010}
 Eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló megállapodások hatályába nem tartozó SFT-k – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték a CRR 272. cikkének 25. pontja szerinti eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló megállapodás hatályába nem tartozó SFT-k esetében.
 {060;020}
 Eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló megállapodások hatályába nem tartozó SFT-k – Kockázattal súlyozott eszközök
 A CRR 272. cikkének 25. pontja szerinti eltérő termékkategóriák közötti nettósításról szóló megállapodás hatályába nem tartozó, mérlegen belüli és mérlegen kívüli SFT-k hitel- és partnerkockázattal szembeni, kockázattal súlyozott kitettségértéke a CRR harmadik részének II. címe szerinti számítás alapján.
 {065;010}
 A hitelderivatívák kiegészítő kezeléséből adódó kitettségérték – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték
 E mező értéke megegyezik a {LRCalc;130;010} és a {LRCalc;140;010} különbségével, kivéve a CRR 429. cikke (7) bekezdésének megfelelően mentesülő vonatkozó csoporton belüli kitettségeket (egyedi alapon).
 {070;010}
 A kereskedési könyvben szereplő egyéb eszközök – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték az {LRCalc;190;010} mezőben feltüntetett tételek esetében, a kereskedési könyvben nem szereplő tételek nélkül.
 {070;020}
 A kereskedési könyvben szereplő egyéb eszközök – Kockázattal súlyozott eszközök
 A CRR harmadik része IV. címének hatályába tartozó tételek szavatalótőke-követelménye szorozva 12,5-tel.
 {080;010}
 Fedezett kötvények – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 129. cikke szerinti fedezett kötvények formájában fennálló kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {080;020}
 Fedezett kötvények – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 161. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerinti fedezett kötvények formájában fennálló kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {080;030}
 Fedezett kötvények – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 129. cikke szerinti fedezett kötvények formájában fennálló kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {080;040}
 Fedezett kötvények – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 161. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerinti fedezett kötvények formájában fennálló kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {090,010}
 Kormányzatként kezelt kitettségek – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A {100,010} – {130,010} mező összege.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {090;020}
 Kormányzatként kezelt kitettségek – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A {100,020} – {130,020} mező összege.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {090;030}
 Kormányzatként kezelt kitettségek – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 A {100,030} – {130,030} mező összege.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {090;040}
 Kormányzatként kezelt kitettségek – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 A {100,040} – {130,040} mező összege.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {100;010}
 Központi kormányzatok és központi bankok – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 114. cikke szerinti, központi kormányzatokkal vagy központi bankokkal szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {100;020}
 Központi kormányzatok és központi bankok – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, központi kormányzatokkal vagy központi bankokkal szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {100;030}
 Központi kormányzatok és központi bankok – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 114. cikke szerinti, központi kormányzatokkal vagy központi bankokkal szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {100;040}
 Központi kormányzatok és központi bankok – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, központi kormányzatokkal vagy központi bankokkal szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {110;010}
 Kormányzatként kezelt regionális kormányzatok és helyi hatóságok – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 115. cikkének (2) és (4) bekezdése szerinti, kormányzatként kezelt regionális kormányzatokkal és helyi hatóságokkal szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {110;020}
 Kormányzatként kezelt regionális kormányzatok és helyi hatóságok – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 147. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti, regionális kormányzatokkal és helyi hatóságokkal szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {110;030}
 Kormányzatként kezelt regionális kormányzatok és helyi hatóságok – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 115. cikkének (2) és (4) bekezdése szerinti, kormányzatként kezelt regionális kormányzatokkal és helyi hatóságokkal szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {110;040}
 Kormányzatként kezelt regionális kormányzatok és helyi hatóságok – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 147. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti, regionális kormányzatokkal és helyi hatóságokkal szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {120;010}
 Kormányzatként kezelt multilaterális fejlesztési bankok és nemzetközi szervezetek – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 117. cikkének (2) bekezdése és 118. cikke szerinti multilaterális fejlesztési bankokkal és nemzetközi szervezetekkel szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {120;020}
 Kormányzatként kezelt multilaterális fejlesztési bankok és nemzetközi szervezetek – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 147. cikke (3) bekezdésének b) és c) pontja szerinti, multilaterális fejlesztési bankokkal és nemzetközi szervezetekkel szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {120;030}
 Kormányzatként kezelt multilaterális fejlesztési bankok és nemzetközi szervezetek – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 117. cikkének (2) bekezdése és 118. cikke szerinti multilaterális fejlesztési bankokkal és nemzetközi szervezetekkel szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {120;040}
 Kormányzatként kezelt multilaterális fejlesztési bankok és nemzetközi szervezetek – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 147. cikke (3) bekezdésének b) és c) pontja szerinti, multilaterális fejlesztési bankokkal és nemzetközi szervezetekkel szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {130;010}
 Kormányzatként kezelt közszektorbeli intézmények – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 116. cikkének (4) bekezdése szerinti, közszektorbeli intézményekkel szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {130;020}
 Kormányzatként kezelt közszektorbeli intézmények – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 147. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti, közszektorbeli intézményekkel szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {130;030}
 Kormányzatként kezelt közszektorbeli intézmények – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 116. cikkének (4) bekezdése szerinti, közszektorbeli intézményekkel szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {130;040}
 Kormányzatként kezelt közszektorbeli intézmények – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 147. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti, közszektorbeli intézményekkel szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {140;010}
 Nem kormányzatként kezelt regionális kormányzatokkal, multilaterális fejlesztési bankokkal, nemzetközi szervezetekkel és közszektorbeli intézményekkel szembeni kitettségek – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A {150,010} – {170,010} mező összege.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {140;020}
 Nem kormányzatként kezelt regionális kormányzatokkal, multilaterális fejlesztési bankokkal, nemzetközi szervezetekkel és közszektorbeli intézményekkel szembeni kitettségek – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A {150,020} – {170,020} mező összege.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {140;030}
 Nem kormányzatként kezelt regionális kormányzatokkal, multilaterális fejlesztési bankokkal, nemzetközi szervezetekkel és közszektorbeli intézményekkel szembeni kitettségek – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 A {150,030} – {170,030} mező összege.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {140;040}
 Nem kormányzatként kezelt regionális kormányzatokkal, multilaterális fejlesztési bankokkal, nemzetközi szervezetekkel és közszektorbeli intézményekkel szembeni kitettségek – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 A {150,040} – {170,040} mező összege.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {150;010}
 Nem kormányzatként kezelt regionális kormányzatok és helyi hatóságok – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 115. cikkének (1), (3) és (5) bekezdése szerinti, nem kormányzatként kezelt regionális kormányzatokkal és helyi hatóságokkal szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {150;020}
 Nem kormányzatként kezelt regionális kormányzatok és helyi hatóságok – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 147. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kormányzatként kezelt regionális kormányzatokkal és helyi hatóságokkal szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {150;030}
 Nem kormányzatként kezelt regionális kormányzatok és helyi hatóságok – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 115. cikkének (1) (3) és (5) bekezdése szerinti, nem kormányzatként kezelt regionális kormányzatokkal és helyi hatóságokkal szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {150;040}
 Nem kormányzatként kezelt regionális kormányzatok és helyi hatóságok – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 147. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kormányzatként kezelt regionális kormányzatok és helyi hatóságokkal szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {160;010}
 Nem kormányzatként kezelt multilaterális fejlesztési bankok – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 117. cikkének (1) és (3) bekezdése szerinti multilaterális fejlesztési bankokkal szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {160;020}
 Nem kormányzatként kezelt multilaterális fejlesztési bankok – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 147. cikke (4) bekezdésének c) pontja szerinti, nem kormányzatként kezelt multilaterális fejlesztési bankokkal szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {160;030}
 Nem kormányzatként kezelt multilaterális fejlesztési bankok – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 117. cikkének (1) és (3) bekezdése szerinti multilaterális fejlesztési bankokkal szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {160;040}
 Nem kormányzatként kezelt multilaterális fejlesztési bankok – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 147. cikke (4) bekezdésének c) pontja szerinti, nem kormányzatként kezelt multilaterális fejlesztési bankokkal szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {170;010}
 Nem kormányzatként kezelt közszektorbeli intézmények – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 116. cikkének (1), (2), (3) és (5) bekezdése szerinti közszektorbeli intézményekkel szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {170;020}
 Nem kormányzatként kezelt közszektorbeli intézmények – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 147. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti, nem kormányzatként kezelt közszektorbeli intézményekkel szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {170;030}
 Nem kormányzatként kezelt közszektorbeli intézmények – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 116. cikkének (1), (2), (3) és (5) bekezdése szerinti közszektorbeli intézményekkel szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {170;040}
 Nem kormányzatként kezelt közszektorbeli intézmények – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 147. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti, nem kormányzatként kezelt közszektorbeli intézményekkel szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {180;010}
 Intézmények – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 119–121. cikke szerinti, intézményekkel szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {180;020}
 Intézmények – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti, intézményekkel szembeni kitettségek, és nem a CRR 161. cikke (1) bekezdése d) pontja szerinti fedezett kötvények formájában fennálló kitettségek, és nem tartoznak a CRR 147. cikke (4) bekezdése a)–c) pontjának hatályába.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {180;030}
 Intézmények – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 119–121. cikke szerinti, intézményekkel szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {180;040}
 Intézmények – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti, intézményekkel szembeni kitettségek, és nem a CRR 161. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerinti fedezett kötvények formájában fennálló kitettségek, és nem tartoznak a CRR 147. cikke (4) bekezdése a)–c) pontjának hatályába.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {190;010}
 Ingatlan-jelzálogjoggal fedezett; ebből: – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 124. cikke szerinti, ingatlan-jelzálogjoggal fedezett kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {190;020}
 Ingatlan-jelzálogjoggal fedezett; ebből: – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti, vállalatokkal szembeni kitettségek, vagy a CRR 147. cikke (2) bekezdésének d) pontja szerinti, lakossággal szembeni kitettségek, ha ezek a kitettségek a CRR 199. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ingatlan-jelzálogjoggal fedezettek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {190;030}
 Ingatlan-jelzálogjoggal fedezett; ebből: – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 124. cikke szerinti, ingatlan-jelzálogjoggal fedezett kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {190;040}
 Ingatlan-jelzálogjoggal fedezett; ebből: – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti, vállalatokkal szembeni kitettségek, vagy a CRR 147. cikke (2) bekezdésének d) pontja szerinti, lakossággal szembeni kitettségek, ha ezek a kitettségek a CRR 199. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ingatlan-jelzálogjoggal fedezettek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {200;010}
 Lakóingatlan-jelzálogjoggal fedezett – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek teljes mértékben a CRR 125. cikke szerinti, lakóingatlan-jelzálogjoggal fedezett kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {200;020}
 Lakóingatlan-jelzálogjoggal fedezett – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti, vállalatokkal szembeni kitettségek, vagy a CRR 147. cikke (2) bekezdésének d) pontja szerinti, lakossággal szembeni kitettségek, ha ezek a kitettségek a CRR 199. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti lakóingatlan-jelzálogjoggal fedezettek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {200;030}
 Lakóingatlan-jelzálogjoggal fedezett – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek teljes mértékben a CRR 125. cikke szerinti, lakóingatlan-jelzálogjoggal fedezett kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {200;040}
 Lakóingatlan-jelzálogjoggal fedezett – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti, vállalatokkal szembeni kitettségek, vagy a CRR 147. cikke (2) bekezdésének d) pontja szerinti, lakossággal szembeni kitettségek, ha ezek a kitettségek a CRR 199. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti lakóingatlan-jelzálogjoggal fedezettek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {210;010}
 Lakossággal szembeni kitettségek; ebből: – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 123. cikke szerinti, lakossággal szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {210;020}
 Lakossággal szembeni kitettségek; ebből: – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének d) pontja szerinti, lakossággal szembeni kitettségek, ha ezek a kitettségek a CRR 199. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ingatlan-jelzálogjoggal nem fedezettek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {210;030}
 Lakossággal szembeni kitettségek; ebből: – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 123. cikke szerinti, lakossággal szembeni kitettségek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {210;040}
 Lakossággal szembeni kitettségek; ebből: – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének d) pontja szerinti, lakossággal szembeni kitettségek, ha ezek a kitettségek a CRR 199. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ingatlan-jelzálogjoggal nem fedezettek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {220;010}
 Lakossági (kkv) – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 123. cikke szerinti, kis- és középvállalkozásokkal szembeni lakossági kitettségek.
 E mező alkalmazásában kis- és középvállalkozások alatt a CRR 501. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti fogalom értendő.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {220;020}
 Lakossági (kkv) – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének d) pontja szerinti, lakossággal szembeni kitettségek, ha ezek a kitettségek kis- és középvállalkozásokkal szembeni kitettségek és a CRR 199. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ingatlan-jelzálogjoggal nem fedezettek.
 E mező alkalmazásában kis- és középvállalkozások alatt a CRR 501. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti fogalom értendő.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {220;030}
 Lakossági (kkv) – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 123. cikke szerinti, kis- és középvállalkozásokkal szembeni lakossági kitettségek.
 E mező alkalmazásában kis- és középvállalkozások alatt a CRR 501. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti fogalom értendő.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {220;040}
 Lakossági (kkv) – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének d) pontja szerinti, lakossággal szembeni kitettségek, ha ezek a kitettségek kis- és középvállalkozásokkal szembeni kitettségek és a CRR 199. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ingatlan-jelzálogjoggal nem fedezettek.
 E mező alkalmazásában kis- és középvállalkozások alatt a CRR 501. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti fogalom értendő.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {230;010}
 Vállalati; ebből: – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A {240,010} és a {250,010} mező összege.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {230;020}
 Vállalati; ebből: – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A {240,020} és a {250,020} mező összege.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {230;030}
 Vállalati; ebből: – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 A {240,030} és a {250,030} mező összege.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {230;040}
 Vállalati; ebből: – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 A {240,040} és a {250,040} mező összege.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {240;010}
 Pénzügyi – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 122. cikke szerinti, pénzügyi vállalkozásokkal szembeni kitettségek. Az LR4 táblában való adatszolgáltatás céljából a pénzügyi vállalkozás a 180;010 mezőben említett intézményektől eltérő olyan szabályozott vagy nem szabályozott vállalkozást jelent, amelynek fő tevékenysége tulajdoni részesedések megszerzése vagy a 2013/36/EU irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységek közül egy vagy több folytatása, valamint a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontja szerinti, a 180;010 mezőben említett intézményektől eltérő vállalkozást.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {240;020}
 Pénzügyi – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti, pénzügyi vállalkozásokkal szembeni kitettségek, ha ezek a kitettségek a CRR 199. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ingatlan-jelzálogjoggal nem fedezettek. Az LR4 táblában való adatszolgáltatás céljából a pénzügyi vállalkozás a 180;10 mezőben említett intézményektől eltérő olyan szabályozott vagy nem szabályozott vállalkozást jelent, amelynek fő tevékenysége tulajdoni részesedések megszerzése vagy a 2013/36/EU irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységek közül egy vagy több folytatása, valamint a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontja szerinti, a {180;10} mezőben említett intézményektől eltérő vállalkozást.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {240;030}
 Pénzügyi – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 122. cikke szerinti, pénzügyi vállalkozásokkal szembeni kitettségek. Az LR4 táblában való adatszolgáltatás céljából a pénzügyi vállalkozás a 180;10 mezőben említett intézményektől eltérő olyan szabályozott vagy nem szabályozott vállalkozást jelent, amelynek fő tevékenysége tulajdoni részesedések megszerzése vagy a 2013/36/EU irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységek közül egy vagy több folytatása, valamint a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontja szerinti, a {180;10} mezőben említett intézményektől eltérő vállalkozást.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {240;040}
 Pénzügyi – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti, pénzügyi vállalkozásokkal szembeni kitettségek, ha ezek a kitettségek a CRR 199. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ingatlan-jelzálogjoggal nem fedezettek. Az LR4 táblában való adatszolgáltatás céljából a pénzügyi vállalkozás a 180;10 mezőben említett intézményektől eltérő olyan szabályozott vagy nem szabályozott vállalkozást jelent, amelynek fő tevékenysége tulajdoni részesedések megszerzése vagy a 2013/36/EU irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységek közül egy vagy több folytatása, valamint a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontja szerinti, a {180;10} mezőben említett intézményektől eltérő vállalkozást.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {250;010}
 Nem pénzügyi; ebből: – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 Azon eszközök tőkeáttételimutató-számításhoz használt kitettségértéke, amelyek a CRR 122. cikkében meghatározottak szerinti nempénzügyi vállalkozásokkal szembeni kitettségek.
 A {260,010} és a {270,010} mező összege.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {250;020}
 Nem pénzügyi; ebből: – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 Azon eszközök tőkeáttételimutató-számításhoz használt kitettségértéke, amelyek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározottak szerinti nempénzügyi vállalkozásokkal szembeni kitettségek, ha ezek a kitettségek a CRR 199 cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban ingatlan-jelzálogjoggal nem fedezettek.
 A {260,020} és a {270,020} mező összege.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {250;030}
 Nem pénzügyi; ebből: – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 Azon eszközök kockázati súlyozás alá tartozó kitettségértéke, amelyek a CRR 122. cikkében meghatározottak szerinti nempénzügyi vállalkozásokkal szembeni kitettségek.
 A {260,030} és a {270,030} mező összege.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {250;040}
 Nem pénzügyi; ebből: – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 Azon eszközök kockázati súlyozás alá tartozó kitettségértéke, amelyek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározottak szerinti nempénzügyi vállalkozásokkal szembeni kitettségek, ha ezek a kitettségek a CRR 199 cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban ingatlan-jelzálogjoggal nem fedezettek.
 A {260,040} és a {270,040} mező összege.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {260;010}
 Kkv-kitettségek – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 122. cikke szerinti, kis- és középvállalkozások formájában működő vállalkozásokkal szembeni kitettségek.
 E mező alkalmazásában kis- és középvállalkozások alatt a CRR 501. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti fogalom értendő.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {260;020}
 Kkv-kitettségek – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti, vállalkozásokkal szembeni kitettségek, ha ezek a kitettségek kis- és középvállalkozásokkal szembeni kitettségek és a CRR 199. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ingatlan-jelzálogjoggal nem fedezettek.
 E mező alkalmazásában kis- és középvállalkozások alatt a CRR 501. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti fogalom értendő.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {260;030}
 Kkv-kitettségek – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 122. cikke szerinti, kis- és középvállalkozások formájában működő vállalkozásokkal szembeni kitettségek.
 E mező alkalmazásában kis- és középvállalkozások alatt a CRR 501. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti fogalom értendő.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {260;040}
 Kkv-kitettségek – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti, vállalkozásokkal szembeni kitettségek, ha ezek a kitettségek kis- és középvállalkozásokkal szembeni kitettségek és a CRR 199. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ingatlan-jelzálogjoggal nem fedezettek.
 E mező alkalmazásában kis- és középvállalkozások alatt a CRR 501. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti fogalom értendő.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {270;010}
 Nem kkv-kitettségek – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 122. cikke szerinti, vállalkozásokkal szembeni kitettségek, és nem szerepelnek a {230;040} és a {250;040} mezőben.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {270;020}
 Nem kkv-kitettségek – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti, vállalkozásokkal szembeni kitettségek, ha ezek a kitettségek a CRR 199. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ingatlan-jelzálogjoggal nem fedezettek, és nem szerepelnek a {230;040} és a {250;040} mezőben.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {270;030}
 Nem kkv-kitettségek – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 122. cikke szerinti, vállalkozásokkal szembeni kitettségek, és nem szerepelnek a {230;040} és a {250;040} mezőben.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {270;040}
 Nem kkv-kitettségek – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek a CRR 147. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti, vállalkozásokkal szembeni kitettségek, ha ezek a kitettségek a CRR 199. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ingatlan-jelzálogjoggal nem fedezettek, és nem szerepelnek a {230;040} és a {250;040} mezőben.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {280;010}
 Nemteljesítő kitettségek – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek nemteljesítő kitettségek, és ezért a CRR 127. cikkének hatályába esnek.
 {280;020}
 Nemteljesítő kitettségek – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték a CRR 147. cikkének (2) bekezdése szerinti kitettségi osztályokba sorolt azon eszközök esetében, amelyeknél bekövetkezett a CRR 178. cikke szerinti nemteljesítés.
 {280;030}
 Nemteljesítő kitettségek – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek nemteljesítő kitettségek, és ezért a CRR 127. cikkének hatályába esnek.
 {280;040}
 Nemteljesítő kitettségek – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 A CRR 147. cikkének (2) bekezdése szerinti kitettségi osztályokba sorolt azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyeknél bekövetkezett a CRR 178. cikke szerinti nemteljesítés.
 {290;010}
 Egyéb kitettségek; ebből: – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték a CRR 112. cikkének k), m), n), o), p) és q) pontja szerinti kitettségi osztályokba sorolt eszközök esetében.
 Az intézményeknek e helyen a szavatoló tőkéből levont, de itt más osztályba nem besorolható eszközöket (például immateriális javakat) kell feltüntetniük, még akkor is, ha az effajta besorolás nem szükséges a {*; 030} és a {*; 040} oszlopokban.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {290;020}
 Egyéb kitettségek; ebből: – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték a CRR 147. cikke (2) bekezdésének e), f) és g) pontja szerinti kitettségi osztályokba sorolt eszközök esetében.
 Az intézményeknek e helyen a szavatoló tőkéből levont, de itt más osztályba nem besorolható eszközöket (például immateriális javakat) kell feltüntetniük, még akkor is, ha az effajta besorolás nem szükséges a {*; 030} és a {*; 040} oszlopokban.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {290;030}
 Egyéb kitettségek; ebből: – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 A CRR 112. cikkének k), m), n), o), p) és q) pontja szerinti kitettségi osztályokba sorolt eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {290;040}
 Egyéb kitettségek; ebből: – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 A CRR 147. cikke (2) bekezdésének e), f), és g) pontja szerinti kitettségi osztályokba sorolt eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {300;010}
 Értékpapírosítási kitettségek – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek értékpapírosítással szembeni kitettségek, és a CRR 112. cikke m) pontjának hatályába esnek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {300;020}
 Értékpapírosítási kitettségek – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték azon eszközök esetében, amelyek értékpapírosítással szembeni kitettségek, és a CRR 147. cikke (2) bekezdése f) pontjának hatályába esnek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {300;030}
 Értékpapírosítási kitettségek – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek értékpapírosítással szembeni kitettségek, és a CRR 112. cikke m) pontjának hatályába esnek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {300;040}
 Értékpapírosítási kitettségek – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 Azon eszközök kockázattal súlyozott kitettségértéke, amelyek értékpapírosítással szembeni kitettségek, és a CRR 147. cikke (2) bekezdése f) pontjának hatályába esnek.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {310;010}
 Kereskedelemfinanszírozás (tájékoztató adat); ebből: – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték az import- és exporthitelek vagy hasonló ügyletek révén áruk vagy szolgáltatások exportőrének vagy importőrének nyújtott hitelezéshez kapcsolódó mérlegtételek esetében.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {310;020}
 Kereskedelemfinanszírozás (tájékoztató adat); ebből: – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték az import- és exporthitelek vagy hasonló ügyletek révén áruk vagy szolgáltatások exportőrének vagy importőrének nyújtott hitelezéshez kapcsolódó mérlegtételek esetében.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {310;030}
 Kereskedelemfinanszírozás (tájékoztató adat); ebből: – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 Import- és exporthitelek vagy hasonló ügyletek révén áruk vagy szolgáltatások exportőrének vagy importőrének nyújtott hitelezéshez kapcsolódó mérlegtételek kockázattal súlyozott kitettségértéke.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {310;040}
 Kereskedelemfinanszírozás (tájékoztató adat); ebből: – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 Import- és exporthitelek vagy hasonló ügyletek révén áruk vagy szolgáltatások exportőrének vagy importőrének nyújtott hitelezéshez kapcsolódó mérlegtételek kockázattal súlyozott kitettségértéke.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {320;010}
 Hivatalos exporthitel-biztosítási program keretében – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – SA-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték a hivatalos exporthitel-biztosítási program keretében megvalósuló kereskedelemfinanszírozáshoz kapcsolódó mérlegtételek esetében. Az LR4 táblában való adatszolgáltatás céljából a hivatalos exporthitel-biztosítási program a kormány vagy más jogalany, például exporthitel-ügynökség által többek között közvetlen hitel/finanszírozás, refinanszírozás, kamatláb-támogatás (ahol a rögzített kamatláb a hitel teljes futamidejére biztosított), segélyfinanszírozás (hitelek és támogatások), exporthitel-biztosítás és garanciák formájában biztosított hivatalos támogatás.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {320;020}
 Hivatalos exporthitel-biztosítási program keretében – A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték – IRB-kitettségek
 A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték a hivatalos exporthitel-biztosítási program keretében megvalósuló kereskedelemfinanszírozáshoz kapcsolódó mérlegtételek esetében. Az LR4 táblában való adatszolgáltatás céljából a hivatalos exporthitel-biztosítási program a kormány vagy más jogalany, például exporthitel-ügynökség által többek között közvetlen hitel/finanszírozás, refinanszírozás, kamatláb-támogatás (ahol a rögzített kamatláb a hitel teljes futamidejére biztosított), segélyfinanszírozás (hitelek és támogatások), exporthitel-biztosítás és garanciák formájában biztosított hivatalos támogatás.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {320;030}
 Hivatalos exporthitel-biztosítási program keretében – Kockázattal súlyozott eszközök – SA-kitettségek
 A hivatalos exporthitel-biztosítási program keretében megvalósuló kereskedelemfinanszírozáshoz kapcsolódó mérlegtételek kockázattal súlyozott kitettségértéke. Az LR4 táblában való adatszolgáltatás céljából a hivatalos exporthitel-biztosítási program a kormány vagy más jogalany, például exporthitel-ügynökség által többek között közvetlen hitel/finanszírozás, refinanszírozás, kamatláb-támogatás (ahol a rögzített kamatláb a hitel teljes futamidejére biztosított), segélyfinanszírozás (hitelek és támogatások), exporthitel-biztosítás és garanciák formájában biztosított hivatalos támogatás.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 {320;040}
 Hivatalos exporthitel-biztosítási program keretében – Kockázattal súlyozott eszközök – IRB-kitettségek
 A hivatalos exporthitel-biztosítási program keretében megvalósuló kereskedelemfinanszírozáshoz kapcsolódó mérlegtételek kockázattal súlyozott kitettségértéke. Az LR4 táblában való adatszolgáltatás céljából a hivatalos exporthitel-biztosítási program a kormány vagy más jogalany, például exporthitel-ügynökség által többek között közvetlen hitel/finanszírozás, refinanszírozás, kamatláb-támogatás (ahol a rögzített kamatláb a hitel teljes futamidejére biztosított), segélyfinanszírozás (hitelek és támogatások), exporthitel-biztosítás és garanciák formájában biztosított hivatalos támogatás.
 Az intézményeknek a nemteljesítő kitettségek nélküli értéket kell feltüntetniük.
 9. C 44.00 – Általános információk (LR5)
 31.
 Itt az intézmény tevékenységeinek kategorizálása és az intézmény által választott szabályozói lehetőségek feltüntetése céljából további információkat kell megadni.
 Sor és oszlop
 Útmutató
 {010;010}
 Az intézmény társasági formája
 Az intézménynek társasági formáját az alább megadott kategóriákba kell sorolnia:
 —
 Részvénytársaság;
 —
 Kölcsönös/szövetkezet;
 —
 Egyéb nem részvénytársaság jellegű társaság.
 {020;010}
 Származtatott ügyletek kezelése
 Az intézménynek a származtatott ügyletek szabályozói kezelését az alább megadott kategóriákba kell sorolnia:
 —
 Az eredeti kitettség szerinti módszer;
 —
 A piaci árazás szerinti módszer.
 {040;010}
 Az intézmény típusa
 Az intézménynek típusát az alább megadott kategóriákba kell sorolnia:
 —
 Univerzális banki tevékenység (lakossági/kereskedelmi és befektetési banki tevékenység);
 —
 Lakossági/kereskedelmi banki tevékenység;
 —
 Befektetési banki tevékenység;
 —
 Szakosodott hitelező.
 ”
 (1) Ide tartoznak a hitelkockázatnak kitett értékpapírosítások és részvényjellegű kitettségek.
 V. MELLÉKLET
 „
 XIV. MELLÉKLET
 Egységes adatmodell
 Az e rendelet mellékleteiben meghatározott valamennyi adatot olyan egységes adatmodellé kell átalakítani, amely az intézmények és az illetékes hatóságok egységes informatikai rendszereinek alapját jelenti.
 Az egységes adatmodell teljesíti a következő kritériumokat:
 a)
 biztosítja az I., III., IV., VI., VIII., X., XII. és XVI. mellékletben meghatározott valamennyi adat strukturált megjelenítését;
 b)
 azonosítja az I–XIII., a XVI. és a XVII. mellékletben meghatározott valamennyi üzleti koncepciót;
 c)
 tartalmaz egy olyan szótárt, amely azonosítja a táblák megnevezését, az ordinátacímkéket, a tengelyek megnevezését, a domének, a dimenziók és a doméntagok címkéit;
 d)
 olyan mérőszámokat tartalmaz, amelyek meghatározzák az adatpontok tulajdonságát vagy összegét;
 e)
 olyan (jellemzők összetételében kifejezett) adatpont-meghatározásokat ad, amely egyértelműen azonosítja a pénzügyi koncepciót;
 f)
 tartalmazza az összes olyan technikai specifikációt, amely az egységes felügyeleti adatokat létrehozó adatszolgáltatási informatikai megoldások kifejlesztéséhez szükséges.
 ”
 VI. MELLÉKLET
 „
 XV. MELLÉKLET
 Ellenőrzési szabályok
 Az e rendelet mellékleteiben meghatározott adatok az adatminőséget és -konzisztenciát biztosító ellenőrzési szabályok hatálya alá tartoznak.
 Az ellenőrzési szabályok megfelelnek a következő kritériumoknak:
 a)
 meghatározzák a megfelelő adatpontok közötti logikai kapcsolatokat;
 b)
 olyan szűrőket és előfeltételeket tartalmaznak, amelyek meghatározzák azt az adatcsoportot, amelyre az adott ellenőrzési szabály alkalmazandó;
 c)
 ellenőrzik a megadott adatok konzisztenciáját;
 d)
 ellenőrzik a megadott adatok pontosságát;
 e)
 meghatározzák azokat az alapértelmezett értékeket, amelyeket alkalmazni kell, amennyiben az adott információ nem került bejelentésre.
 ”
 VII. MELLÉKLET
 „
 XVIII. MELLÉKLET
 AMM-TÁBLÁK
 Tábla száma
 Tábla kódja
 Tábla / táblacsoport megnevezése
 TOVÁBBI MONITOROZÁSI ESZKÖZÖK TÁBLÁI
 67
 C 67.00
 A FINANSZÍROZÁS KONCENTRÁCIÓJA PARTNERENKÉNT
 68
 C 68.00
 A FINANSZÍROZÁS KONCENTRÁCIÓJA TERMÉKTÍPUSONKÉNT
 69
 C 69.00
 ÁRAZÁS KÜLÖNBÖZŐ FINANSZÍROZÁSI FUTAMIDŐK ESETÉN
 70
 C 70.00
 MEGÚJÍTOTT FINANSZÍROZÁS
 C 67.00 – A FINANSZÍROZÁS KONCENTRÁCIÓJA PARTNERENKÉNT
 Összesen és jelentős pénznemek
 A finanszírozás koncentrációja partnerenként
 A partner neve
 LEI-kód
 A partner ágazata
 A partner székhelye
 Terméktípus
 Kapott összeg
 Súlyozott átlagos eredeti futamidő
 Súlyozott átlagos hátralévő futamidő
 Sor
 Azonosító
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 010
 1.
 A TÍZ LEGNAGYOBB PARTNER, AMELYNÉL A KÖTELEZETTSÉGEK MEGHALADJÁK AZ ÖSSZES KÖTELEZETTSÉG 1 %-ÁT
 020
 1,01
 030
 1,02
 040
 1,03
 050
 1,04
 060
 1,05
 070
 1,06
 080
 1,07
 090
 1,08
 100
 1,09
 110
 1,10
 120
 2.
 MINDEN EGYÉB FINANSZÍROZÁS
 C 68.00 – A FINANSZÍROZÁS KONCENTRÁCIÓJA TERMÉKTÍPUSONKÉNT
 Összesen és jelentős pénznemek
 A finanszírozás koncentrációja terméktípusonként
 Sor
 Azonosító
 Termék neve
 Kapott könyv szerinti érték
 A 2014/49/EU irányelv szerinti betétbiztosítási rendszer vagy harmadik ország azzal egyenértékű betétbiztosítási rendszere által biztosított összeg
 A 2014/49/EU irányelv szerinti betétbiztosítási rendszer vagy harmadik ország azzal egyenértékű betétbiztosítási rendszere által nem biztosított összeg
 Súlyozott átlagos eredeti futamidő
 Súlyozott átlagos hátralévő futamidő
 010
 020
 030
 040
 050
 AZ ÖSSZES KÖTELEZETTSÉG TÖBB MINT 1 %-ÁT MEGHALADÓ TERMÉKEK
 010
 1
 LAKOSSÁGI FINANSZÍROZÁS
 020
 1.1
 ebből: látra szóló betét
 031
 1.2
 ebből: a következő 30 napon belül fel nem vehető lekötött betét
 041
 1.3
 ebből: a következő 30 napon belül felvehető lekötött betét
 070
 1.4
 Megtakarítási számla
 080
 1.4.1
 a felvételre vonatkozó 30 napnál hosszabb felmondási idővel
 090
 1.4.2
 a felvételre vonatkozó 30 napnál hosszabb felmondási idő nélkül
 100
 2
 NEM LAKOSSÁGI FINANSZÍROZÁS
 110
 2.1
 Fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 120
 2.1.1
 ebből: pénzügyi ügyfelektől származó kölcsönök és betétek
 130
 2.1.2
 ebből: nem pénzügyi ügyfelektől származó kölcsönök és betétek
 140
 2.1.3
 ebből: csoporton belüli jogalanyoktól származó kölcsönök és betétek
 150
 2.2
 Fedezett nem lakossági finanszírozás
 160
 2.2.1
 ebből: értékpapír-finanszírozási ügylet
 170
 2.2.2
 ebből: fedezett kötvény kibocsátása
 180
 2.2.3
 ebből: eszközfedezetű értékpapír kibocsátása
 190
 2.2.4
 ebből: csoporton belüli jogalanyoktól származó kölcsönök és betétek
 C 69.00 – ÁRAZÁS KÜLÖNBÖZŐ FINANSZÍROZÁSI FUTAMIDŐK ESETÉN
 Összesen és jelentős pénznemek
 Árazás különböző finanszírozási futamidők esetén
 Egynapos
 1 hét
 1 hónap
 3 hónap
 6 hónap
 1 év
 2 év
 5 év
 10 év
 Felár
 Volumen
 Felár
 Volumen
 Felár
 Volumen
 Felár
 Volumen
 Felár
 Volumen
 Felár
 Volumen
 Felár
 Volumen
 Felár
 Volumen
 Felár
 Volumen
 Sor
 Azonosító
 Tétel
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 100
 110
 120
 130
 140
 150
 160
 170
 180
 010
 1
 Teljes finanszírozás
 020
 1,1
 ebből: lakossági finanszírozás
 030
 1,2
 ebből: fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 040
 1,3
 ebből: fedezett finanszírozás
 050
 1,4
 ebből: előre sorolt (szenior) fedezetlen értékpapírok
 060
 1,5
 ebből: fedezett kötvények
 070
 1,6
 ebből: eszközfedezetű értékpapírok, többek között eszközfedezetű kereskedelmi értékpapírok
 C 70.00 – MEGÚJÍTOTT FINANSZÍROZÁS
 Összesen és jelentős pénznemek
 Megújított finanszírozás
 Egynapos
 > 1 nap ≤ 7 nap
 > 7 nap ≤ 14 nap
 > 14 nap ≤ 1 hónap
 > 1 hónap ≤ 3 hónap
 > 3 hónap ≤ 6 hónap
 > 6 hónap
 Teljes nettó pénzáramlás
 Átlagos futamidő (nap)
 Lejáró
 Megújított
 Új finanszírozás
 Nettó
 Lejáró
 Megújított
 Új finanszírozás
 Nettó
 Lejáró
 Megújított
 Új finanszírozás
 Nettó
 Lejáró
 Megújított
 Új finanszírozás
 Nettó
 Lejáró
 Megújított
 Új finanszírozás
 Nettó
 Lejáró
 Megújított
 Új finanszírozás
 Nettó
 Lejáró
 Megújított
 Új finanszírozás
 Nettó
 Lejáró finanszírozás futamideje
 Megújított finanszírozás futamideje
 Új finanszírozás futamideje
 Sor
 Azonosító
 Nap
 Tétel
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 100
 110
 120
 130
 140
 150
 160
 170
 180
 190
 200
 210
 220
 230
 240
 250
 260
 270
 280
 290
 300
 310
 320
 010
 1.1
 1
 Teljes finanszírozás
 020
 1.1.1
 lakossági finanszírozás
 030
 1.1.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 040
 1.1.3
 fedezett finanszírozás
 050
 1.2
 2
 Teljes finanszírozás
 060
 1.2.1
 lakossági finanszírozás
 070
 1.2.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 080
 1.2.3
 fedezett finanszírozás
 090
 1.3
 3
 Teljes finanszírozás
 100
 1.3.1
 lakossági finanszírozás
 110
 1.3.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 120
 1.3.3
 fedezett finanszírozás
 130
 1.4
 4
 Teljes finanszírozás
 140
 1.4.1
 lakossági finanszírozás
 150
 1.4.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 160
 1.4.3
 fedezett finanszírozás
 170
 1.5
 5
 Teljes finanszírozás
 180
 1.5.1
 lakossági finanszírozás
 190
 1.5.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 200
 1.5.3
 fedezett finanszírozás
 210
 1.6
 6
 Teljes finanszírozás
 220
 1.6.1
 lakossági finanszírozás
 230
 1.6.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 240
 1.6.3
 fedezett finanszírozás
 250
 1.7
 7
 Teljes finanszírozás
 260
 1.7.1
 lakossági finanszírozás
 270
 1.7.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 280
 1.7.3
 fedezett finanszírozás
 290
 1.8
 8
 Teljes finanszírozás
 300
 1.8.1
 lakossági finanszírozás
 310
 1.8.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 320
 1.8.3
 fedezett finanszírozás
 330
 1.9
 9
 Teljes finanszírozás
 340
 1.9.1
 lakossági finanszírozás
 350
 1.9.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 360
 1.9.3
 fedezett finanszírozás
 370
 1.10
 10
 Teljes finanszírozás
 380
 1.10.1
 lakossági finanszírozás
 390
 1.10.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 400
 1.10.3
 fedezett finanszírozás
 410
 1.11
 11
 Teljes finanszírozás
 420
 1.11.1
 lakossági finanszírozás
 430
 1.11.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 440
 1.11.3
 fedezett finanszírozás
 450
 1.12
 12
 Teljes finanszírozás
 460
 1.12.1
 lakossági finanszírozás
 470
 1.12.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 480
 1.12.3
 fedezett finanszírozás
 490
 1.13
 13
 Teljes finanszírozás
 500
 1.13.1
 lakossági finanszírozás
 510
 1.13.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 520
 1.13.3
 fedezett finanszírozás
 530
 1.14
 14
 Teljes finanszírozás
 540
 1.14.1
 lakossági finanszírozás
 550
 1.14.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 560
 1.14.3
 fedezett finanszírozás
 570
 1.15
 15
 Teljes finanszírozás
 580
 1.15.1
 lakossági finanszírozás
 590
 1.15.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 600
 1.15.3
 fedezett finanszírozás
 610
 1.16
 16
 Teljes finanszírozás
 620
 1.16.1
 lakossági finanszírozás
 630
 1.16.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 640
 1.16.3
 fedezett finanszírozás
 650
 1.17
 17
 Teljes finanszírozás
 660
 1.17.1
 lakossági finanszírozás
 670
 1.17.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 680
 1.17.3
 fedezett finanszírozás
 690
 1.18
 18
 Teljes finanszírozás
 700
 1.18.1
 lakossági finanszírozás
 710
 1.18.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 720
 1.18.3
 fedezett finanszírozás
 730
 1.19
 19
 Teljes finanszírozás
 740
 1.19.1
 lakossági finanszírozás
 750
 1.19.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 760
 1.19.3
 fedezett finanszírozás
 770
 1.20
 20
 Teljes finanszírozás
 780
 1.20.1
 lakossági finanszírozás
 790
 1.20.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 800
 1.20.3
 fedezett finanszírozás
 810
 1.21
 21
 Teljes finanszírozás
 820
 1.21.1
 lakossági finanszírozás
 830
 1.21.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 840
 1.21.3
 fedezett finanszírozás
 850
 1.22
 22
 Teljes finanszírozás
 860
 1.22.1
 lakossági finanszírozás
 870
 1.22.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 880
 1.22.3
 fedezett finanszírozás
 890
 1.23
 23
 Teljes finanszírozás
 900
 1.23.1
 lakossági finanszírozás
 910
 1.23.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 920
 1.23.3
 fedezett finanszírozás
 930
 1.24
 24
 Teljes finanszírozás
 940
 1.24.1
 lakossági finanszírozás
 950
 1.24.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 960
 1.24.3
 fedezett finanszírozás
 970
 1.25
 25
 Teljes finanszírozás
 980
 1.25.1
 lakossági finanszírozás
 990
 1.25.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 1000
 1.25.3
 fedezett finanszírozás
 1010
 1.26
 26
 Teljes finanszírozás
 1020
 1.26.1
 lakossági finanszírozás
 1030
 1.26.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 1040
 1.26.3
 fedezett finanszírozás
 1050
 1.27
 27
 Teljes finanszírozás
 1060
 1.27.1
 lakossági finanszírozás
 1070
 1.27.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 1080
 1.27.3
 fedezett finanszírozás
 1090
 1.28
 28
 Teljes finanszírozás
 1100
 1.28.1
 lakossági finanszírozás
 1110
 1.28.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 1120
 1.28.3
 fedezett finanszírozás
 1130
 1.29
 29
 Teljes finanszírozás
 1140
 1.29.1
 lakossági finanszírozás
 1150
 1.29.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 1160
 1.29.3
 fedezett finanszírozás
 1170
 1.30
 30
 Teljes finanszírozás
 1180
 1.30.1
 lakossági finanszírozás
 1190
 1.30.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 1200
 1.30.3
 fedezett finanszírozás
 1210
 1.31
 31
 Teljes finanszírozás
 1220
 1.31.1
 lakossági finanszírozás
 1230
 1.31.2
 fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 1240
 1.31.3
 fedezett finanszírozás
 ”
 VIII. MELLÉKLET
 „
 XIX. MELLÉKLET
 ÚTMUTATÓ A XVIII. MELLÉKLET TOVÁBBI MONITOROZÁSI ESZKÖZÖKRE VONATKOZÓ TÁBLÁJÁNAK KITÖLTÉSÉHEZ
 1. További monitorozási eszközök
 1.1. Általános információk
 1.
 Az intézmény likviditásfedezettel és stabil forrásellátottsággal kapcsolatos adatszolgáltatás körén kívül eső likviditási kockázatának monitorozása céljából az intézményeknek az e mellékletben található útmutatóval összhangban ki kell tölteniük a XVIII. mellékletben levő táblát.
 2.
 A teljes finanszírozás a származtatott eszközöktől és rövid pozícióktól eltérő összes pénzügyi kötelezettséget jelenti.
 3.
 A lejárat nélküli forrásokat, beleértve a látra szóló betéteket, egynapos lejáratúnak kell tekinteni.
 4.
 Az eredeti futamidő a kezdeményezés (keletkezés) időpontja és a finanszírozás lejáratának időpontja között eltelt idő. A forrás lejáratának időpontját a XXIII. melléklet 12. pontjának megfelelően kell meghatározni. Ez azt jelenti, hogy opcionalitás esetén, például a XXIII. melléklet 12. pontjánál, a finanszírozás eredeti lejárata rövidebb lehet, mint a kezdeményezése (keletkezése) óta eltelt idő.
 5.
 A hátralévő futamidő az adatszolgáltatási időszak vége és a forrás lejáratának időpontja között eltelt idő. A forrás lejáratának időpontját a XXIII. melléklet 12. pontjának megfelelően kell meghatározni.
 6.
 A súlyozott átlagos eredeti vagy hátralévő futamidő kiszámítása céljából az egy napon belül lejáró betéteket egynapos lejáratúnak kell tekinteni.
 7.
 Az olyan forrás súlyozott átlagos eredeti és hátralévő futamidejének kiszámítása céljából, amely esetében az intézmény partnerére felmondási idő, illetőleg felmondásra vagy lejárat előtti felvételre vonatkozó záradék érvényes, az első lehetséges időpontban történő felvételt kell feltételezni.
 8.
 A lejárat nélküli kötelezettségek esetében – kivéve a XXIII. melléklet 12. pontjában említett opcionalitás hatálya alá tartozókat – rögzített húszéves eredeti és hátralévő futamidőt kell feltételezni.
 9.
 A C 67.00. és a C 68.00. adatszolgáltatási táblákhoz használt küszöbérték jelentős pénznemenkénti kiszámításához az intézményeknek valamennyi pénznemben az összes kötelezettség 1 %-ának megfelelő küszöbértéket kell használniuk.
 1.2. A finanszírozás koncentrációja partnerenként (C 67.00)
 1.
 Az adatszolgáltató intézmények partnerenkénti finanszírozási koncentrációjára vonatkozó adatokat az intézményeknek a C 67.00-es táblában kell megadniuk az e szakaszban található útmutatónak megfelelően.
 2.
 Az intézményeknek a tábla 1. szakaszának alkategóriáiban kell feltüntetniük azon tíz legnagyobb partnerüket vagy az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerinti kapcsolatban álló ügyfelek olyan csoportját, amely esetében az egyes partnerektől vagy a kapcsolatban álló ügyfelek csoportjától származó források értéke meghaladja az összes kötelezettség 1 %-át. Az 1.01. pontban kell feltüntetni azt a partnert vagy kapcsolatban álló ügyfelek csoportját, amelytől az adatszolgáltatás időpontjában az 1 %-os küszöböt meghaladó legnagyobb összegű forrás származik, az 1.02. pontban az 1 %-os küszöböt meghaladó második legnagyobb összegű forrást biztosító partnert, és így tovább.
 3.
 Amennyiben a partner kapcsolatban álló ügyfelek több csoportjához tartozik, csak egyszer kell feltüntetni abban a csoportban, amelynél a források összege a legnagyobb.
 4.
 Az intézményeknek az összes többi fennmaradó forrás teljes összegét a 2. szakaszban kell megadniuk.
 5.
 Az 1. és 2. szakasz összege megegyezik az adott intézmény által a FINREP pénzügyi adatszolgáltatási keret szerinti mérlegben szerepeltetett összes forrás összegével.
 6.
 Az intézményeknek minden egyes partner esetében ki kell tölteniük a 010–080-as oszlopok mindegyikét.
 7.
 Ha a forráshoz több terméktípusban jutnak hozzá, akkor azt a terméktípust kell feltüntetni, amelyben az intézmény a legnagyobb arányban jutott forráshoz. Az értékpapírok tényleges tulajdonosainak azonosítása a legnagyobb gondosság (best effort) elve alapján történhet. Ha egy intézmény – letétkezelői szerepéből eredően – információval rendelkezik az értékpapírok tulajdonosáról, akkor a partnerkoncentrációval kapcsolatos adatszolgáltatás céljából az adott összeget figyelembe kell vennie. Ha nem áll rendelkezésre információ az értékpapírok tulajdonosáról, akkor a megfelelő összeget nem kell feltüntetni.
 8.
 Az egyes oszlopokra vonatkozó útmutató:
 Oszlop
 Jogszabályi hivatkozások és útmutató
 010
 A partner neve
 Minden olyan partner nevét, amelytől az összes kötelezettség 1 %-át meghaladó forrás származik, a 010-es oszlopban kell feltüntetni, a kapott források mértéke szerinti csökkenő sorrendben.
 A partner neveként annak a jogi személynek a teljes nevét kell feltüntetni, amelytől a forrás származik, a nemzeti társasági jognak megfelelő társasági forma megjelölésével együtt.
 020
 LEI-kód
 Ez a kód a partner jogalany-azonosító kódja.
 030
 A partner ágazata
 Minden egyes partnerhez ágazatot kell rendelni a FINREP gazdasági ágazatai alapján:
 i. központi bankok; ii. államháztartások; iii. hitelintézetek; iv. egyéb pénzügyi vállalatok; v. nem pénzügyi vállalatok; vi. háztartások.
 Egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportja esetében nem kell ágazatot feltüntetni.
 040
 A partner székhelye
 A partner bejegyzése szerinti ország ISO 3166-1 alpha-2 kódját kell használni, ideértve a nemzetközi szervezetek esetében az Eurostat fizetésimérleg-kézikönyvének legújabb kiadásában található pszeudo-ISO kódokat.
 Kapcsolatban álló ügyfelek csoportjai esetében nem kell országot megadni.
 050
 Terméktípus
 A 010-es oszlopban feltüntetett partnerekhez az alábbi félkövérrel kiemelt kódok alkalmazásával hozzá kell rendelni egy terméktípust annak a kibocsátott terméknek megfelelően, amelyben az intézmény forráshoz jutott (vegyes terméktípusok esetén azt a terméktípust, amelyben a forrás legnagyobb részéhez jutott):
 UWF (pénzügyi ügyféltől származó, fedezetlen nem lakossági finanszírozási forrás, többek között bankközi pénz)
 UWNF (nem pénzügyi ügyféltől származó, fedezetlen nem lakossági finanszírozási forrás)
 SFT (az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 82. pontjában meghatározott repomegállapodásból származó forrás)
 CB (az 575/2013/EU rendelet 129. cikkének (4) vagy (5) bekezdésében vagy a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdésében meghatározott fedezettkötvény-kibocsátásból származó forrás)
 ABS (eszközfedezetű értékpapír, ezen belül eszközfedezetű kereskedelmi értékpapír kibocsátásából származó forrás)
 IGCP (csoporton belüli partnerektől származó forrás)
 OSWF (egyéb fedezett nem lakossági finanszírozás)
 OFP (egyéb finanszírozási termékek, például lakossági finanszírozás)
 060
 Kapott összeg
 A 010-es oszlopban feltüntetett partnerektől származó források teljes összegét a 060-as oszlopban kell megadni a könyv szerinti értékek feltüntetésével.
 070
 Súlyozott átlagos eredeti futamidő
 A 060-as oszlopban feltüntetett, a 010-es oszlopban szereplő partnertől származó forrás összegéhez a 070-es oszlopban meg kell adni a forrás súlyozott átlagos eredeti futamidejét (napokban).
 A súlyozott átlagos eredeti futamidő az adott partnertől származó források napokban kifejezett átlagos eredeti futamideje. Az átlag a források nagyságával súlyozott, és az adott partnertől származó forrás különböző összegeinek és teljes összegének aránya alapján kell kiszámítani.
 080
 Súlyozott átlagos hátralévő futamidő
 A 060-as oszlopban feltüntetett, a 010-es oszlopban szereplő partnertől származó forrás összegéhez a 080-as oszlopban meg kell adni a forrás súlyozott átlagos hátralévő futamidejét (napokban).
 A súlyozott átlagos hátralévő futamidő az adott partnertől származó források napokban kifejezett átlagos hátralévő futamideje. Az átlag a források nagyságával súlyozott, és az adott partnertől származó forrás különböző összegeinek és teljes összegének aránya alapján kell kiszámítani.
 1.3. A finanszírozás koncentrációja terméktípusonként (C 68.00)
 1.
 Ebben a táblában kell megadni az adatot szolgáltató intézmény forrásainak terméktípusonkénti koncentrációjával kapcsolatos adatokat a sorokra vonatkozó alábbi útmutatóban meghatározott finanszírozási típusok szerinti bontásban:
 Sor
 Jogszabályi hivatkozások és útmutató
 010
 1. Lakossági finanszírozás
 Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikkének 8. pontjában meghatározott lakossági betétek.
 020
 1.1. ebből: látra szóló betét
 A 010-es sorban feltüntetett lakossági finanszírozásból a látra szóló betétek.
 031
 1.2. ebből: a következő 30 napon belül fel nem vehető lekötött betét
 A 010-es sorban feltüntetett lakossági finanszírozásból azon lekötött betétek, amelyek a következő 30 napon belül nem vehetők fel.
 041
 1.3. ebből: a következő 30 napon belül felvehető lekötött betét
 A 010-es sorban feltüntetett lakossági finanszírozásból azon lekötött betétek, amelyek a következő 30 napon belül felvehetők.
 070
 1.4. ebből: a következő jellemzők valamelyikével rendelkező megtakarítási számlák
 A 010-es sorban feltüntetett lakossági finanszírozásból azon megtakarítási számlák, amelyekre a következők valamelyike jellemző:
 —
 a felvételre vonatkozó 30 napnál hosszabb felmondási idő
 —
 a felvételre vonatkozó 30 napnál hosszabb felmondási idő nélküli olyan megtakarítási számlák, amelyek a 2014/49/EU irányelv szerinti betétbiztosítási rendszer vagy harmadik ország azzal egyenértékű betétbiztosítási rendszerének hatálya alá tartoznak.
 Ezt a sort nem kell kitölteni.
 080
 1.4.1. a felvételre vonatkozó 30 napnál hosszabb felmondási idővel
 A 010-es sorban feltüntetett lakossági finanszírozásból azon megtakarítási számlák, amelyek felvételre vonatkozó felmondási ideje 30 napnál hosszabb.
 090
 1.4.2. a felvételre vonatkozó 30 napnál hosszabb felmondási idő nélkül
 A 010-es sorban feltüntetett lakossági finanszírozásból a felvételre vonatkozó 30 napnál hosszabb felmondási idő nélküli azon megtakarítási számlák, amelyek a 2014/49/EU irányelv szerinti betétbiztosítási rendszer vagy harmadik ország azzal egyenértékű betétbiztosítási rendszerének hatálya alá tartoznak.
 100
 2. Nem lakossági finanszírozásnak tekintendő a következők bármelyike:
 Valamennyi partner, kivéve az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 3. cikkének 8. pontjában meghatározott lakossági betétekkel rendelkező partnereket.
 Ezt a sort nem kell kitölteni.
 110
 2.1. Fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 Valamennyi partner, amely esetében a forrás fedezetlen, kivéve az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 3. cikkének 8. pontjában meghatározott lakossági betétekkel rendelkezőket.
 120
 2.1.1. ebből: pénzügyi ügyfelektől származó kölcsönök és betétek
 A 110-es sorban feltüntetett finanszírozásból a pénzügyi ügyfelektől származó kölcsönök és betétek.
 A központi bankoktól származó finanszírozást nem kell feltüntetni ebben a sorban.
 130
 2.1.2. ebből: nem pénzügyi ügyfelektől származó kölcsönök és betétek
 A 110-es sorban feltüntetett finanszírozásból a nem pénzügyi ügyfelektől származó kölcsönök és betétek.
 A központi bankoktól származó finanszírozást nem kell feltüntetni ebben a sorban.
 140
 2.1.3. ebből: csoporton belüli jogalanyoktól származó kölcsönök és betétek
 A 110-es sorban feltüntetett finanszírozásból a csoporton belüli jogalanyoktól származó kölcsönök és betétek.
 A csoporton belüli jogalanyoktól származó nem lakossági finanszírozást csak egyedi vagy szubkonszolidált alapon kell jelenteni.
 150
 2.2. Fedezett nem lakossági finanszírozás
 Valamennyi olyan partner, amely esetében a forrás fedezett, kivéve az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 3. cikkének 8. pontjában meghatározott lakossági betétekkel rendelkezőket.
 160
 2.2.1. ebből: értékpapír-finanszírozási ügylet
 A 150-es sorban feltüntetett finanszírozásból az a forrás, amely az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 82. pontjában meghatározott repomegállapodásokból származik.
 170
 2.2.2. ebből: fedezett kötvény kibocsátása
 A 150-es sorban feltüntetett finanszírozásból az a forrás, amely az 575/2013/EU rendelet 129. cikkének (4) vagy (5) bekezdésében vagy a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdésében meghatározott fedezettkötvény-kibocsátásból származik.
 180
 2.2.3. ebből: eszközfedezetű értékpapír kibocsátása
 A 150-es sorban feltüntetett finanszírozásból az a forrás, amely eszközfedezetű kereskedelmi értékpapír kibocsátásából származik, beleértve az eszközfedezetű kereskedelmi értékpapírokat.
 190
 2.2.4. ebből: csoporton belüli jogalanyoktól származó kölcsönök és betétek
 A 150-es sorban feltüntetett finanszírozásból az a forrás, amely csoporton belüli jogalanyoktól származik.
 A csoporton belüli jogalanyoktól származó nem lakossági finanszírozást csak egyedi vagy szubkonszolidált alapon kell jelenteni.
 2.
 E tábla kitöltésekor az intézményeknek fel kell tüntetniük valamennyi olyan termékkategóriából származó forrás teljes összegét, amelynél a kapott forrás meghaladja az összes kötelezettség 1 %-át.
 3.
 Az intézményeknek minden egyes terméktípusra vonatkozóan ki kell tölteniük a 010–050-es oszlopok mindegyikét.
 4.
 Az összes kötelezettség 1 %-ában kifejezett küszöbértéket a következőknek megfelelően kell alkalmazni azon terméktípusok meghatározására, amelyekből forrás származik:
 a)
 az összes kötelezettség 1 %-ában kifejezett küszöbértéket az összes alábbi sorban említett terméktípusra alkalmazni kell: 1.1. „Látra szóló betét”; 1.2. „A következő 30 napon belül fel nem vehető lekötött betét”; 1.3. A következő 30 napon belül felvehető lekötött betét; 1.4. „Megtakarítási számla”; 2.1. „Fedezetlen nem lakossági finanszírozás”; 2.2. „Fedezett nem lakossági finanszírozás”;
 b)
 az 1.4. sor („Megtakarítási számla”) tekintetében az összes kötelezettség 1 %-ában kifejezett küszöbérték kiszámításakor a küszöbérték az 1.4.1. és 1.4.2. sor összegére alkalmazandó;
 c)
 az 1. sor („Lakossági finanszírozás”) és a 2. sor („Nem lakossági finanszírozás”) tekintetében az összes kötelezettség 1 %-ában kifejezett küszöbérték csak aggregált szinten alkalmazandó.
 5.
 az 1. sorban („Lakossági finanszírozás”), a 2.1. sorban („Fedezetlen nem lakossági finanszírozás”) és a 2.2. sorban („Fedezett nem lakossági finanszírozás”) megadott adatok terméktípusok szélesebb körét tartalmazhatják, mint az „ebből” tételek.
 6.
 Az egyes oszlopokra vonatkozó útmutató:
 Oszlop
 Jogszabályi hivatkozások és útmutató
 010
 Kapott könyv szerinti érték
 A „Termék neve” oszlopban felsorolt egyes termékkategóriákból származó források könyv szerinti összegét a tábla 010-es oszlopában kell megadni.
 020
 A 2014/49/EU irányelv szerinti betétbiztosítási rendszer vagy harmadik ország azzal egyenértékű betétbiztosítási rendszere által biztosított összeg
 A „Termék neve” oszlopban felsorolt egyes termékkategóriákból származó, a 010-es oszlopban feltüntetett források teljes összegéből a 2014/49/EU irányelv szerinti betétbiztosítási rendszer vagy harmadik ország azzal egyenértékű betétbiztosítási rendszere által biztosított összeg.
 Megjegyzés: a „Termék neve” oszlopban felsorolt egyes termékkategóriákból származó források 020-as és 030-as oszlopban megadott összegeinek meg kell egyezniük a 010-es oszlopban szereplő teljes kapott összeggel.
 030
 A 2014/49/EU irányelv szerinti betétbiztosítási rendszer vagy harmadik ország azzal egyenértékű betétbiztosítási rendszere által nem biztosított összeg
 A „Termék neve” oszlopban felsorolt egyes termékkategóriákból származó, a 010-es oszlopban feltüntetett források teljes összegéből a 2014/49/EU irányelv szerinti betétbiztosítási rendszer vagy harmadik ország azzal egyenértékű betétbiztosítási rendszere által nem biztosított összeg.
 Megjegyzés: a „Termék neve” oszlopban felsorolt egyes termékkategóriákból származó források 020-as és 030-as oszlopban megadott összegeinek meg kell egyezniük a 010-es oszlopban szereplő teljes kapott összeggel.
 040
 Súlyozott átlagos eredeti futamidő
 A „Termék neve” oszlopban felsorolt termékkategóriákból származó, a 010-es oszlopban feltüntetett forrás összegéhez a 040-es oszlopban meg kell adni a forrás súlyozott átlagos eredeti futamidejét (napokban).
 A súlyozott átlagos eredeti futamidő az adott terméktípus kibocsátásából származó források napokban kifejezett átlagos eredeti futamideje. Az átlag a források nagyságával súlyozott, és a kapott forrás különböző összegeinek az adott terméktípus valamennyi kibocsátásából származó teljes finanszírozáshoz viszonyított aránya alapján kell kiszámítani.
 050
 Súlyozott átlagos hátralévő futamidő
 A „Termék neve” oszlopban felsorolt termékkategóriákból származó, a 010-es oszlopban feltüntetett forrás összegéhez a 050-es oszlopban meg kell adni a forrás súlyozott átlagos hátralévő futamidejét (napokban).
 A súlyozott átlagos hátralévő futamidő az adott terméktípus kibocsátásából származó források napokban kifejezett átlagos hátralévő futamideje. Az átlag a források nagyságával súlyozott, és a kapott forrás különböző összegeinek az adott terméktípus valamennyi kibocsátásából származó teljes finanszírozáshoz viszonyított aránya alapján kell kiszámítani.
 1.4. Árazás különböző finanszírozási futamidők esetén (C 69.00)
 1.
 Az intézményeknek a C 69.00-es táblában kell megadniuk az ügyleti volument és az intézmények által az adatszolgáltatási időszakban kapott és az adatszolgáltatási időszakban még fennálló finanszírozásért fizetett árakat az alábbi eredeti futamidők szerint:
 a)
 egynapos (010-es és 020-as oszlop);
 b)
 egynaposnál hosszabb, de legfeljebb 1 hét (030-as és 040-es oszlop);
 c)
 1 hétnél hosszabb, de legfeljebb 1 hónap (050-es és 060-as oszlop);
 d)
 1 hónapnál hosszabb, de legfeljebb 3 hónap (070-es és 080-as oszlop);
 e)
 3 hónapnál hosszabb, de legfeljebb 6 hónap (090-es és 100-as oszlop);
 f)
 6 hónapnál hosszabb, de legfeljebb 1 év (110-es és 120-as oszlop);
 g)
 1 évnél hosszabb, de legfeljebb 2 év (130-as és 140-es oszlop);
 h)
 2 évnél hosszabb, de legfeljebb 5 év (150-es és 160-as oszlop);
 i)
 5 évnél hosszabb, de legfeljebb 10 év (170-es és 180-as oszlop).
 2.
 A kapott forrás lejáratának megállapításakor az intézményeknek figyelmen kívül kell hagyniuk az üzletkötési nap és az elszámolási nap közötti időszakot, pl. egy két hét múlva teljesített három hónapos kötelezettséget három hónapos lejárattal (070–080-as oszlop) kell szerepeltetni.
 3.
 Az egyes lejárati sávok bal oldali oszlopában az alábbiak szerinti felárat kell megadni:
 a)
 az intézmény által a legfeljebb egyéves futamidejű kötelezettségek után fizetendő felár, ha azokat legkésőbb az ügylet napjának végén a megfelelő pénznem egynapos referenciaindexére cserélték volna;
 b)
 a vállalkozás által az egy évet meghaladó eredeti futamidejű kötelezettségek után kibocsátáskor fizetendő felár, ha azokat legkésőbb az ügylet napjának végén a megfelelő pénznem referenciaindexére cserélnék, amely a háromhavi EURIBOR (EUR), illetve LIBOR (GBP és USD).
 Kizárólag az a) és b) pont szerinti felár kiszámítása céljából az intézmények az eredeti futamidőt meghatározhatják korábbi tapasztalatok alapján, adott esetben opcionalitás figyelembevételével vagy anélkül.
 4.
 A felárat bázispontban kell megadni, negatív előjellel abban az esetben, ha az új finanszírozás olcsóbb, mint a releváns referenciaindexszel számított. A felárakat súlyozott átlag alapján kell kiszámítani.
 5.
 A több kibocsátásra/betétre/kölcsönre vonatkozó, fizetendő átlagos felár meghatározásához az intézményeknek a teljes költséget a kibocsátás pénznemében kell kiszámítaniuk, amelynek során figyelmen kívül kell hagyniuk valamennyi határidős devizacsere-ügyletet, viszont figyelembe kell venniük a fizetett, illetve kapott felárakat, engedményeket és díjakat, azt alapul véve, hogy az elméleti vagy tényleges kamatcsereügyletek futamidejének meg kell egyeznie a kötelezettség futamidejével. A felár a kötelezettség kamatlábának a határidős csereügylet kamatlábával csökkentett értéke.
 6.
 A „Tétel” oszlopban felsorolt finanszírozási kategóriákban kapott források összegét a megfelelő lejárati sáv „Volumen” oszlopában kell megadni.
 7.
 A „Volumen” oszlopban az intézménynek a kapott új finanszírozás könyv szerinti értékét kell megadnia az eredeti futamidő szerint alkalmazandó lejárati sávban.
 8.
 Mint minden tétel, így a mérlegen kívüli kötelezettségvállalások esetében is az intézménynek csak a mérleg szerinti tételeket kell megadnia. Az intézménynek biztosított mérlegen kívüli kötelezettségvállalást csak lehívás után kell megadni a C 69.00-es táblában. Lehívás esetén a jelentendő volumen és felár a lehívott összeg és az alkalmazandó felár az adatszolgáltatási időszak végén. Amennyiben a lehívás nem újítható meg az intézmény mérlegelési jogkörén belül, a lehívás tényleges lejáratát kell megadni. Amennyiben az intézmény már az előző adatszolgáltatási időszak végén lehívta a keretet, és amennyiben ezt követően megemeli a keret igénybevételét, csak a további lehívott összegeket kell jelenteni.
 9.
 A lakossági ügyfelek által elhelyezett betétek az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikkének 8. pontjában meghatározott betéteket tartalmazzák.
 10.
 Az adatszolgáltatási időszakban megújított és az adatszolgáltatási időszak végén még fennálló finanszírozás esetében az ebben az időpontban (vagyis az adatszolgáltatási időszak végén) alkalmazandó felárak átlagát kell feltüntetni. A C 69.00-es tábla céljából a megújított és az adatszolgáltatási időszak végén még fennálló finanszírozást új finanszírozásnak kell tekinteni.
 11.
 Az 1.4. szakasz további részétől eltérve a látra szóló betétek volumenét és felárát csak akkor kell megadni, ha a betétesnek a megelőző adatszolgáltatási időszakban nem volt látra szóló betéte, vagy ha az előző vonatkozási időponthoz képest a betét összege növekedett, amely esetben a növekményt kell új finanszírozásként kezelni. A felár az időszak végén érvényes felár.
 12.
 Ha nincs szerepeltethető adat, a felárra vonatkozó cellákat üresen kell hagyni.
 13.
 A tábla egyes soraira vonatkozó útmutató:
 Sor
 Jogszabályi hivatkozások és útmutató
 010
 1. Teljes finanszírozás
 Az összes kapott forrás teljes volumenét és súlyozott átlagos felárát a következőknek megfelelően kell megadni az alábbi futamidőkre vonatkozóan:
 a)
 egynapos (010-es és 020-as oszlop);
 b)
 egynaposnál hosszabb, de legfeljebb 1 hét (030-as és 040-es oszlop)
 c)
 1 hétnél hosszabb, de legfeljebb 1 hónap (050-es és 060-as oszlop);
 d)
 1 hónapnál hosszabb, de legfeljebb 3 hónap (070-es és 080-as oszlop);
 e)
 3 hónapnál hosszabb, de legfeljebb 6 hónap (090-es és 100-as oszlop);
 f)
 6 hónapnál hosszabb, de legfeljebb 1 év (110-es és 120-as oszlop);
 g)
 1 évnél hosszabb, de legfeljebb 2 év (130-as és 140-es oszlop);
 h)
 2 évnél hosszabb, de legfeljebb 5 év (150-es és 160-as oszlop);
 i)
 5 évnél hosszabb, de legfeljebb 10 év (170-es és 180-as oszlop).
 020
 1.1 ebből: lakossági finanszírozás
 Az 1. tételben feltüntetett összes finanszírozási forrásból a gyűjtött lakossági finanszírozás teljes volumene és súlyozott átlagos felára.
 030
 1.2 ebből: fedezetlen nem lakossági finanszírozás
 Az 1. tételben feltüntetett összes finanszírozási forrásból a kapott fedezetlen nem lakossági finanszírozás teljes volumene és súlyozott átlagos felára.
 040
 1.3 ebből: fedezett finanszírozás
 Az 1. tételben feltüntetett összes finanszírozási forrásból a kapott fedezett finanszírozás teljes volumene és súlyozott átlagos felára.
 050
 1.4 ebből: előre sorolt (szenior) fedezetlen értékpapírok
 Az 1. tételben feltüntetett összes finanszírozási forrásból az előre sorolt fedezetlen értékpapírok teljes volumene és súlyozott átlagos felára.
 060
 1.5 ebből: fedezett kötvények
 Az 1. tételben feltüntetett összes finanszírozási forrásból az intézmény saját eszközeit terhelő fedezettkötvény-kibocsátás teljes volumene és súlyozott átlagos felára.
 070
 1.6 ebből: eszközfedezetű értékpapírok, többek között eszközfedezetű kereskedelmi értékpapírok
 Az 1. tételben feltüntetett összes finanszírozási forrásból a kibocsátott eszközfedezetű értékpapírok, többek között az eszközfedezetű kereskedelmi értékpapírok teljes volumene és súlyozott átlagos felára.
 1.5. Megújított finanszírozás (C 70.00)
 1.
 Ebben a táblában az adatszolgáltatási időpontot megelőző hónapra vonatkozó napi információkat kell megadni a lejáró források és a kapott új források volumenéről, vagyis a finanszírozás megújításáról.
 2.
 Az intézményeknek az összes alábbi lejárati sávban meg kell adniuk a lejáró finanszírozást naptári napokban, az eredeti futamidő szerint:
 a)
 egynapos (010–040-es oszlop);
 b)
 1 nap és 7 nap között (050–080-as oszlop);
 c)
 7 nap és 14 nap között (090–120-as oszlop);
 d)
 14 nap és 1 hónap között (130–160-as oszlop);
 e)
 1 hónap és 3 hónap között (170–200-as oszlop);
 f)
 3 hónap és 6 hónap között (210–240-es oszlop);
 g)
 6 hónapon túl lejáró (250–280-as oszlop).
 3.
 A fenti 2. pontban megadott egyes lejárati sávokban a lejáró összeget a bal oldali oszlopban, a megújított finanszírozás összegét a „Megújított” oszlopban, a kapott új finanszírozást az „Új finanszírozás” oszlopban, továbbá az egyrészt az új finanszírozás összege, másrészt a megújított finanszírozás lejáró finanszírozással csökkentett összege közötti nettó különbözetet pedig a jobb oldali oszlopban kell megadni.
 4.
 Az összes „Nettó” oszlop összegeként (040-es + 080-as + 120-as + 160-as + 200-as + 240-es + 280-as oszlop) kiszámított teljes nettó pénzáramlást a 290-es oszlopban kell megadni.
 5.
 A 300-as oszlopban a lejáró finanszírozás átlagos futamidejét kell feltüntetni napokban.
 6.
 A 310-es oszlopban a megújított finanszírozás átlagos futamidejét kell feltüntetni napokban.
 7.
 A 320-as oszlopban az új finanszírozás átlagos futamidejét kell feltüntetni napokban.
 8.
 A „Lejáró” összeg az összes olyan kötelezettséget tartalmazza, amelyet a forrás nyújtója az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján szerződés alapján visszavonhat, vagy amely az említett napon esedékes. Ezt mindig pozitív előjellel kell feltüntetni.
 9.
 A „Megújított” összeg a 2. és a 3. pont szerinti olyan lejáró összeget tartalmazza, amely az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján az intézménynél marad. Ezt mindig pozitív előjellel kell megadni. Amennyiben a finanszírozás futamideje a megújítás miatt változott, a megújítás összegét az új lejáratnak megfelelő lejárati sávban kell megadni.
 10.
 Az „Új finanszírozás” összeg a tényleges forrásbeáramlás az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján. Ezt mindig pozitív előjellel kell feltüntetni.
 11.
 A „Nettó” összeg a forrásokban bekövetkezett változás az eredeti futamidő egy meghatározott idősávjában az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján; ezt az összeget úgy kell kiszámítani, hogy összegezni kell az új finanszírozást a lejáró finanszírozás összegével csökkentett megújított finanszírozással.
 12.
 A tábla egyes oszlopaira vonatkozó útmutató:
 Oszlop
 Jogszabályi hivatkozások és útmutató
 010–040
 Egynapos
 Az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján lejáró, egynapos eredeti futamidejű finanszírozás teljes összegét a 010-es oszlop 1.1–1.31-es sorában kell megadni. A 31-nél kevesebb napból álló hónapok, valamint a hétvégék esetében a nem releváns sorokat üresen kell hagyni.
 Az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján megújított, egynapos eredeti futamidejű finanszírozás teljes összegét a 020-as oszlop 1.1–1.31-es sorában kell megadni.
 Az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján kapott, egynapos eredeti futamidejű új finanszírozás teljes összegét a 030-as oszlop 1.1–1.31-es sorában kell megadni.
 Az egyrészről a lejáró napi finanszírozás összege, másrészről a megújított finanszírozás kapott új napi finanszírozással növelt összege közötti nettó különbözetet a 040-es oszlop 1.1–1.31. sorában kell feltüntetni.
 050–080
 > 1 nap ≤ 7 nap
 Az egy nap és egy hét közötti eredeti futamidejű, az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján lejáró finanszírozás teljes összegét az 050-es oszlop 1.1–1.31-es sorában kell megadni. A 31-nél kevesebb napból álló hónapok, valamint a hétvégék esetében a nem releváns sorokat üresen kell hagyni.
 Az egy nap és egy hét közötti eredeti futamidejű, az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján megújított finanszírozás teljes összegét a 060-as oszlop 1.1–1.31-es sorában kell megadni.
 Az egy nap és egy hét közötti eredeti futamidejű, az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján kapott új finanszírozás teljes összegét a 70-es oszlop 1.1–1.31-es sorában kell megadni.
 Az egyrészről a lejáró finanszírozás összege, másrészről a megújított finanszírozás kapott új finanszírozással növelt összege közötti nettó különbözetet a 080-as oszlop 1.1–1.31-es sorában kell feltüntetni.
 090–120
 > 7 nap ≤ 14 nap
 Az egy hét és két hét közötti eredeti futamidejű, az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján lejáró finanszírozás teljes összegét a 090-es oszlop 1.1–1.31-es sorában kell megadni. A 31-nél kevesebb napból álló hónapok, valamint a hétvégék esetében a nem releváns sorokat üresen kell hagyni.
 Az egy hét és két hét közötti eredeti futamidejű, az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján megújított finanszírozás teljes összegét a 100-as oszlop 1.1–1.31-es sorában kell megadni.
 Az egy hét és két hét közötti eredeti futamidejű, az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján kapott új finanszírozás teljes összegét a 110-es oszlop 1.1–1.31-es sorában kell megadni.
 Az egyrészről a lejáró finanszírozás összege, másrészről a megújított finanszírozás kapott új finanszírozással növelt összege közötti nettó különbözetet a 120-as oszlop 1.1–1.31-es sorában kell feltüntetni.
 130–160
 > 14 nap ≤ 1 hónap
 A két hét és egy hónap közötti eredeti futamidejű, az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján lejáró finanszírozás teljes összegét a 130-as oszlop 1.1–1.31-es sorában kell megadni. A 31-nél kevesebb napból álló hónapok, valamint a hétvégék esetében a nem releváns sorokat üresen kell hagyni.
 A két hét és egy hónap közötti eredeti futamidejű, az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján megújított finanszírozás teljes összegét a 140-es oszlop 1.1–1.31-es sorában kell megadni.
 A két hét és egy hónap közötti eredeti futamidejű, az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján kapott új finanszírozás teljes összegét a 150-es oszlop 1.1–1.31-es sorában kell megadni.
 Az egyrészről a lejáró finanszírozás összege, másrészről a megújított finanszírozás kapott új finanszírozással növelt összege közötti nettó különbözetet a 160-as oszlop 1.1–1.31-es sorában kell feltüntetni.
 170–200
 > 1 hónap ≤ 3 hónap
 Az egy hónap és három hónap közötti eredeti futamidejű, az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján lejáró finanszírozás teljes összegét a 170-es oszlop 1.1–1.31-es sorában kell megadni. A 31-nél kevesebb napból álló hónapok, valamint a hétvégék esetében a nem releváns sorokat üresen kell hagyni.
 Az egy hónap és három hónap közötti eredeti futamidejű, az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján megújított finanszírozás teljes összegét a 180-as oszlop 1.1–1.31-es sorában kell megadni.
 Az egy hónap és három hónap közötti eredeti futamidejű, az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján kapott új finanszírozás teljes összegét a 190-es oszlop 1.1–1.31-es sorában kell megadni.
 Az egyrészről a lejáró finanszírozás összege, másrészről a megújított finanszírozás kapott új finanszírozással növelt összege közötti nettó különbözetet a 200-as oszlop 1.1–1.31-es sorában kell feltüntetni.
 210–240
 > 3 hónap ≤ 6 hónap
 A három hónap és hat hónap közötti eredeti futamidejű, az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján lejáró finanszírozás teljes összegét a 210-es oszlop 1.1–1.31-es sorában kell megadni. A 31-nél kevesebb napból álló hónapok, valamint a hétvégék esetében a nem releváns sorokat üresen kell hagyni.
 A három hónap és hat hónap közötti eredeti futamidejű, az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján megújított finanszírozás teljes összegét a 220-as oszlop 1.1–1.31-es sorában kell megadni.
 A három hónap és hat hónap közötti eredeti futamidejű, az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján kapott új finanszírozás teljes összegét a 230-as oszlop 1.1–1.31-es sorában kell megadni.
 Az egyrészről a lejáró finanszírozás összege, másrészről a megújított finanszírozás kapott új finanszírozással növelt összege közötti nettó különbözetet a 240-es oszlop 1.1–1.31-es sorában kell feltüntetni.
 250–280
 > 6 hónap
 A hat hónapot meghaladó eredeti futamidejű, az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján lejáró finanszírozás teljes összegét a 250-es oszlop 1.1–1.31-es sorában kell megadni. A 31-nél kevesebb napból álló hónapok, valamint a hétvégék esetében a nem releváns sorokat üresen kell hagyni.
 A hat hónapot meghaladó eredeti futamidejű, az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján megújított finanszírozás teljes összegét a 260-as oszlop 1.1–1.31-es sorában kell megadni.
 A hat hónapot meghaladó eredeti futamidejű, az adatszolgáltatási időszak megfelelő napján kapott új finanszírozás teljes összegét a 270-es oszlop 1.1–1.31-es sorában kell megadni.
 Az egyrészről a lejáró finanszírozás összege, másrészről a megújított finanszírozás kapott új finanszírozással növelt összege közötti nettó különbözetet a 280-as oszlop 1.1–1.31-es sorában kell feltüntetni.
 290
 Teljes nettó pénzáramlás
 A 040-es, 080-as, 120-as, 160-as, 200-as, 240-es, 280-as „Nettó” oszlopok összegeként kiszámított teljes nettó pénzáramlást a 290-es oszlopban kell megadni.
 300–320
 Átlagos futamidő (nap)
 A 300-as oszlopban az összes lejáró finanszírozás súlyozott átlagos futamidejét kell feltüntetni napokban. A 310-es oszlopban az összes megújított finanszírozás súlyozott átlagos futamidejét, a 320-as oszlopban pedig az összes új finanszírozás súlyozott átlagos futamidejét kell feltüntetni napokban.
 ”
 IX. MELLÉKLET
 „
 XX. MELLÉKLET
 KIEGYENSÚLYOZÓ KAPACITÁSRA VONATKOZÓ ADATSZOLGÁLTATÁS
 AMM-TÁBLÁK
 Tábla száma
 Tábla kódja
 Tábla / táblacsoport megnevezése
 A KIEGYENSÚLYOZÓ KAPACITÁS KONCENTRÁCIÓJÁRA VONATKOZÓ TÁBLA
 71
 C 71.00
 A KIEGYENSÚLYOZÓ KAPACITÁS KONCENTRÁCIÓJA KIBOCSÁTÓNKÉNT
 C 71.00 – A KIEGYENSÚLYOZÓ KAPACITÁS KONCENTRÁCIÓJA KIBOCSÁTÓNKÉNT
 Összesen és jelentős pénznemek
 A kiegyensúlyozó kapacitás koncentrációja kibocsátónként
 Kibocsátó
 LEI-kód
 Kibocsátó ágazata
 Kibocsátó székhelye
 Terméktípus
 Pénznem
 Hitelminőségi besorolás
 Piaci érték/névérték
 Központi bank által elfogadható biztosítéki érték
 Sor
 Azonosító
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 010
 1.
 A 10 LEGFŐBB KIBOCSÁTÓ
 020
 1.01
 030
 1.02
 040
 1.03
 050
 1.04
 060
 1.05
 070
 1.06
 080
 1.07
 090
 1.08
 100
 1.09
 110
 1.10
 120
 2.
 VALAMENNYI EGYÉB, KIEGYENSÚLYOZÓ KAPACITÁSKÉNT FIGYELEMBE VEHETŐ TÉTEL
 ”
 X. MELLÉKLET
 „
 XXI. MELLÉKLET
 Útmutató a XX. mellékletben található, a kiegyensúlyozó kapacitás koncentrációjára vonatkozó tábla (C 71.00) kitöltéséhez
 A kiegyensúlyozó kapacitás kibocsátónkénti/partnerenkénti koncentrációja (CCC) (C 71.00)
 1.
 Az adatot szolgáltató intézmény kiegyensúlyozó kapacitásának koncentrációjára vonatkozó, a tíz legnagyobb eszközállomány vagy az intézmény rendelkezésére bocsátott likviditási hitelkeret alapján bontott adatoknak a C 71.00-es táblában történő megadásához az intézményeknek az e mellékletben található útmutatót kell alkalmazniuk.
 2.
 Amennyiben egy kibocsátóhoz vagy partnerhez egynél több terméktípus, pénznem vagy hitelminőségi besorolás tartozik, a teljes összeget kell megadni. Itt a kiegyensúlyozó kapacitás koncentrációjának legnagyobb részét kitevő terméktípust, pénznemet vagy hitelminőségi besorolást kell feltüntetni.
 3.
 A C 71.00-es táblában megadott kiegyensúlyozó kapacitásnak meg kell egyeznie a C66.00-os táblában feltüntetett adattal, azzal a fenntartással, hogy a C 71.00-es táblában kiegyensúlyozó kapacitásként jelentett eszközöknek meg nem terhelt eszközöknek kell lenniük, amelyek az intézmény rendelkezésére állnak, hogy azokat az adatszolgáltatási vonatkozási időpontban készpénzre válthassa.
 4.
 A C 71.00-es adatszolgáltatási táblában feltüntetendő, jelentős pénznemek szerinti koncentrációk kiszámításához az intézményeknek az összes pénznemben megállapított koncentrációt kell használniuk.
 5.
 Amennyiben egy kibocsátó vagy partner egymással kapcsolatban álló ügyfelek több csoportjához tartozik, csak egyszer kell jelenteni abban a csoportban, amelyik esetében nagyobb a kiegyensúlyozó kapacitás koncentrációja.
 6.
 Amennyiben a kibocsátó vagy partner központi bank, a kiegyensúlyozó kapacitás hozzá tartozó koncentrációját nem kell jelenteni ebben a táblában, csak a 120-as sorban.
 Oszlop
 Jogszabályi hivatkozások és útmutató
 010
 Kibocsátó neve
 Az intézmény részére meg nem terhelt eszközöket kibocsátó, illetve le nem hívott, folyósítási kötelezettséget tartalmazó likviditási hitelkeretet rendelkezésre tartó tíz legfőbb kibocsátó vagy partner nevét a 010-es oszlopban csökkenő sorrendben kell feltüntetni. A legnagyobb tételt az 1.01-es, a sorrendben utána következőt az 1.02-es sorban kell megadni, és így tovább. Az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportját alkotó kibocsátókat és partnereket egyetlen koncentrációként kell megadni.
 A kibocsátó vagy a partner neveként annak a jogi személynek a teljes nevét kell feltüntetni, amely az eszközöket kibocsátotta, illetőleg a likviditási hitelkereteket nyújtotta, a nemzeti társasági jognak megfelelő társasági forma megjelölésével együtt.
 020
 LEI-kód
 Ez a kód a partner jogalany-azonosító kódja.
 030
 Kibocsátó ágazata
 Minden kibocsátóhoz vagy partnerhez ágazatot kell rendelni a FINREP gazdasági ágazatai alapján:
 i. államháztartások; ii. hitelintézetek; iii. egyéb pénzügyi vállalatok; iv. nem pénzügyi vállalatok; v. háztartások.
 Egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportja esetében nem kell ágazatot feltüntetni.
 040
 Kibocsátó székhelye
 A kibocsátó vagy partner bejegyzése szerinti ország ISO 3166-1 alpha-2 kódját kell alkalmazni, ideértve a nemzetközi szervezetek esetében az Eurostat fizetésimérleg kézikönyvének legújabb kiadásában található pszeudo-ISO kódokat.
 Kapcsolatban álló ügyfelek csoportjai esetében nem kell országot megadni.
 050
 Terméktípus
 A 010-es oszlopban feltüntetett kibocsátókhoz/partnerekhez terméktípust kell rendelni annak a terméknek megfelelően, amelyben az intézmény az eszközt tartja, vagy amelyben a készenléti likviditási hitelkeretet a rendelkezésére bocsátották, az alábbi félkövérrel kiemelt kódok alkalmazásával:
 SrB (előresorolt kötvény)
 SubB (alárendelt kötvény)
 CP (kereskedelmi értékpapír)
 CB (fedezett kötvény)
 US (ÁÉKBV-értékpapír, azaz átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásban meglévő részesedést megtestesítő vagy ilyen vállalkozás által kibocsátott pénzügyi instrumentum)
 ABS (eszközfedezetű értékpapír)
 CrCl (hitelkövetelés)
 Eq (részvény)
 Arany (amennyiben fizikailag létező arany, amely egyetlen partnerként kezelhető)
 LiqL (az intézmény rendelkezésére tartott, le nem hívott, folyósítási kötelezettséget tartalmazó likviditási hitelkeret)
 OPT (egyéb terméktípus)
 060
 Pénznem
 A 010-es oszlopban feltüntetett kibocsátókhoz vagy partnerekhez a 060-as oszlopban ISO-pénznemkódot kell rendelni a kapott eszköz vagy az intézmény rendelkezésére tartott, le nem hívott, folyósítási kötelezettséget tartalmazó likviditási hitelkeret pénznemének megfelelően. Az ISO 4217 szerinti hárombetűs pénznemkódot kell megadni. Amennyiben a kiegyensúlyozó kapacitás koncentrációjához többdevizás hitelkeret is tartozik, a keretet abban a pénznemben kell figyelembe venni, amely a koncentráció fennmaradó részében meghatározó.
 070
 Hitelminőségi besorolás
 Az 575/2013/EU rendelet szerinti megfelelő hitelminőségi besorolást kell megadni, amelynek meg kell egyeznie a tételek lejárati összhang táblában megadott hitelminőségi besorolásával. Amennyiben nincs minősítés, a „nem minősített” kategóriát kell megadni.
 080
 Piaci érték/névérték
 Az eszközök piaci értéke vagy valós értéke, illetve – adott esetben – az intézménynek nyújtott, le nem hívott likviditási hitelkeret névértéke.
 090
 Központi bank által elfogadható biztosítéki érték
 Az adott eszközöknek a jegybanki rendelkezésre állás szabályai szerint megállapított biztosítéki értéke.
 Az (EU) 2015/233 rendeletben szereplő olyan pénznemben denominált eszközök esetében, amelynek tekintetében rendkívül szűk a központi bank által elfogadható fedezetek köre, a mezőt üresen kell hagyni.
 ”
 XI. MELLÉKLET
 „
 XXII. MELLÉKLET
 AMM LEJÁRATI TÁBLÁRA VONATKOZÓ ADATSZOLGÁLTATÁS
 AMM-TÁBLÁK
 Tábla száma
 Tábla kódja
 Tábla / táblacsoport megnevezése
 A LEJÁRATI ÖSSZHANG TÁBLÁHOZ TARTOZÓ TÁBLA
 66
 C 66.00
 A LEJÁRATI ÖSSZHANG TÁBLÁHOZ TARTOZÓ TÁBLA
 C 66.00 – LEJÁRATI ÖSSZHANG TÁBLA
 Összesen és jelentős pénznemek
 Kód
 Azonosító
 Tétel
 Szerződéses pénzáramlás lejárata
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 100
 110
 120
 130
 140
 150
 160
 170
 180
 190
 200
 210
 220
 010-380
 1
 KIÁRAMLÁSOK
 Egynapos
 > 1 nap =< 2 nap
 > 2 nap =< 3 nap
 > 3 nap =< 4 nap
 > 4 nap =< 5 nap
 > 5 nap =< 6 nap
 > 6 nap =< 7 nap
 > 7 nap =< 2 hét
 > 2 hét =< 3 hét
 > 3 hét =< 30 nap
 > 30 nap =< 5 hét
 > 5 hét=< 2 hónap
 > 2 hónap =< 3 hónap
 > 3 hónap =< 4 hónap
 > 4 hónap =< 5 hónap
 > 5 hónap =< 6 hónap
 > 6 hónap =< 9 hónap
 > 9 hónap =< 12 hónap
 > 12 hónap =< 2 év
 > 2 év =< 5 év
 > 5 év
 010
 1.1
 Kibocsátott értékpapírokból eredő kötelezettségek (ha nem lakossági betétként kezeltek)
 020
 1.1.1
 lejáró fedezetlen kötvények
 030
 1.1.2
 szabályozott fedezett kötvények
 040
 1.1.3
 lejáró értékpapírosítások
 050
 1.1.4
 egyéb
 060
 1.2
 Fedezett kölcsönügyletekből és tőkepiac-vezérelt ügyletekből eredő kötelezettségek, a következőkkel fedezve:
 070
 1.2.1
 1. szintű forgalomképes eszközök
 080
 1.2.1.1
 1. szintű a fedezett kötvények kivételével
 090
 1.2.1.1.1
 1. szintű központi banki eszközök
 100
 1.2.1.1.2
 1. szintű eszközök (CQS 1)
 110
 1.2.1.1.3
 1. szintű eszközök (CQS2, CQS3)
 120
 1.2.1.1.4
 1. szintű eszközök (CQS4+)
 130
 1.2.1.2
 1. szintű fedezett kötvények (CQS1)
 140
 1.2.2
 2A. szintű forgalomképes eszközök
 150
 1.2.2.1
 2A. szintű vállalati kötvények (CQS1)
 160
 1.2.2.2
 2A. szintű fedezett kötvények (CQS1, CQS2)
 170
 1.2.2.3
 2A. szintű közszektorbeli intézményi eszközök (CQS1, CQS2)
 180
 1.2.3
 2B. szintű forgalomképes eszközök
 190
 1.2.3.1
 2B. szintű eszközfedezetű értékpapírok (ABS) (CQS1)
 200
 1.2.3.2
 2B. szintű fedezett kötvények (CQS1-6)
 210
 1.2.3.3
 2B. szintű vállalati kötvények (CQ1-3)
 220
 1.2.3.4
 2B. szintű részvények
 230
 1.2.3.5
 2B. szintű közszektorbeli intézményi eszközök (CQS 3-5)
 240
 1.2.4
 egyéb forgalomképes eszköz
 250
 1.2.5
 egyéb eszközök
 260
 1.3
 A kapott betétekből származó, az 1.2. pontban nem szereplő kötelezettségek (a biztosítékként kapott betétek kivételével)
 270
 1.3.1
 stabil lakossági betétek
 280
 1.3.2
 egyéb lakossági betétek
 290
 1.3.3
 operatív betétek
 300
 1.3.4
 hitelintézetektől származó nem operatív betétek
 310
 1.3.5
 egyéb pénzügyi ügyfelektől származó nem operatív betétek
 320
 1.3.6
 központi bankoktól származó nem operatív betétek
 330
 1.3.7
 nem pénzügyi vállalatoktól származó nem operatív betétek
 340
 1.3.8
 egyéb partnerektől származó nem operatív betétek
 350
 1.4
 Lejáró devizacsere-ügylet
 360
 1.5
 Az 1.4. pontban nem szereplő, származtatott ügyletekből eredő kötelezettségek összege
 370
 1.6
 Egyéb kiáramlások
 380
 1.7
 Kiáramlások összesen
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 390-720
 2
 BEÁRAMLÁSOK
 Egynapos
 > 1 nap =< 2 nap
 > 2 nap =< 3 nap
 > 3 nap =< 4 nap
 > 4 nap =< 5 nap
 > 5 nap =< 6 nap
 > 6 nap =< 7 nap
 > 7 nap =< 2 hét
 > 2 hét =< 3 hét
 > 3 hét =< 30 nap
 > 30 nap =< 5 hét
 > 5 hét=< 2 hónap
 > 2 hónap =< 3 hónap
 > 3 hónap =< 4 hónap
 > 4 hónap =< 5 hónap
 > 5 hónap =< 6 hónap
 > 6 hónap =< 9 hónap
 > 9 hónap =< 12 hónap
 > 12 hónap =< 2 év
 > 2 év =< 5 év
 > 5 év
 390
 2.1
 Fedezett kölcsönügyletekből és tőkepiac-vezérelt ügyletekből esedékes összegek, a következőkkel fedezve:
 400
 2.1.1
 1. szintű forgalomképes eszközök
 410
 2.1.1.1
 1. szintű eszközök a fedezett kötvények kivételével
 420
 2.1.1.1.1
 1. szintű központi banki eszközök
 430
 2.1.1.1.2
 1. szintű eszközök (CQS 1)
 440
 2.1.1.1.3
 1. szintű eszközök (CQS2, CQS3)
 450
 2.1.1.1.4
 1. szintű eszközök (CQS4+)
 460
 2.1.1.2
 1. szintű fedezett kötvények (CQS1)
 470
 2.1.2
 2A. szintű forgalomképes eszközök
 480
 2.1.2.1
 2A. szintű vállalati kötvények (CQS1)
 490
 2.1.2.2
 2A. szintű fedezett kötvények (CQS1, CQS2)
 500
 2.1.2.3
 2A. szintű közszektorbeli intézményi eszközök (CQS1, CQS2)
 510
 2.1.3
 2B. szintű forgalomképes eszközök
 520
 2.1.3.1
 2B. szintű eszközfedezetű értékpapírok (ABS) (CQS1)
 530
 2.1.3.2
 2B. szintű fedezett kötvények (CQS1-6)
 540
 2.1.3.3
 2B. szintű vállalati kötvények (CQ1-3)
 550
 2.1.3.4
 2B. szintű részvények
 560
 2.1.3.5
 2B. szintű közszektorbeli intézményi eszközök (CQS 3-5)
 570
 2.1.4
 egyéb forgalomképes eszköz
 580
 2.1.5
 egyéb eszközök
 590
 2.2
 Hitelekből és előlegekből eredő, a 2.1. pontban nem szereplő esedékes összegek a következő ügyfelektől:
 600
 2.2.1
 lakossági ügyfelek
 610
 2.2.2
 nem pénzügyi vállalatok
 620
 2.2.3
 hitelintézetek
 630
 2.2.4
 egyéb pénzügyi ügyfelek
 640
 2.2.5
 központi bankok
 650
 2.2.6
 egyéb partnerek
 660
 2.3
 Lejáró devizacsere-ügylet
 670
 2.4
 A 2.3. pontban nem szereplő, származtatott ügyletekből eredő követelések összege
 680
 2.5
 Saját portfólióban tartott, lejáró értékpapír
 690
 2.6
 Egyéb beáramlások
 700
 2.7
 Beáramlások összesen
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 710
 2.8
 Nettó finanszírozási eltérés (gap)
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 720
 2.9
 Halmozott nettó finanszírozási eltérés (gap)
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 730-1080
 3
 KIEGYENSÚLYOZÓ KAPACITÁS
 Nyitó állomány
 Egynapos
 > 1 nap =< 2 nap
 > 2 nap =< 3 nap
 > 3 nap =< 4 nap
 > 4 nap =< 5 nap
 > 5 nap =< 6 nap
 > 6 nap =< 7 nap
 > 7 nap =< 2 hét
 > 2 hét =< 3 hét
 > 3 hét =< 30 nap
 > 30 nap =< 5 hét
 > 5 hét=< 2 hónap
 > 2 hónap =< 3 hónap
 > 3 hónap =< 4 hónap
 > 4 hónap =< 5 hónap
 > 5 hónap =< 6 hónap
 > 6 hónap =< 9 hónap
 > 9 hónap =< 12 hónap
 > 12 hónap =< 2 év
 > 2 év =< 5 év
 > 5 év
 730
 3.1
 Pénzérmék és bankjegyek
 740
 3.2
 Lehívható központi banki tartalékok
 750
 3.3
 1. szintű forgalomképes eszközök
 760
 3.3.1
 1. szintű eszközök a fedezett kötvények kivételével
 770
 3.3.1.1
 1. szintű központi banki eszközök
 780
 3.3.1.2
 1. szintű eszközök (CQS 1)
 790
 3.3.1.3
 1. szintű eszközök (CQS2, CQS3)
 800
 3.3.1.4
 1. szintű eszközök (CQS4+)
 810
 3.3.2
 1. szintű fedezett kötvények (CQS1)
 820
 3.4
 2A. szintű forgalomképes eszközök
 830
 3.4.1
 2A. szintű vállalati kötvények (CQS1)
 840
 3.4.3
 2A. szintű fedezett kötvények (CQS1, CQS2)
 850
 3.4.4
 2A. szintű közszektorbeli intézményi eszközök (CQS1, CQS2)
 860
 3.5
 2B. szintű forgalomképes eszközök
 870
 3.5.1
 2B. szintű eszközfedezetű értékpapírok (ABS) (CQS1)
 880
 3.5.2
 2B. szintű fedezett kötvények (CQS1-6)
 890
 3.5.3
 2B. szintű vállalati kötvények (CQS1-3)
 900
 3.5.4
 2B. szintű részvények
 910
 3.5.5
 2B. szintű közszektorbeli intézményi eszközök (CQS 3-5)
 920
 3.6
 Egyéb forgalomképes eszköz
 930
 3.6.1
 központi kormányzat (CQS1)
 940
 3.6.2
 központi kormányzat (CQS 2 & 3)
 950
 3.6.3
 részvények
 960
 3.6.4
 fedezett kötvények
 970
 3.6.5
 eszközfedezetű értékpapírok (ABS)
 980
 3.6.6
 egyéb forgalomképes eszköz
 990
 3.7
 Központi bank által elfogadható nem forgalomképes eszközök
 1000
 3.8
 Kapott, le nem hívott, folyósítási kötelezettséget tartalmazó keretek
 1010
 3.8.1
 1. szintű keretek
 1020
 3.8.2
 2B. szintű korlátozott felhasználású keretek
 1030
 3.8.3
 2B. szintű, intézményvédelmi rendszerbeli keretek
 1040
 3.8.4
 egyéb keretek
 1050
 3.8.4.1
 csoporton belüli partnerektől
 1060
 3.8.4.2
 egyéb partnerektől
 1070
 3.9
 A kiegyensúlyozó kapacitás nettó változása
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 1080
 3.10
 Halmozott kiegyensúlyozó kapacitás
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 1090-1130
 4
 FÜGGŐ TÉTELEK
 Egynapos
 > 1 nap =< 2 nap
 > 2 nap =< 3 nap
 > 3 nap =< 4 nap
 > 4 nap =< 5 nap
 > 5 nap =< 6 nap
 > 6 nap =< 7 nap
 > 7 nap =< 2 hét
 > 2 hét =< 3 hét
 > 3 hét =< 30 nap
 > 30 nap =< 5 hét
 > 5 hét=< 2 hónap
 > 2 hónap =< 3 hónap
 > 3 hónap =< 4 hónap
 > 4 hónap =< 5 hónap
 > 5 hónap =< 6 hónap
 > 6 hónap =< 9 hónap
 > 9 hónap =< 12 hónap
 > 12 hónap =< 2 év
 > 2 év =< 5 év
 > 5 év
 1090
 4.1
 Folyósítási kötelezettséget tartalmazó keretekből származó kiáramlások
 1100
 4.1.1
 Folyósítási kötelezettséget tartalmazó hitelkeretek
 1110
 4.1.1.1
 a kedvezményezett által 2B. szintűnek tekintett
 1120
 4.1.1.2
 egyéb
 1130
 4.1.2
 Likviditási keretek
 1140
 4.2
 Leminősítés miatti kiáramlások
 1150-1290
 TÁJÉKOZTATÓ ADATOK
 Nyitó állomány
 Egynapos
 > 1 nap =< 2 nap
 > 2 nap =< 3 nap
 > 3 nap =< 4 nap
 > 4 nap =< 5 nap
 > 5 nap =< 6 nap
 > 6 nap =< 7 nap
 > 7 nap =< 2 hét
 > 2 hét =< 3 hét
 > 3 hét =< 30 nap
 > 30 nap =< 5 hét
 > 5 hét=< 2 hónap
 > 2 hónap =< 3 hónap
 > 3 hónap =< 4 hónap
 > 4 hónap =< 5 hónap
 > 5 hónap =< 6 hónap
 > 6 hónap =< 9 hónap
 > 9 hónap =< 12 hónap
 > 12 hónap =< 2 év
 > 2 év =< 5 év
 > 5 év
 1200
 10
 Csoporton belüli vagy intézményvédelmi rendszeren belüli kiáramlások (a devizaügyletek kivételével)
 1210
 11
 Csoporton belüli vagy intézményvédelmi rendszeren belüli beáramlások (a devizaügyletek és a lejáró értékpapírok kivételével)
 1220
 12
 Csoporton belüli vagy intézményvédelmi rendszeren belüli beáramlások lejáró értékpapírokból
 1230
 13
 Központi bank által elismert magas minőségű likvid eszközök
 1240
 14
 Központi bank által elismert nem magas minőségű likvid eszközök
 1270
 17
 Betétekből származó kiáramlások – modellezett, viselkedés szerint
 1280
 18
 Hitelekből és előlegekből származó beáramlások – modellezett, viselkedés szerint
 1290
 19
 Folyósítási kötelezettséget tartalmazó keretek lehívása – modellezett, viselkedés szerint
 ”
 XII. MELLÉKLET
 „
 XXIII. MELLÉKLET
 ÚTMUTATÓ A XXII. MELLÉKLET LEJÁRATI ÖSSZHANG TÁBLÁRA VONATKOZÓ TÁBLÁJÁNAK KITÖLTÉSÉHEZ
 I. RÉSZ: ÁLTALÁNOS ÚTMUTATÓ
 411
 II. RÉSZ: A TÁBLA EGYES SORAIRA VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 412
 I. RÉSZ: ÁLTALÁNOS ÚTMUTATÓ
 1.
 Az intézmények tevékenységében mutatkozó lejárati eltérések („lejárati tábla”) XXII. mellékletben történő bemutatása érdekében az intézmények az e mellékletben meghatározott útmutatót alkalmazzák.
 2.
 A lejárati tábla monitorozási eszköz, amely a szerződéses áramlásokat és a függő kiáramlásokat tartalmazza. A jogilag kötelező erejű megállapodásokból eredő szerződéses áramlásokról és az adatszolgáltatás időpontjától számított hátralévő futamidőről az adott megállapodások rendelkezéseinek megfelelően kell adatot szolgáltatni.
 3.
 Az intézmények a beáramlásokat nem vehetik többszörösen figyelembe.
 4.
 A „Nyitó állomány” oszlopban az adatszolgáltatás időpontjában meglévő állományt kell feltüntetni.
 5.
 A XXII. mellékletben található táblában kizárólag az üres fehér mezőket kell kitölteni.
 6.
 A lejárati tábla „Kiáramlások” és „Beáramlások” szakasza tartalmazza valamennyi mérlegen belüli és mérlegen kívüli tételből származó jövőbeli szerződéses pénzáramlásokat. Csak az adatszolgáltatás időpontjában érvényes szerződések szerinti kiáramlásokat és beáramlásokat kell feltüntetni.
 7.
 A lejárati tábla „Kiegyensúlyozó kapacitás” című szakaszában azon meg nem terhelt eszközállományt vagy egyéb finanszírozási forrást kell megjeleníteni, amely az adatszolgáltatás időpontjában jogilag és gyakorlatilag az intézmény rendelkezésére áll a potenciális finanszírozási hiányok fedezésére. Csak az adatszolgáltatás időpontjában létező szerződések szerinti kiáramlásokat és beáramlásokat kell feltüntetni.
 8.
 A pénzeszköz-kiáramlásokat és -beáramlásokat a megfelelő „Kiáramlások”, illetve „Beáramlások” szakaszban bruttó értéken, pozitív előjellel kell szerepeltetni. A kifizetendő és jóváírandó összegeket a „Kiáramlások”, illetve „Beáramlások” szakaszban kell feltüntetni.
 9.
 A lejárati tábla „Kiegyensúlyozó kapacitás” című szakaszában a kiáramlásokat negatív, a beáramlásokat pozitív előjellel, mindkét esetben nettó értéken kell szerepeltetni. A pénzáramlások esetében az esedékes összeget kell feltüntetni. Az értékpapír-áramlásokat aktuális piaci értéken kell szerepeltetni. A hitel- és likviditási keretekben történő áramlásokat a szerződés szerint rendelkezésre álló összeggel kell szerepeltetni.
 10.
 A szerződéses áramlásokat hátralévő futamidejük szerint kell megosztani a huszonkét lejárati sáv között; a napok naptári napokat jelentenek.
 11.
 Adatot kell szolgáltatni valamennyi szerződéses áramlásról, ezen belül valamennyi nem pénzügyi tevékenységből származó, lényeges pénzáramlásról (adóról, bónuszról, osztalékról és járadékról).
 12.
 Az áramlások szerződéses lejáratainak meghatározása során érvényesítendő konzervatív megközelítés érdekében, az intézmények biztosítják a következőket:
 a)
 fizetési halasztásra vagy bejövő előlegkifizetésre vonatkozó opció esetében azt kell feltételezni, hogy az opciót lehívják, amennyiben ez az intézményből történő kiáramlások előrehozásához vagy az intézménybe történő beáramlások halasztásához vezet;
 b)
 amennyiben az intézményből történő kiáramlások előrehozására vonatkozó opció gyakorlása kizárólag az intézmény mérlegelési jogkörébe tartozik, csak akkor feltételezhető, hogy az opciót lehívják, ha ez megfelel az intézménnyel kapcsolatos piaci várakozásnak. Nem feltételezhető, hogy az opciót lehívják, amennyiben ez az intézménybe történő beáramlások előrehozásához vagy az intézményből történő kiáramlások halasztásához vezet. A beáramlással azonos napon kell szerepeltetni az olyan pénzeszköz-kiáramlást, amelyet szerződés alapján a beáramlás idéz elő (pl. közvetítő finanszírozás esetében);
 c)
 valamennyi látra szóló és lejárat nélküli betétet egynaposként, a 020-as oszlopban kell szerepeltetni;
 d)
 a nyitott repókat, a fordított repókat és a hasonló, bármely fél által bármely napon lezárható ügyleteket egynapos lejáratúnak kell tekinteni, kivéve akkor, ha a felmondási idő egy napnál hosszabb; ebben az esetben a felmondási időnek megfelelő lejárati sávban kell őket feltüntetni;
 e)
 feltételezni kell, hogy a lejárat előtti felmondási opcióval rendelkező lekötött lakossági betétek abban az időszakban járnak le, amikor a lejárat előtti felmondás nem jár az (EU) 2015/61 rendelet 25. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti büntetéssel;
 f)
 amennyiben az intézmény az e bekezdésben meghatározott szabályok alapján nem képes megállapítani valamely adott tétel vagy annak egy része vonatkozásában a szerződéses kifizetési ütemezés egy minimális menetrendjét, úgy a tételt vagy annak adott részét öt évnél hosszabb lejáratú tételként a 220-as oszlopban tünteti fel.
 13.
 A kamatok minden mérlegen belüli és mérlegen kívüli instrumentumból származó ki- és -beáramlását szerepeltetni kell a „kiáramlások” és a „beáramlások” szakasz valamennyi megfelelő tételében.
 14.
 A lejáró devizacsere-ügyleteknél a keresztdevizás csereügyletek, a határidős devizaügyletek és a ki nem egyenlített azonnali devizamegállapodások lejáratkori névértékét a tábla vonatkozó lejárati sávjában kell feltüntetni.
 15.
 A ki nem egyenlített ügyletekből származó pénzáramlásokat a kiegyenlítésüket megelőző rövid időszakban a megfelelő sorokban és lejárati sávokban kell szerepeltetni.
 16.
 Üresen kell hagyni azokat a tételeket, amelyeknél az intézmény nem végez alapul szolgáló üzleti tevékenységet, például egy adott kategóriában nem rendelkezik betéttel.
 17.
 Nem kell jelenteni a késedelmes tételeket és azokat a tételeket, amelyek esetében az intézménynek oka van nemteljesítést feltételezni.
 18.
 Amennyiben a kapott biztosítékot olyan ügyletben zálogosítják újra el, amelynek lejárata későbbi, mint azé az ügyleté, amelyben az intézmény megkapta a biztosítékot, a kapott biztosíték valós értékének összegével megegyező értékpapír-kiáramlást kell feltüntetni a biztosíték fogadásához vezető ügylet lejáratának megfelelő lejárati sáv kiegyensúlyozó kapacitásra vonatkozó szakaszában.
 19.
 A csoporton belüli tételek nem érintik a konszolidált alapon történő adatszolgáltatást.
 II. RÉSZ: A TÁBLA EGYES SORAIRA VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ
 Sor
 Jogszabályi hivatkozások és útmutató
 010–380
 1. KIÁRAMLÁSOK
 A pénzeszköz-kiáramlások teljes összegét az alábbi alkategóriákban kell feltüntetni:
 010
 1.1 Kibocsátott értékpapírokból eredő kötelezettségek
 Az adatot szolgáltató intézmény által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokból (saját kibocsátásból) származó pénzeszköz-kiáramlások.
 020
 1.1.1 lejáró fedezetlen kötvények
 Az 1.1. sorban feltüntetett, olyan kibocsátott értékpapírokból származó pénzeszköz-kiáramlások összege, amely értékpapírok az adatot szolgáltató intézmény által harmadik fél részére kibocsátott fedezetlen adósságinstrumentumok.
 030
 1.1.2 szabályozott fedezett kötvények
 Az 1.1. sorban feltüntetett, olyan kibocsátott értékpapírokból származó pénzeszköz-kiáramlások összege, amely értékpapírok az 575/2013/EU rendelet 129. cikkének (4) vagy (5) bekezdése vagy a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdése szerint kezelhető kötvények.
 040
 1.1.3 lejáró értékpapírosítások
 Az 1.1. sorban feltüntetett, olyan kibocsátott értékpapírokból származó pénzeszköz-kiáramlások összege, amely értékpapírok harmadik féllel végrehajtott, az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 61. pontja szerinti értékpapírosítások.
 050
 1.1.4 egyéb
 Az 1.1. sorban feltüntetett, olyan kibocsátott értékpapírokból származó pénzeszköz-kiáramlások összege, amely értékpapírok nem sorolhatók a fenti alkategóriák egyikébe sem.
 060
 1.2 Fedezett kölcsönügyletekből és tőkepiac-vezérelt ügyletekből eredő kötelezettségek, a következőkkel fedezve:
 Az 575/2013/EU rendelet 192. cikkében meghatározott fedezett kölcsönügyletből és tőkepiac-vezérelt ügyletből származó összes pénzeszköz-kiáramlás teljes összege.
 Megjegyzés: Itt kizárólag a pénzáramlásokat kell feltüntetni, a fedezett kölcsönügylethez és a tőkepiac-vezérelt ügylethez kapcsolódó értékpapír-áramlásokat a „kiegyensúlyozó kapacitás” szakaszban kell szerepeltetni.
 070
 1.2.1 1. szintű forgalomképes eszközök
 Az 1.2. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-kiáramlások összege, amelyet olyan forgalomképes eszköz fedez, amely megfelelne az (EU) 2015/61 rendelet 7., 8. és 10. cikkében meghatározott követelményeknek, ha nem az adott ügyletet fedezné.
 A KBF-ek az (EU) 2015/61 rendelet 15. cikkének megfelelő, 1. szintű eszköznek minősülő részvényeit vagy befektetési jegyeit az alábbi alkategóriákban, az alapterméküknek megfelelően kell feltüntetni.
 080
 1.2.1.1 1. szintű a fedezett kötvények kivételével
 Az 1.2.1. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-kiáramlások összege, amelyet nem fedezett kötvény fedez.
 090
 1.2.1.1.1 1. szintű központi banki eszközök
 Az 1.2.1.1. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-kiáramlások összege, amelyet központi bankokkal szembeni vagy általuk garantált követeléseket képviselő eszköz fedez.
 100
 1.2.1.1.2 1. szintű eszközök (CQS1)
 Az 1.2.1.1. pontban feltüntetett, az 1.2.1.1.1. pontban feltüntetetteken kívüli olyan pénzeszköz-kiáramlások összege, amelyet kijelölt külső hitelminősítő intézettől 1-es hitelminőségi besorolást kapott kibocsátóval vagy garantőrrel szembeni vagy általa garantált követeléseket képviselő eszköz fedez.
 110
 1.2.1.1.3 1. szintű eszközök (CQS2, CQS3)
 Az 1.2.1.1. pontban feltüntetett, az 1.2.1.1.1. pontban feltüntetetteken kívüli olyan pénzeszköz-kiáramlások összege, amelyet kijelölt külső hitelminősítő intézettől 2-es vagy 3-as hitelminőségi besorolást kapott kibocsátóval vagy garantőrrel szembeni vagy általa garantált követeléseket képviselő eszköz fedez.
 120
 1.2.1.1.4 1. szintű eszközök (CQS4+)
 Az 1.2.1.1. pontban feltüntetett, az 1.2.1.1.1. pontban feltüntetetteken kívüli olyan pénzeszköz-kiáramlások összege, amelyet kijelölt külső hitelminősítő intézettől 4-es vagy rosszabb hitelminőségi besorolást kapott kibocsátóval vagy garantőrrel szembeni vagy általa garantált követeléseket képviselő eszköz fedez.
 130
 1.2.1.2 1. szintű fedezett kötvények (CQS1)
 Az 1.2.1. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-kiáramlások összege, amelyet fedezett kötvény fedez. Az (EU) 2015/61 rendelet 10. cikke (1) bekezdése f) pontjának megfelelően csak az 1-es hitelminőségi besorolással rendelkező fedezett kötvények minősülhetnek 1. szintű eszköznek.
 140
 1.2.2 2A. szintű forgalomképes eszközök
 Az 1.2. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-kiáramlások összege, amelyet olyan forgalomképes eszköz fedez, amely megfelelne az (EU) 2015/61 rendelet 7., 8. és 11. cikkében meghatározott követelményeknek, ha nem az adott ügyletet fedezné.
 A KBF-ek az (EU) 2015/61 rendelet 15. cikkének megfelelő, 2A. szintű eszköznek minősülő részvényeit vagy befektetési jegyeit az alábbi alkategóriákban, az alapterméküknek megfelelően kell feltüntetni.
 150
 1.2.2.1 2A. szintű vállalati kötvények (CQS1)
 Az 1.2.2. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-kiáramlások összege, amelyet kijelölt külső hitelminősítő intézettől 1-es hitelminőségi besorolást kapott vállalati kötvény fedez.
 160
 1.2.2.2 2A. szintű fedezett kötvények (CQS1, CQS2)
 Az 1.2.2. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-kiáramlások összege, amelyet kijelölt külső hitelminősítő intézettől 1-es vagy 2-es hitelminőségi besorolást kapott fedezett kötvény fedez.
 170
 1.2.2.3 2A. szintű közszektorbeli intézményi eszközök (CQS1, CQS2)
 Az 1.2.2. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-kiáramlások összege, amelyet központi kormányzatokkal, központi bankokkal, regionális kormányzatokkal, helyi hatóságokkal vagy közszektorbeli intézményekkel szembeni vagy általuk garantált követeléseket képviselő eszköz fedez. Az (EU) 2015/61 rendelet 11. cikke (1) bekezdése a) és b) pontjának megfelelően csak az 1-es és 2-es hitelminőségi besorolással rendelkező közszektorbeli eszközök minősülhetnek 2A. szintű eszköznek.
 180
 1.2.3 2B. szintű forgalomképes eszközök
 Az 1.2. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-kiáramlások összege, amelyet olyan forgalomképes eszköz fedez, amely megfelelne az (EU) 2015/61 rendelet 7., 8. és 12. vagy 13. cikkében meghatározott követelményeknek, ha nem az adott ügyletet fedezné.
 A KBF-ek az (EU) 2015/61 rendelet 15. cikkének megfelelő, 2B. szintű eszköznek minősülő részvényeit vagy befektetési jegyeit az alábbi alkategóriákban, az alapterméküknek megfelelően kell feltüntetni.
 190
 1.2.3.1 2B. szintű eszközfedezetű értékpapírok (ABS) (CQS1)
 Az 1.2.3. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-kiáramlások összege, amelyet eszközfedezetű értékpapír fedez, utóbbiak közé értve a lakóingatlannal fedezett értékpapírokat is. Az (EU) 2015/61 rendelet 13. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően csak az 1-es hitelminőségi besorolással rendelkező eszközfedezetű értékpapírok minősülhetnek 2B. szintű eszköznek.
 200
 1.2.3.2 2B. szintű fedezett kötvények (CQS 1-6)
 Az 1.2.3. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-kiáramlások összege, amelyet fedezett kötvény fedez.
 210
 1.2.3.3 2B. szintű vállalati kötvények (CQS 1-3)
 Az 1.2.3. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-kiáramlások összege, amelyet hitelviszonyt megtestesítő vállalati értékpapír fedez.
 220
 1.2.3.4 2B. szintű részvények
 Az 1.2.3. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-kiáramlások összege, amelyet részvény fedez.
 230
 1.2.3.5 2B. szintű közszektorbeli intézményi eszközök (CQS 3-5)
 Az 1.2.3. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-kiáramlások összege, amelyet nem az 1.2.3.1–1.2.3.4. pontban feltüntetett 2B. szintű eszköz fedez.
 240
 1.2.4 egyéb forgalomképes eszköz
 Az 1.2. pontban feltüntetett pénzeszköz-kiáramlások összege, amelyet nem az 1.2.1., 1.2.2. vagy 1.2.3. pontban feltüntetett forgalomképes eszközök fedeznek.
 250
 1.2.5 egyéb eszközök
 Az 1.2. pontban feltüntetett pénzeszköz-kiáramlások összege, amelyet nem az 1.2.1., 1.2.2., 1.2.3. vagy 1.2.4. pontban feltüntetett eszközök fedeznek.
 260
 1.3 Az elhelyezett betétekből származó, az 1.2. pontban nem szereplő kötelezettségek (a biztosítékként kapott betétek kivételével)
 Az elhelyezett betétekből származó pénzeszköz-kiáramlások az 1.2. pontban feltüntetett kiáramlások és a biztosítékként elhelyezett betétek kivételével. A származtatott ügyletekből származó pénzeszköz-kiáramlásokat az 1.4. vagy 1.5. pontban kell feltüntetni.
 A betéteket a szerződés szerinti legkorábbi lejárati nappal kell szerepeltetni. Az előzetes figyelmeztetés nélkül, azonnal felvehető betéteket („látra szóló betétek”) és a lejárat nélküli betéteket az „egynapos” lejárati sávban kell feltüntetni.
 270
 1.3.1 stabil lakossági betétek
 Az 1.3. pontban feltüntetett, az (EU) 2015/61 rendelet 3. cikkének 8. pontja és 24. cikke szerinti lakossági betétekből származó pénzeszköz-kiáramlások összege.
 280
 1.3.2 egyéb lakossági betétek
 Az 1.3. pontban feltüntetett, az (EU) 2015/61 rendelet 3. cikkének 8. pontja szerinti lakossági betétekből származó pénzeszköz-kiáramlások összege, az 1.3.1. pontban feltüntetett kiáramlások kivételével.
 290
 1.3.3 operatív betétek
 Az 1.3. pontban feltüntetett, az (EU) 2015/61 rendelet 27. cikke szerinti operatív betétekből származó pénzeszköz-kiáramlások összege.
 300
 1.3.4 hitelintézetektől származó nem operatív betétek
 Az 1.3. pontban feltüntetett, hitelintézeti betétekből származó pénzeszköz-kiáramlások összege, az 1.3.3. pontban feltüntetett kiáramlások kivételével.
 310
 1.3.5 egyéb pénzügyi ügyfelektől származó nem operatív betétek
 Az 1.3. pontban feltüntetett, az (EU) 2015/61 rendelet 3. cikkének 9. pontja szerinti pénzügyi ügyfelek által elhelyezett betétekből származó pénzeszköz-kiáramlások összege, az 1.3.3. és 1.3.4. pontban feltüntetett kiáramlások kivételével.
 320
 1.3.6 központi bankoktól származó nem operatív betétek
 Az 1.3. pontban feltüntetett, központi bankok által elhelyezett nem operatív betétekből származó pénzeszköz-kiáramlások összege.
 330
 1.3.7 nem pénzügyi vállalatoktól származó nem operatív betétek
 Az 1.3. pontban feltüntetett, nem pénzügyi vállalatok által elhelyezett nem operatív betétekből származó pénzeszköz-kiáramlások összege.
 340
 1.3.8 egyéb partnerektől származó nem operatív betétek
 Az 1.3. pontban feltüntetett, az 1.3.1–1.3.7. pontban jelentett betétektől eltérő betétekből származó pénzeszköz-kiáramlások összege.
 350
 1.4 Lejáró devizacsere-ügylet
 A devizacsere-ügyletek lejáratából, például a tőkeösszegek lejáratkori cseréjéből származó pénzeszköz-kiáramlások teljes összege.
 360
 1.5 Az 1.4. pontban nem szereplő, származtatott ügyletekből eredő kötelezettségek összege
 Az 575/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt szerződések alapján fizetendő, származtatott pozíciókból származó pénzeszköz-kiáramlások teljes összege, kivéve a lejáró devizacsere-ügyletekből származó kiáramlásokat, amelyeket az 1.4. pontban kell szerepeltetni.
 A teljes összegnek a kiegyenlítési összegeket kell mutatnia az adatszolgáltatás időpontjában nem teljesített letéti felhívásokkal együtt.
 A teljes összegnek az alábbi 1. és 2. elem összegét kell mutatnia a különböző lejárati sávokban:
 1.
 A lejárati tábla egyik táblájában sem szerepeltethető az olyan származtatott ügyletekhez kapcsolódó pénz- és értékpapír-áramlás, amelyre vonatkozóan biztosítéki megállapodás írja elő a partnerkockázat teljes vagy arányos fedezetét. Ez azt jelenti, hogy a táblákban egyáltalán nem szerepeltethető az ilyen származtatott ügyletekhez kapcsolódó pénz-, értékpapír-, készpénzfedezet- és értékpapírfedezet-áramlás. Nem tüntethető fel továbbá a lejárati tábla kiegyensúlyozó kapacitást mutató 3. szakaszának „állomány” oszlopában a fedezett származtatott ügylet keretében korábban kapott vagy nyújtott készpénz- és értékpapír-fedezet állománya, kivéve a letéti felhívások nyomán bekövetkező esedékes, de még nem teljesített pénz- és értékpapír-áramlást („készpénzfedezet- és értékpapírfedezet-áramlás”). Utóbbiak közül a készpénzfedezetet az 1.5. és a 2.4. sorban („származtatott ügyletekhez kapcsolódó pénzeszköz-kiáramlások” és „származtatott ügyletekhez kapcsolódó pénzeszköz-beáramlások”), az értékpapír-fedezetet a 3. szakaszban („kiegyensúlyozó kapacitás”) kell kimutatni.
 2.
 A pénzeszközök és értékpapírok olyan származtatott ügyletekhez kapcsolódó be- és kiáramlása esetében, amelyekre nem vonatkozik biztosítéki megállapodás vagy csak részleges fedezet szükséges, meg kell különböztetni az opcionalitást tartalmazó és egyéb szerződéseket:
 a)
 az opció jellegű származtatott ügyletekhez kapcsolódó áramlások csak akkor szerepeltethetők, ha vételi opció esetén a lehívási ár a piaci árnál alacsonyabb vagy eladási opció esetén annál magasabb (azaz az opció nyereséges). Ezek az áramlások a következők közül mindkettő együttes alkalmazásával közelíthetők:
 i.
 a szerződés aktuális piaci értékét vagy nettó jelenértékét a lejárati tábla 2.4. sorában („származtatott ügyletekhez kapcsolódó pénzeszköz-beáramlások”) az opció legkésőbbi lehívási napjával beáramlásként kell szerepeltetni, ha az opció lehívására a bank jogosult;
 ii.
 a szerződés aktuális piaci értékét vagy nettó jelenértékét a lejárati tábla 1.5. sorában („származtatott ügyletekhez kapcsolódó pénzeszköz-kiáramlások”) az opció legkorábbi lehívási napjával kiáramlásként kell szerepeltetni, ha az opció lehívására a bank partnere jogosult;
 b)
 az a) pontban említettől eltérő szerződésekhez kapcsolódó áramlások esetében a bruttó szerződéses pénzáramlásokat az 1.5. sor („származtatott ügyletekhez kapcsolódó pénzeszköz-kiáramlások”) és a 2.4. sor („származtatott ügyletekhez kapcsolódó pénzeszköz-beáramlások”) megfelelő lejárati sávjában, a likvid értékpapírok szerződéses áramlásait pedig a lejárati tábla kiegyensúlyozó kapacitást mutató szakaszában – még nem rögzített összegek esetében az adatszolgáltatás időpontjában alkalmazandó aktuális, piac által implikált határidős kamatlábak használatával – kell szerepeltetni.
 370
 1.6 Egyéb kiáramlások
 Az 1.1., 1.2., 1.3., 1.4. és 1.5. pontban nem szereplő valamennyi egyéb pénzeszköz-kiáramlás teljes összege. A függő kiáramlások itt nem szerepeltethetők.
 380
 1.7 Kiáramlások összesen
 Az 1.1., 1.2., 1.3., 1.4., 1.5. és 1.6. pontban feltüntetett kiáramlások összege.
 390–700
 390
 2.1 Fedezett kölcsönügyletekből és tőkepiac-vezérelt ügyletekből esedékes összegek, a következőkkel fedezve:
 Az 575/2013/EU rendelet 192. cikkében meghatározott fedezett kölcsönügyletből és tőkepiac-vezérelt ügyletből származó pénzeszköz-beáramlás.
 Itt kizárólag a pénzáramlásokat kell feltüntetni, a fedezett kölcsönügylethez és a tőkepiac-vezérelt ügylethez kapcsolódó értékpapír-áramlásokat a „kiegyensúlyozó kapacitás” szakaszban kell szerepeltetni.
 400
 2.1.1 1. szintű forgalomképes eszközök
 A 2.1. pontban feltüntetett, az (EU) 2015/61 rendelet 7., 8. és 10. cikke szerinti forgalomképes eszközökkel fedezett pénzeszköz-beáramlások összege.
 A KBF-ek az (EU) 2015/61 rendelet 15. cikkének megfelelő, 1. szintű eszköznek minősülő részvényeit vagy befektetési jegyeit az alábbi alkategóriákban, az alapterméküknek megfelelően kell feltüntetni.
 410
 2.1.1.1 1. szintű eszközök a fedezett kötvények kivételével
 A 2.1.1. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-beáramlások összege, amelyet nem fedezett kötvény fedez.
 420
 2.1.1.1.1 1. szintű központi banki eszközök
 A 2.1.1.1. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-beáramlások összege, amelyet központi bankokkal szembeni vagy általuk garantált követeléseket képviselő eszköz fedez.
 430
 2.1.1.1.2 1. szintű eszközök (CQS1)
 A 2.1.1.1. pontban feltüntetett, a 2.1.1.1.1. pontban feltüntetetteken kívüli olyan pénzeszköz-beáramlások összege, amelyet kijelölt külső hitelminősítő intézettől 1-es hitelminőségi besorolást kapott kibocsátóval vagy garantőrrel szembeni vagy általa garantált követeléseket képviselő eszköz fedez.
 440
 2.1.1.1.3 1. szintű eszközök (CQS2, CQS3)
 A 2.1.1.1. pontban feltüntetett, a 2.1.1.1.1. pontban feltüntetetteken kívüli olyan pénzeszköz-beáramlások összege, amelyet kijelölt külső hitelminősítő intézettől 2-es vagy 3-as hitelminőségi besorolást kapott kibocsátóval vagy garantőrrel szembeni vagy általa garantált követeléseket képviselő eszköz fedez.
 450
 2.1.1.1.4 1. szintű eszközök (CQS4+)
 A 2.1.1.1. pontban feltüntetett, a 2.1.1.1.1. pontban feltüntetetteken kívüli olyan pénzeszköz-beáramlások összege, amelyet kijelölt külső hitelminősítő intézettől 4-es vagy rosszabb hitelminőségi besorolást kapott kibocsátóval vagy garantőrrel szembeni vagy általa garantált követeléseket képviselő eszköz fedez.
 460
 2.1.1.2 1. szintű fedezett kötvények (CQS1)
 A 2.1.1. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-beáramlások összege, amelyet fedezett kötvény fedez. Az (EU) 2015/61 rendelet 10. cikke (1) bekezdése f) pontjának megfelelően csak az 1-es hitelminőségi besorolással rendelkező fedezett kötvények minősülhetnek 1. szintű eszköznek.
 470
 2.1.2 2A. szintű forgalomképes eszközök
 A 2.1. pontban feltüntetett, az (EU) 2015/61 rendelet 7., 8. és 11. cikke szerinti forgalomképes eszközökkel fedezett pénzeszköz-beáramlások összege.
 A KBF-ek az (EU) 2015/61 rendelet 15. cikkének megfelelő, 2A. szintű eszköznek minősülő részvényeit vagy befektetési jegyeit az alábbi alkategóriákban, az alapterméküknek megfelelően kell feltüntetni.
 480
 2.1.2.1 2A. szintű vállalati kötvények (CQS1)
 A 2.1.2. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-beáramlások összege, amelyet kijelölt külső hitelminősítő intézettől 1-es hitelminőségi besorolást kapott vállalati kötvény fedez.
 490
 2.1.2.2 2A. szintű fedezett kötvények (CQS1, CQS2)
 A 2.1.2. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-beáramlások összege, amelyet kijelölt külső hitelminősítő intézettől 1-es vagy 2-es hitelminőségi besorolást kapott fedezett kötvény fedez.
 500
 2.1.2.3 2A. szintű közszektorbeli intézményi eszközök (CQS1, CQS2)
 A 2.1.2. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-beáramlások összege, amelyet központi kormányzatokkal, központi bankokkal, regionális kormányzatokkal, helyi hatóságokkal vagy közszektorbeli intézményekkel szembeni vagy általuk garantált követeléseket képviselő eszköz fedez. Az (EU) 2015/61 rendelet 11. cikke (1) bekezdése a) és b) pontjának megfelelően csak az 1-es és 2-es hitelminőségi besorolással rendelkező közszektorbeli eszközök minősülhetnek 2A. szintű eszköznek.
 510
 2.1.3 2B. szintű forgalomképes eszközök
 A 2.1. pontban feltüntetett, az (EU) 2015/61 rendelet 7., 8. és 12. vagy 13. cikke szerinti forgalomképes eszközökkel fedezett pénzeszköz-beáramlások összege.
 A KBF-ek az (EU) 2015/61 rendelet 15. cikkének megfelelő, 2B. szintű eszköznek minősülő részvényeit vagy befektetési jegyeit az alábbi alkategóriákban, az alapterméküknek megfelelően kell feltüntetni.
 520
 2.1.3.1 2B. szintű eszközfedezetű értékpapírok (ABS) (CQS1)
 A 2.1.3. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-beáramlások összege, amelyet eszközfedezetű értékpapír fedez, utóbbiak közé értve a lakóingatlannal fedezett értékpapírokat is.
 530
 2.1.3.2 2B. szintű fedezett kötvények (CQS 1-6)
 A 2.1.3. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-beáramlások összege, amelyet fedezett kötvény fedez.
 540
 2.1.3.3 2B. szintű vállalati kötvények (CQS 1-3)
 A 2.1.3. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-beáramlások összege, amelyet hitelviszonyt megtestesítő vállalati értékpapír fedez.
 550
 2.1.3.4 2B. szintű részvények
 A 2.1.3. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-beáramlások összege, amely részvény.
 560
 2.1.3.5 2B. szintű közszektorbeli intézményi eszközök (CQS 3-5)
 A 2.1.3. pontban feltüntetett olyan pénzeszköz-beáramlások összege, amely nem a 2.1.3.1–2.1.3.4 pontban feltüntetett 2B. szintű eszköz.
 570
 2.1.4 egyéb forgalomképes eszköz
 A 2.1. pontban feltüntetett pénzeszköz-beáramlások összege, amelyet nem a 2.1.1, 2.1.2. vagy 2.1.3. pontban feltüntetett forgalomképes eszközök fedeznek.
 580
 2.1.5 egyéb eszközök
 A 2.1. pontban feltüntetett pénzeszköz-beáramlások összege, amelyet nem a 2.1.1, 2.1.2., 2.1.3. vagy 2.1.4. pontban feltüntetett eszközök fedeznek.
 590
 2.2 Hitelekből és előlegekből eredő, a 2.1. pontban nem szereplő esedékes összegek a következő ügyfelektől:
 Hitelekből és előlegekből származó beáramlások.
 A pénzeszköz-beáramlásokat a szerződés szerinti legkésőbbi törlesztési nappal kell feltüntetni. Rulírozó hitelkeretek esetében feltételezni kell, hogy a meglévő hitelt megújítják, a fennmaradó egyenleg pedig folyósítási kötelezettséget tartalmazó keretként kezelendő.
 600
 2.2.1 lakossági ügyfelek
 A 2.2. pontban feltüntetett, az (EU) 2015/61 rendelet 3. cikkének 8. pontja szerinti, természetes személytől vagy kkv-tól származó pénzeszköz-beáramlások összege.
 610
 2.2.2 nem pénzügyi vállalatok
 A 2.2. pontban feltüntetett, nem pénzügyi vállalatoktól származó pénzeszköz-beáramlások összege.
 620
 2.2.3 hitelintézetek
 A 2.2. pontban feltüntetett, hitelintézetektől származó pénzeszköz-beáramlások összege.
 630
 2.2.4 egyéb pénzügyi ügyfelek
 A 2.2. pontban feltüntetett, az (EU) 2015/61 rendelet 3. cikkének 9. pontja szerinti pénzügyi ügyfelektől származó pénzeszköz-beáramlások összege, a 2.2.3. pontban feltüntetett beáramlások kivételével.
 640
 2.2.5 központi bankok
 A 2.2. pontban feltüntetett, központi bankoktól származó pénzeszköz-beáramlások összege.
 650
 2.2.6 egyéb partnerek
 A 2.2. pontban feltüntetett, a 2.2.1–2.2.5. pontban nem említett egyéb szervezetektől származó pénzeszköz-beáramlások összege.
 660
 2.3 Lejáró devizacsere-ügylet
 A devizacsere-ügyletek lejáratából, például a tőkeösszegek lejáratkori cseréjéből származó szerződéses pénzeszköz-beáramlások teljes összege.
 A tábla megfelelő lejárati sávjaiban szereplő keresztdevizás csereügyletek és határidős devizaügyletek lejáratkori névértékét a tábla vonatkozó lejárati sávjában kell feltüntetni.
 670
 2.4 A 2.3. pontban nem szereplő, származtatott ügyletekből eredő követelések összege
 Az 575/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt szerződések alapján követelést képező származtatott pozíciókból származó pénzeszköz-beáramlások teljes összege, kivéve a lejáró devizacsere-ügyletekből származó beáramlásokat, amelyeket a 2.3. pontban kell szerepeltetni.
 A teljes összegnek a kiegyenlítési összegeket kell mutatnia az adatszolgáltatás időpontjában nem teljesített letéti felhívásokkal együtt.
 A teljes összegnek az alábbi 1. és 2. elem összegét kell mutatnia a különböző lejárati sávokban:
 1.
 a lejárati tábla egyik táblájában sem szerepeltethető az olyan származtatott ügyletekhez kapcsolódó pénz- és értékpapír-áramlás, amelyre vonatkozóan biztosítéki megállapodás írja elő a partnerkockázat teljes vagy arányos fedezetét, és ugyancsak nem szerepeltethető a táblában az ilyen származtatott ügyletekhez kapcsolódó semmilyen pénz-, értékpapír-, készpénzfedezet- és értékpapírfedezet-áramlás. Nem tüntethető fel továbbá a lejárati tábla kiegyensúlyozó kapacitást mutató 3. szakaszának „állomány” oszlopában a fedezett származtatott ügylet keretében korábban kapott vagy nyújtott készpénz- és értékpapír-fedezet állománya, kivéve a letéti felhívások nyomán bekövetkező esedékes, de még nem teljesített pénz- és értékpapír-áramlást. Utóbbiak közül a készpénzfedezetet az 1.5. és a 2.4. sorban („származtatott ügyletekhez kapcsolódó pénzeszköz-kiáramlások” és „származtatott ügyletekhez kapcsolódó pénzeszköz-beáramlások”), az értékpapír-fedezetet a 3. szakaszban („kiegyensúlyozó kapacitás”) kell kimutatni;
 2.
 a pénzeszközök és értékpapírok olyan származtatott ügyletekhez kapcsolódó be- és kiáramlása esetében, amelyekre nem vonatkozik biztosítéki megállapodás vagy csak részleges fedezet szükséges, meg kell különböztetni az opcionalitást tartalmazó és egyéb szerződéseket:
 a)
 az opció jellegű származtatott ügyletekhez kapcsolódó áramlások csak akkor szerepeltethetők, ha az opció nyereséges. Ezek az áramlások a következők közül mindkettő együttes alkalmazásával közelíthetők:
 i.
 a szerződés aktuális piaci értékét vagy nettó jelenértékét a lejárati tábla 2.4. sorában („származtatott ügyletekhez kapcsolódó pénzeszköz-beáramlások”) az opció legkésőbbi lehívási napjával beáramlásként kell szerepeltetni, ha az opció lehívására a bank jogosult;
 ii.
 a szerződés aktuális piaci értékét vagy nettó jelenértékét a lejárati tábla 1.5. sorában („származtatott ügyletekhez kapcsolódó pénzeszköz-kiáramlások”) az opció legkorábbi lehívási napjával kiáramlásként kell szerepeltetni, ha az opció lehívására a bank partnere jogosult;
 b)
 az a) pontban említettől eltérő szerződésekhez kapcsolódó áramlások esetében a bruttó szerződéses pénzáramlásokat az 1.5. sor („származtatott ügyletekhez kapcsolódó pénzeszköz-kiáramlások”) és a 2.4. sor („származtatott ügyletekhez kapcsolódó pénzeszköz-beáramlások”) megfelelő lejárati sávjában, az értékpapírok szerződéses áramlásait pedig a lejárati tábla kiegyensúlyozó kapacitást mutató szakaszában – még nem rögzített összegek esetében az adatszolgáltatás időpontjában alkalmazandó aktuális, piac által implikált határidős kamatláb használatával – kell szerepeltetni.
 680
 2.5 Saját portfólióban tartott, lejáró értékpapír
 A kötvényekben végrehajtott saját befektetésekből eredő, a szerződés szerinti hátralévő futamidővel szerepeltetett, esedékes tőketörlesztésből származó beáramlások összege. A tétel magában foglalja a kiegyensúlyozó kapacitásban szerepeltetett lejáró értékpapírokból származó pénzeszköz-beáramlást. Azaz amennyiben egy értékpapír lejár, értékpapír-kiáramlásként kell feltüntetni a kiegyensúlyozó kapacitás táblában, és pénzeszköz-beáramlásként itt.
 690
 2.6 Egyéb beáramlások
 A 2.1., 2.2., 2.3., 2.4. és 2.5. pontban nem szereplő valamennyi egyéb pénzeszköz-beáramlás teljes összege. A függő beáramlások itt nem szerepeltethetők.
 700
 2.7 Beáramlások összesen
 A 2.1., 2.2., 2.3., 2.4., 2.5. és 2.6. pontban feltüntetett beáramlások összege.
 710
 2.8 Nettó finanszírozási eltérés (gap)
 A 2.7. pontban szereplő beáramlások összértéke csökkentve az 1.7. pontban szereplő kiáramlások összértékével.
 720
 2.9 Halmozott nettó finanszírozási eltérés (gap)
 Halmozott nettó szerződéses hiány az adatszolgáltatás időpontjától a vonatkozó lejárati sáv végéig.
 730-1080
 3. KIEGYENSÚLYOZÓ KAPACITÁS
 A lejárati tábla „kiegyensúlyozó kapacitás” táblája az intézmény különböző likviditású eszközállományainak alakulásáról nyújt tájékoztatást, köztük a forgalomképes eszközökről, a központi bank által elfogadható eszközökről, valamint az intézmény által kapott, folyósítási kötelezettséget tartalmazó keretekről.
 Konszolidált szintű adatszolgáltatás esetén a központi bank általi elfogadhatóságnak az egyes konszolidált intézményekre a saját joghatóságukban alkalmazandó szabályait kell figyelembe venni.
 A kiegyensúlyozó kapacitásban azokat a forgalomképes eszközöket kell szerepeltetni, amelyeket kiterjedt, mély és aktív, alacsony koncentrációs szintű repo- vagy készpénzpiacokon forgalmaznak.
 A kiegyensúlyozó kapacitás tábla oszlopaiban csak olyan meg nem terhelt eszközök szerepelhetnek, amelyeket az intézmény bármikor készpénzre válthat, hogy megszüntethesse az adott időtávon történő pénzeszköz-beáramlások és -kiáramlások közötti szerződéses hiányt. A megterhelt eszközök fogalommeghatározása tekintetében az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet alkalmazandó. Az eszközök nem használhatók hitelminőség-javításra strukturált ügyletekben, nem használhatók fel működési költségek (például járadékok, bérek) finanszírozására, és azokat egyértelműen és kizárólagosan függő finanszírozási forrásként kell kezelni.
 A fordított repoügyletek és az értékpapír-finanszírozási ügyletek (SFT) keretében az intézmény által biztosítékként kapott eszközök figyelembe vehetők a kiegyensúlyozó kapacitásban akkor, ha azokat az intézmény tartja, azokat újból nem zálogosították el, és azok jogszabály és szerződés alapján az intézmény rendelkezésére állnak.
 A többszörös figyelembevétel elkerülése érdekében, ha az intézmény a 3.1–3.7. pontban elkülönített eszközöket szerepeltet, az e keretekhez kapcsolódó kapacitást nem szerepelteti a 3.8. pontban.
 Az eszközöket a nyitó állományban, a 010-es oszlopban kell feltüntetni, ha megfelelnek a sor leírásának és az adatszolgáltatás időpontjában rendelkezésre állnak.
 A 020–220-as oszlopok a kiegyensúlyozó kapacitáson belüli szerződéses áramlásokat tartalmazzák. Ha egy intézmény repoügyletet kötött, a kirepózott eszközt értékpapír-beáramlásként kell visszavezetni a repoügylet lejáratának megfelelő lejárati sávban. Ugyanígy a lejáró repoügyletből származó pénzeszköz-kiáramlást az 1.2. pont megfelelő pénzeszköz-kiáramlási lejárati sávjában kell feltüntetni. Ha egy intézmény fordított repoügyletet kötött, a berepózott eszközt értékpapír-kiáramlásként kell visszavezetni a repoügylet lejáratának megfelelő lejárati sávban. Ugyanígy a lejáró repoügyletből származó pénzeszköz-kiáramlást a 2.1. pont megfelelő pénzeszköz-beáramlási lejárati sávjában kell feltüntetni. A biztosítéki csereügyleteket szerződéses értékpapír-beáramlásokként és értékpapír-kiáramlásokként, a csereügyletek lejárata szerinti lejárati sávban kell feltüntetni a kiegyensúlyozó kapacitás szakaszban.
 A 3.8. pontban szereplő hitel- és likviditási keretek szerződés szerint rendelkezésre álló összegének változását a megfelelő lejárati sávban áramlásként kell feltüntetni. Ha egy intézmény egynapos betétet helyez el központi banknál, akkor a betét összegét a 3.2. pontban nyitó állományként, továbbá a tételre vonatkozó „egynapos” lejárati kategóriában pénzeszköz-kiáramlásként kell szerepeltetni. Ennek megfelelően a keletkező pénzeszköz-beáramlást a 2.2.5. pontban kell feltüntetni.
 A kiegyensúlyozó kapacitáson belül a lejáró értékpapírokat szerződés szerinti lejáratuk alapján kell szerepeltetni. Egy értékpapír lejáratakor azt el kell távolítani abból az eszközkategóriából, amelyben eredetileg szerepelt, azaz értékpapír-kiáramlásként kell kezelni, a keletkező pénzeszköz-beáramlást pedig a 2.5. pontban kell feltüntetni.
 A megfelelő sávban valamennyi értékpapírt aktuális piaci értéken kell szerepeltetni.
 A 3.8. pontban kizárólag a szerződés szerint rendelkezésre álló összegek szerepeltethetők.
 A többszörös figyelembevétel elkerülése érdekében a pénzeszköz-beáramlások nem számolhatók el a kiegyensúlyozó kapacitás 3.1. vagy 3.2. pontjában.
 A kiegyensúlyozó kapacitás tételeit az alábbi alkategóriákban kell feltüntetni:
 730
 3.1 Pénzérmék és bankjegyek
 A pénzérmék és bankjegyek alkotta készpénz teljes összege.
 740
 3.2 Lehívható központi banki tartalékok
 A legkésőbb egy napon belül lehívható, az (EU) 2015/61 rendelet 10. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontja szerinti központi banknál elhelyezett tartalékok teljes összege.
 A központi bankokkal szembeni vagy általuk biztosított követeléseket képviselő értékpapírok itt nem szerepeltethetők.
 750
 3.3 1. szintű forgalomképes eszközök
 Az (EU) 2015/61 rendelet 7., 8. és 10. cikke szerinti forgalomképes eszközök piaci értéke.
 A KBF-ek az (EU) 2015/61 rendelet 15. cikkének megfelelő, 1. szintű eszköznek minősülő részvényeit vagy befektetési jegyeit az alábbi alkategóriákban, az alapterméküknek megfelelően kell feltüntetni.
 760
 3.3.1 1. szintű eszközök a fedezett kötvények kivételével
 A 3.3. pontban feltüntetett összeg, a fedezett kötvények kivételével.
 770
 3.3.1.1 1. szintű központi banki eszközök
 A 3.3.1. pontban feltüntetett azon összeg, amely központi bankokkal szembeni vagy általuk garantált követeléseket képvisel.
 780
 3.3.1.2 1. szintű eszközök (CQS1)
 A 3.3.1. pontban feltüntetett, a 3.3.1.1. pontban feltüntetetteken kívüli azon összeg, amely kijelölt külső hitelminősítő intézettől 1-es hitelminőségi besorolást kapott kibocsátóval vagy garantőrrel szembeni vagy általa garantált követeléseket képviselő eszköz.
 790
 3.3.1.3 1. szintű eszközök (CQS2, CQS3)
 A 3.3.1. pontban feltüntetett, a 3.3.1.1. pontban feltüntetetteken kívüli azon összeg, amely kijelölt külső hitelminősítő intézettől 2-es vagy 3-as hitelminőségi besorolást kapott kibocsátóval vagy garantőrrel szembeni vagy általa garantált követeléseket képviselő eszköz.
 800
 3.3.1.4 1. szintű eszközök (CQS4+)
 A 3.3.1. pontban feltüntetett, a 3.3.1.1. pontban feltüntetetteken kívüli azon összeg, amely kijelölt külső hitelminősítő intézettől 4-es vagy rosszabb hitelminőségi besorolást kapott kibocsátóval vagy garantőrrel szembeni vagy általa garantált követeléseket képviselő eszköz.
 810
 3.3.2 1. szintű fedezett kötvények (CQS1)
 A 3.3. pontban feltüntetett azon összeg, amely fedezett kötvény. Az (EU) 2015/61 rendelet 10. cikke (1) bekezdése f) pontjának megfelelően csak az 1-es hitelminőségi besorolással rendelkező fedezett kötvények minősülhetnek 1. szintű eszköznek.
 820
 3.4 2A. szintű forgalomképes eszközök
 Az (EU) 2015/61 rendelet 7., 8. és 11. cikke szerinti forgalomképes eszközök piaci értéke.
 A KBF-ek az (EU) 2015/61 rendelet 15. cikkének megfelelő, 2A. szintű eszköznek minősülő részvényeit vagy befektetési jegyeit az alábbi alkategóriákban, az alapterméküknek megfelelően kell feltüntetni.
 830
 3.4.1 2A. szintű vállalati kötvények (CQS1)
 A 3.4. pontban feltüntetett azon összeg, amely kijelölt külső hitelminősítő intézettől 1-es hitelminőségi besorolást kapott vállalati kötvény.
 840
 3.4.2 2A. szintű fedezett kötvények (CQS1, CQS2)
 A 3.4. pontban feltüntetett azon összeg, amely kijelölt külső hitelminősítő intézettől 1-es vagy 2-es hitelminőségi besorolást kapott fedezett kötvény.
 850
 3.4.3 2A. szintű közszektorbeli intézményi eszközök (CQS1, CQS2)
 A 3.4. pontban feltüntetett azon összeg, amely központi kormányzatokkal, központi bankokkal, regionális kormányzatokkal, helyi hatóságokkal vagy közszektorbeli intézményekkel szembeni vagy általuk garantált követeléseket képvisel. Az (EU) 2015/61 rendelet 11. cikke (1) bekezdése a) és b) pontjának megfelelően csak az 1-es és 2-es hitelminőségi besorolással rendelkező közszektorbeli eszközök minősülhetnek 2A. szintű eszköznek.
 860
 3.5 2B. szintű forgalomképes eszközök
 Az (EU) 2015/61 rendelet 7., 8. és 12. vagy 13. cikke szerinti forgalomképes eszközök piaci értéke.
 A KBF-ek az (EU) 2015/61 rendelet 15. cikkének megfelelő, 2B. szintű eszköznek minősülő részvényeit vagy befektetési jegyeit az alábbi alkategóriákban, az alapterméküknek megfelelően kell feltüntetni.
 870
 3.5.1 2B. szintű eszközfedezetű értékpapírok (ABS) (CQS1)
 A 3.5. pontban feltüntetett azon összeg, amely eszközfedezetű értékpapír, ideértve a lakóingatlannal fedezett értékpapírokat is. Az (EU) 2015/61 rendelet 13. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően csak az 1-es hitelminőségi besorolással rendelkező eszközfedezetű értékpapírok minősülhetnek 2B. szintű eszköznek.
 880
 3.5.2 2B. szintű fedezett kötvények (CQS 1-6)
 A 3.5. pontban feltüntetett azon összeg, amely fedezett kötvény.
 890
 3.5.3 2B. szintű vállalati kötvények (CQS 1-3)
 A 3.5. pontban feltüntetett azon összeg, amely hitelviszonyt megtestesítő vállalati értékpapír.
 900
 3.5.4 2B. szintű részvények
 A 3.5. pontban feltüntetett azon összeg, amely részvény.
 910
 3.5.5 2B. szintű közszektorbeli intézményi eszközök (CQS 3-5)
 A 3.5. pontban feltüntetett összeg, amely a 3.5.1–3.5.4. pontban nem szereplő 2B. szintű eszköz.
 920
 3.6 Egyéb forgalomképes eszköz
 A 3.3., 3.4. és 3.5. pontban feltüntetett forgalomképes eszközökön kívüli forgalomképes eszközök piaci értéke.
 A kiegyensúlyozó kapacitásban nem szerepeltethetők a csoporton belüli vagy saját kibocsátású egyéb forgalomképes eszközökből származó értékpapír-áramlások és értékpapírok. Az ilyen tételekből származó pénzeszköz-áramlásokat a tábla 1. és 2. szakaszának megfelelő részében kell feltüntetni.
 930
 3.6.1 központi kormányzat (CQS1);
 A 3.6. pontban feltüntetett azon összeg, amely kijelölt külső hitelminősítő intézettől 1-es hitelminőségi besorolást kapott központi kormányzattal szembeni vagy általa garantált követeléseket képvisel.
 940
 3.6.2 központi kormányzat (CQS2-3);
 A 3.6. pontban feltüntetett azon összeg, amely kijelölt külső hitelminősítő intézettől 2-es vagy 3-as hitelminőségi besorolást kapott központi kormányzattal szembeni vagy általa garantált követeléseket képvisel.
 950
 3.6.3 részvények
 A 3.6. pontban feltüntetett azon összeg, amely részvény.
 960
 3.6.4 fedezett kötvények
 A 3.6. pontban feltüntetett azon összeg, amely fedezett kötvény.
 970
 3.6.5 ABS
 A 3.6. pontban feltüntetett azon összeg, amely eszközfedezetű értékpapír.
 980
 3.6.6 egyéb forgalomképes eszköz
 A 3.6. pontban feltüntetett azon összeg, amely a 3.6.1–3.6.5. pontban nem szereplő egyéb forgalomképes eszköz.
 990
 3.7 Központi bank által elfogadható nem forgalomképes eszközök
 Az intézmény számára konszolidációs szintjén közvetlenül hozzáférhető azon nem forgalomképes eszközök könyv szerinti értéke, amelyek elfogadható fedezetet képeznek a központi bank szokásos likviditási műveleteihez.
 Az (EU) 2015/233 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) mellékletében szereplő olyan pénznemben denominált eszközök esetében, amelyek tekintetében rendkívül szűk a központi bank által elfogadható fedezetek köre, a mezőt üresen kell hagyni. A kiegyensúlyozó kapacitásban nem szerepeltethetők a csoporton belüli vagy saját kibocsátású egyéb forgalomképes eszközökből származó értékpapír-áramlások és értékpapírok. Az ilyen tételekből származó pénzeszköz-áramlásokat a tábla 1. és 2. szakaszában kell feltüntetni.
 1000
 3.8 Kapott, le nem hívott, folyósítási kötelezettséget tartalmazó keretek
 Az adatot szolgáltató intézmény rendelkezésére tartott, le nem hívott, folyósítási kötelezettséget tartalmazó keretek teljes összege. Magában foglalja a szerződés alapján visszavonhatatlan kereteket. Az intézményeknek csökkentett összeget kell feltüntetniük akkor, ha a lehívás esetleges biztosítékigénye meghaladja a rendelkezésre álló biztosítékokat.
 A többszörös figyelembevétel elkerülése érdekében akkor, ha az adatszolgáltató intézmény eszközöket különített el valamely le nem hívott keret biztosítékaként, és ezeket az eszközöket a 3.1–3.7. pontban már feltüntette, ezek a keretek a 3.8. pontban nem tüntethetők fel. Ugyanez vonatkozik azokra az esetekre, amikor az adatszolgáltató intézménynek esetlegesen biztosítékként eszközöket kell elkülönítenie az ebben a mezőben szerepeltetett lehívások érdekében.
 1010
 3.8.1 1. szintű keretek
 A 3.8. pontban feltüntetett azon összeg, amely az (EU) 2015/61 rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti központi banki keret.
 1020
 3.8.2 2B. szintű korlátozott felhasználású keretek
 A 3.8. pontban feltüntetett azon összeg, amely az (EU) 2015/61 rendelet 14. cikke szerinti likviditásfinanszírozási forrás.
 1030
 3.8.3 2B. szintű, intézményvédelmi rendszerbeli keretek
 A 3.8. pontban feltüntetett azon összeg, amely az (EU) 2015/61 rendelet 16. cikkének (2) bekezdése szerinti likviditásfinanszírozási forrás.
 1040
 3.8.4 egyéb keretek
 A 3.8. pontban feltüntetett azon összeg, amely a 3.8.1–3.8.3. pontban nem szerepel.
 1050
 3.8.4.1 csoporton belüli partnerektől
 A 3.8.4. pontban feltüntetett azon összeg, amelynek esetében a partner az intézmény anyavállalata vagy leányvállalata, vagy ugyanazon anyavállalatnak egy másik leányvállalata vagy a hitelintézettel a 83/349/EGK irányelv 12. cikkének (1) bekezdése értelmében vett kapcsolatban áll, vagy az 575/2013/EU rendelet 113. cikkének (7) bekezdésében említett ugyanazon intézményvédelmi rendszer tagja vagy az 575/2013/EU rendelet 10. cikkében említett hálózat vagy szövetkezeti csoport központi intézménye vagy társult tagja.
 1060
 3.8.4.2 egyéb partnerektől
 A 3.8.4. pontban feltüntetett azon összeg, amely a 3.8.4.1. pontban nem szerepel.
 1070
 3.9 A kiegyensúlyozó kapacitás nettó változása
 Ezen a soron a 3.2., 3.3., 3.4. pontban és a 3.5., 3.6. 3.7. pontban, valamint a 3.8. pontban foglalt tételekkel, azaz az adott lejárati sávban a központi bankkal, értékpapír-áramlásokkal és folyósítási kötelezettséget tartalmazó hitelkeretekkel szembeni kitettségek nettó változását kell feltüntetni.
 1080
 3.10 Halmozott kiegyensúlyozó kapacitás
 Halmozott kiegyensúlyozó kapacitás az adatszolgáltatás időpontjától a vonatkozó lejárati sáv végéig.
 1090-1140
 4. FÜGGŐ TÉTELEK
 A lejárati tábla „Függő tételek” szakasza a függő kiáramlásokra vonatkozó információkat tartalmazza.
 1090
 4.1 Folyósítási kötelezettséget tartalmazó keretekből származó kiáramlások
 Folyósítási kötelezettséget tartalmazó keretekből származó pénzeszköz-kiáramlások. Az intézményeknek az egy adott időszakban lehívható maximális összeget kell feltüntetniük kiáramlásként. Rulírozó hitelkeretek esetében csak a meglévő hitelen felüli összeget kell feltüntetni.
 1010
 4.1.1 Folyósítási kötelezettséget tartalmazó hitelkeretek
 A 4.1. pontban feltüntetett azon összeg, amely az (EU) 2015/61 rendelet 31. cikke szerinti folyósítási kötelezettséget tartalmazó hitelkeretből származik.
 1110
 4.1.1.1 a kedvezményezett által 2B. szintűnek tekintett
 A 4.1.1. pontban feltüntetett azon összeg, amelyet az (EU) 2015/61 rendelet 16. cikkének (2) bekezdése szerinti likviditásfinanszírozási forrásnak tekintenek.
 1120
 4.1.1.2 egyéb
 A 4.1.1. pontban feltüntetett azon összeg, amelyet a 4.1.1.1. pontban nem tüntettek fel.
 1130
 4.1.2 Likviditási keretek
 A 4.1. pontban feltüntetett azon összeg, amely az (EU) 2015/61 rendelet 31. cikke szerinti likviditási keretből származik.
 1140
 4.2 Leminősítés miatti kiáramlások
 Ezen a soron az intézmények az intézmény hitelminőségének jelentős, külső hitelminősítésének legalább három fokozattal történő csökkentésének megfelelő romlásából származó hatást tüntetik fel.
 A pozitív értékek függő kiáramlásokat jelentenek, a negatív értékek pedig az eredeti kötelezettség csökkenését jelentik.
 Ha a leminősítés hatása a meglévő kötelezettségek lejárat előtti visszaváltása, az érintett kötelezettségeket negatív előjellel kell feltüntetni abban az idősávban, amelyben az 1. pontban jelentik azokat, valamint egyidejűleg pozitív előjellel abban az idősávban, amelyben a kötelezettség esedékes lesz, amennyiben a leminősítés hatása az adatszolgáltatás időpontjában alkalmazandóvá válik.
 Ha a leminősítés hatása letéti felhívás, az elhelyezendő fedezet piaci értékét pozitív előjellel kell feltüntetni abban az idősávban, amelyikben a fedezetet el kell helyezni, amennyiben a leminősítés hatása az adatszolgáltatás időpontjában alkalmazandóvá válik.
 Ha a leminősítés hatása a partnerektől biztosítékként kapott értékpapírok újra-elzálogosítási jogának változása, az érintett értékpapírok piaci értékét pozitív előjellel kell feltüntetni abban az idősávban, amelyikben az értékpapírok megszűnnek az adatszolgáltató intézmény számára rendelkezésre állni, amennyiben a leminősítés hatása az adatszolgáltatás időpontjában alkalmazandóvá válik.
 1150-1290
 5. TÁJÉKOZTATÓ ADATOK
 1200
 10 Csoporton belüli vagy intézményvédelmi rendszeren belüli kiáramlások (a devizaügyletek kivételével)
 Az 1.1., 1.2., 1.3., 1.5. és 1.6. pontban feltüntetett azon kiáramlások összege, amelyek esetében a partner az intézmény anyavállalata vagy leányvállalata, vagy ugyanazon anyavállalatnak egy másik leányvállalata vagy a hitelintézettel a 83/349/EGK irányelv 12. cikkének (1) bekezdése értelmében vett kapcsolatban áll, vagy az 575/2013/EU rendelet 113. cikkének (7) bekezdésében említett ugyanazon intézményvédelmi rendszer tagja vagy az 575/2013/EU rendelet 10. cikkében említett hálózat vagy szövetkezeti csoport központi intézménye vagy társult tagja.
 1210
 11 Csoporton belüli vagy intézményvédelmi rendszeren belüli beáramlások (a devizaügyletek és a lejáró értékpapírok kivételével)
 A 2.1., 2.2., 2.4. és 2.6. pontban feltüntetett azon beáramlások összege, amelyek esetében a partner az intézmény anyavállalata vagy leányvállalata, vagy ugyanazon anyavállalatnak egy másik leányvállalata vagy a hitelintézettel a 83/349/EGK irányelv 12. cikkének (1) bekezdése értelmében vett kapcsolatban áll, vagy az 575/2013/EU rendelet 113. cikkének (7) bekezdésében említett ugyanazon intézményvédelmi rendszer tagja vagy az 575/2013/EU rendelet 10. cikkében említett hálózat vagy szövetkezeti csoport központi intézménye vagy társult tagja.
 1220
 12 Csoporton belüli vagy intézményvédelmi rendszeren belüli beáramlások lejáró értékpapírokból
 A 2.5. pontban feltüntetett azon beáramlások összege, amelyek esetében a partner az intézmény anyavállalata vagy leányvállalata, vagy ugyanazon anyavállalatnak egy másik leányvállalata vagy a hitelintézettel a 83/349/EGK irányelv 12. cikkének (1) bekezdése értelmében vett kapcsolatban áll, vagy az 575/2013/EU rendelet 113. cikkének (7) bekezdésében említett ugyanazon intézményvédelmi rendszer tagja vagy az 575/2013/EU rendelet 10. cikkében említett hálózat vagy szövetkezeti csoport központi intézménye vagy társult tagja.
 1230
 13 Központi bank által elismert magas minőségű likvid eszközök
 A 3.3., 3.4. és 3.5. sorban feltüntetett azon összeg, amely elfogadható fedezetet képez azon központi bank szokásos likviditási műveleteihez, amely az intézmény számára konszolidációs szintjén közvetlenül hozzáférhető.
 Az (EU) 2015/233 rendelet mellékletében szereplő olyan pénznemben denominált eszközök esetében, amelynek tekintetében rendkívül szűk a központi bank által elfogadható fedezetek köre, a mezőt üresen kell hagyni.
 1240
 14 Központi bank által elismert nem magas minőségű likvid eszközök
 Az alábbiak összege:
 i.
 A 3.6. sorban feltüntetett azon összegek, amelyek elfogadható fedezetet képeznek azon központi bank szokásos likviditási műveleteihez, amely az intézmény számára konszolidációs szintjén közvetlenül hozzáférhető.
 ii.
 Azon saját kibocsátású eszközök, amelyek elfogadható fedezetet képeznek azon központi bank szokásos likviditási műveleteihez, amely az intézmény számára konszolidációs szintjén közvetlenül hozzáférhető.
 Az (EU) 2015/233 rendeletben szereplő olyan pénznemben denominált eszközök esetében, amelynek tekintetében rendkívül szűk a központi bank által elfogadható fedezetek köre, a mezőt üresen kell hagyni.
 1270
 17 Betétekből származó kiáramlások – modellezett, viselkedés szerint
 Az 1.3. sorban feltüntetett, a magatartási lejárat szerint – szokásos üzletmenet alapon – az egyes idősávokba újraelosztott összeg, amelyet az adatszolgáltató intézmény a likviditási kockázat kezelésére használ. E mező alkalmazásában a „szokásos üzletmenet” kifejezés olyan helyzetet jelöl, amelyben nincs likviditási stressz.
 Az elosztásnak a betétek „ragadósságát” kell tükröznie.
 Ez a tétel nem tükröz üzleti tervvel kapcsolatos feltételezéseket, így nem tartalmazhat új üzleti tevékenységekkel kapcsolatos információkat.
 Az egyes idősávokba történő elosztás során a belső célokra használt granularitást kell követni. Következésképpen nem feltétlenül kell minden idősávot kitölteni.
 1280
 18 Hitelekből és előlegekből származó beáramlások – modellezett, viselkedés szerint
 A 2.2. sorban feltüntetett, a magatartási lejárat szerint – szokásos üzletmenet alapon – az egyes idősávokba újraelosztott összeg, amelyet az adatszolgáltató intézmény a likviditási kockázat kezelésére használ. E mező alkalmazásában a „szokásos üzletmenet” kifejezés olyan helyzetet jelöl, amelyben nincs likviditási stressz.
 Ez a tétel nem tükröz üzleti tervvel kapcsolatos feltételezéseket, így nem vesz tekintetbe új üzleti tevékenységeket.
 Az egyes idősávokba történő elosztás során a belső célokra használt granularitást kell követni. Következésképpen nem feltétlenül kell minden idősávot kitölteni.
 1290
 19 Folyósítási kötelezettséget tartalmazó keretek lehívása – modellezett, viselkedés szerint
 A 4.1. sorban feltüntetett, a lehívások magatartási szintje és az adódó likviditási igények szerint – szokásos üzletmenet alapon – az egyes idősávokba újraelosztott összeg, amelyet az adatszolgáltató intézmény a likviditási kockázat kezelésére használ. E mező alkalmazásában a „szokásos üzletmenet” kifejezés olyan helyzetet jelöl, amelyben nincs likviditási stressz.
 Ez a tétel nem tükröz üzleti tervvel kapcsolatos feltételezéseket, így nem vesz tekintetbe új üzleti tevékenységeket.
 Az egyes idősávokba történő elosztás során a belső célokra használt granularitást kell követni. Következésképpen nem feltétlenül kell minden idősávot kitölteni.
 ”
 (1) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX%3A32015R0233