text:
 |
 52010PC0794
 /* KOM/2010/0794 lõplik - COD 2010/0380 */ Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord
 [pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 20.12.2010KOM(2010) 794 lõplik2010/0380 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord(EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst)SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTEttepaneku põhjused ja eesmärgidKäesoleva ettepaneku eesmärk on ajakohastada määruseid (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009, et kajastada liikmesriikide sotsiaalkindlustusõigusaktidesse tehtud muudatusi ja pidada sammu ühiskondlike muutustega, mis mõjutavad sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist.Lisaks sisaldab ettepanek sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni (edaspidi „halduskomisjon”) ettepanekuid, mille eesmärk on täiustada ja ajakohastada õigustikku kooskõlas määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 72 punktiga f.Käesoleva ettepaneku muudatuste eesmärk on tagada sidusrühmadele õiguskindlus.Üldine taustEttepanek käsitleb määruste (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 korrapärast ajakohastamist. Selle eesmärk on tagada riikide sotsiaalkindlustussüsteemide nõuetekohane koordineerimine ELi tasandil. See kajastab riikide õigusaktides tehtud muudatusi ja võtab arvesse hiljutisi arenguid piiriülese liikuvuse valdkonnas, mis mõjutavad sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist.Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidKehtivad õigusnormid on sätestatud määruses (EÜ) nr 883/2004 (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 988/2009) ja määruses (EÜ) nr 987/2009.Määruseid (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 tuleb ajakohastada, et viia need vastavusse arengutega riiklikes õigusnormides ja ühiskondlike muutustega, mis mõjutavad sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist. Lisaks saadi halduskomisjonilt asjakohased ettepanekud koordineerimissüsteemi täiustamiseks. Need ettepanekud koos muude tehniliste kohandustega on käesolevasse ettepanekusse üle võetud. Ettepanekuga ajakohastatakse ja muudetakse ka viiteid riiklikele õigusaktidele määruste teatavates lisades.Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSEDKonsulteerimine huvitatud isikutega211 Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusLiikmesriikidel paluti esitada määrustesse 2010. aastal tehtavate muudatuste ettepanekuid. Lisaks taotles halduskomisjon muudatusi määruste (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 ajakohastamiseks ja selgemaks muutmiseks.Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmineEttepanekud, mis on kooskõlas ELi õigusaktidega ning millega halduskomisjon nõustus, võeti käesolevasse ettepanekusse üle.221 Asjaomased teadus-/erialavaldkonnadKoordineerimine sotsiaalkindlustuse valdkonnas.222 Kasutatud metoodikaArutelud halduskomisjoni kahel koosolekul aastal 2010 ning vajaduse korral täiendav arutelu asjaomaste liikmesriikide esindajatega halduskomisjonis selgituste saamiseks eelkõige riikide õigusaktide üksikasjade kohta.223 Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega on konsulteeritudHalduskomisjon ning asjaomaste liikmesriikide esindajad.2249 Saadud ja arvessevõetud arvamuste kokkuvõteVõimalikke tõsiseid pöördumatute tagajärgedega ohte ei mainitud.Halduskomisjoni nõusolek teksti ajakohastamiseks, täiendamiseks ja parandamiseks ning teatavate liikmesriike käsitlevate kannete ajakohastamiseks määruste (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 lisades.226 Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendidPuuduvadMõju hindamineAlates 1. maist 2010 kohaldatakse kõikides ELi liikmesriikides ajakohastatud määruseid (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta. Ajakohastatud sotsiaalkindlustuse määrused on liikmesriikide vahel kümme aastat kestnud läbirääkimiste tulemus. Ajakohastamise vajadus tuli muuhulgas muutustest riikide õigusaktides ja Euroopa Liidu Kohtu praktikast.Liikmesriigid teevad sageli muudatusi oma sotsiaalkindlustusalastes õigusaktides. Selle tulemusel võivad aeguda sotsiaalkindlustussüsteeme käsitlevate ELi õigusaktide viited liikmesriikide õigusaktidele, mis tekitab sidusrühmade jaoks määruste kohaldamisel õiguslikku ebakindlust.Määrustes (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 sisalduvaid viiteid tuleb seega ajakohastada, et need oleksid täielikus vastavuses muudatustega riikide õigusaktides ja ühiskondlike muutustega. Määrusi on võimalik ajakohastada vaid uue määrusega.Üks koordineerimissätete ajakohastamise peamistest eesmärkidest on lihtsustamine. Määruste lihtsustamine muudab lihtsamaks nende tõlgendamise ja vähendab vastandlike seisukohtade tekkimise võimalust. Et tagada lihtsustatud sätetega siiski kodanike õiguste täielik kaitse, tuli mõnda sätet muuta, eelkõige kohaldatavate õigusaktide ja töötushüvitiste valdkonnas. Kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramisel juhul, kui isik töötab kahes või mitmes liikmesriigis, laiendatakse kriteeriumi „oluline osa tegevusest” ning „registrisse kantud asukoha või tegevuskoha” mõistet muudetakse konkreetsemaks. Muudatused töötushüvitiste valdkonnas on vajalikud selleks, et pakkuda rahuldavat lahendust olukorras, kus füüsilisest isikust ettevõtja on kindlustatud töötuse vastu selles liikmesriigis, kus ta viimati tegutses, kuid pöördub tagasi elukohajärgsesse liikmesriiki, kus füüsilisest isikust ettevõtjatele töötuskindlustust ei ole.Viimastel aastatel on ilmnenud üha rohkem uusi liikuvuse vorme. Uusi tööjõu pakkumise struktuure võib märgata muuhulgas õhutranspordis, kus ettevõtjad pakuvad oma teenuseid eri liikmesriikides asuvatest nn põhibaasidest. Komisjon kavatseb 2011. aastal koostada töötajate vaba liikumise õiguse ja sotsiaalkindlustusega seotud liikuvuse uusi mudeleid käsitleva dokumendi, kus määratakse kindlaks, milliseid meetmeid peab komisjon võtma, et paremini vastata eri tüüpi võõrtöötajate vajadustele. Soovimata nimetatud dokumendist ette rutata, peab komisjon siiski kohaseks täpsustada juba praegu „registrisse kantud asukoha või tegevuskoha” mõistet lennukite meeskonnaliikmete puhul, et aidata institutsioone „registrisse kantud asukoha või tegevuskoha” kindlaksmääramisel ja et lihtsustada määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaldamist selles sektoris. Eriti oluline on siin asjaolu, et põhibaasi mõiste on juba määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1899/2006 (millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses) ja see on juba selles sektoris kasutusel.Kuigi määruseid (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 kohaldatakse alates 1. maist 2010, kajastavad nad liikmesriikide õigusaktide olukorda seisuga 26. jaanuar 2004 (määruse (EÜ) nr 883/2004 puhul) ja 17. detsember 2008 (määruse (EÜ) nr 987/2009 puhul). Asjaomaste kodanike huvides tuleks määruseid ajakohastada mõistliku aja jooksul pärast liikmesriikide õigusaktide muutmist. Ainult määrused, mis on riikide õigusaktides toimunud muutustega vastavusse viidud ja mille sätted on selged ja täielikud, võivad tagada läbipaistvuse ja kindluse sidusrühmade jaoks ning pakkuda liikuvatele kodanikele täielikku kaitset.Käesolev ettepanek lihtsustab sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist liikmesriikides ja aitab kaitsta ELi piires liikuvaid kodanikke. Enamiku muudatusi on välja pakkunud liikmesriigid ja halduskomisjon. Sotsiaalkindlustusasutuste ja haldusasutuste, töövõtjate, tööandjate ning mitteaktiivsete kodanike töökoormust ja kulusid kavandatav muutmismäärus praegusega võrreldes oluliselt ei muuda.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGKavandatud meetmete kokkuvõteKäesoleva ettepanekuga täiendatakse, selgitatakse ja ajakohastatakse määruste (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 teatavaid sätteid, et kajastada liikmesriikide sotsiaalkindlustusõigusaktidesse tehtud muudatusi ja liikuvuse uusi mudeleid, mis mõjutavad sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist. Muudatused lihtsustavad sotsiaalkindlustussüsteeme koordineerivate ELi õigusaktide tõhusat kohaldamist ja parandavad ELi piires liikuvate üksikisikute kaitset.Õiguslik alusELi toimimise lepingu artikkel 48.Subsidiaarsuse põhimõteSubsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ELi ainupädevusse.Liikmesriigid ei saa ettepaneku eesmärke täielikult täita järgmistel põhjustel.ELi tegevus sotsiaalkindlustuse valdkonnas koordineerimismeetmete näol on ette nähtud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 48 ning on vajalik selleks, et tagada Euroopa Liidu toimimise lepingu kohane vaba liikumise õigus. Nimetatud koordineerimiseta ei pruugi liikumisvabadus toimida, sest kui vaba liikumise õigus tooks kaasa muus liikmesriigis juba omandatud sotsiaalkindlustusõiguste kaotamise, kasutataks seda tõenäoliselt vähem. Kehtivate ELi õigusaktide eesmärk ei ole erinevate riiklike süsteemide asendamine. Rõhutada tuleks, et kavandatav muutmismäärus ei ole ühtlustamismeede ning piirdub vaid tulemuslikuks koordineerimiseks vajalikuga. Peamiselt on ettepaneku eesmärk ajakohastada kehtivaid koordineerimisnorme, et kajastada riiklikul tasandil tehtud õiguslikke muudatusi ning et rakendada ühiskondlike muutuste tõttu vajalikuks osutunud muudatusi. Samuti on selle eesmärk täiendada ja parandada määruste teksti, et kaitsta kodanike õigusi ELi piires liikumisel.Kuigi ettepanek põhineb peamiselt liikmesriikidelt saadud teabel, ei saa viimased võimaliku vastuolu tõttu määrustega neid sätteid riigisiseselt vastu võtta. Seepärast tuleb määruste tulemuslikuks kohaldamiseks asjaomastes liikmesriikides tagada määruste põhiosa ja lisade nõuetekohane kohandamine.Sotsiaalkindlustusvaldkonna koordineerimine on seotud piiriüleste olukordadega, mille puhul ükski liikmesriik ei saa üksi tegutseda. ELi koordineerivate õigusaktidega asendatakse arvukad olemasolevad kahepoolsed lepingud. See mitte ainult ei lihtsusta sotsiaalkindlustuse koordineerimist liikmesriikide jaoks, vaid tagab ka liikmesriikide sotsiaalkindlustusalaste õigusaktide kohaselt kindlustatud ELi kodanike võrdse kohtlemise.ELi meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel.Sotsiaalkindlustusskeemide koordineerimisel on mõtet vaid ELi tasandil. Sihiks on tagada, et sotsiaalkindlustusskeemide koordineerimine toimib tõhusalt kõikides liikmesriikides. Selle aluseks ja põhjenduseks on isikute vaba liikumine ELi piires.Vastavad kvalitatiivsed näitajad puuduvad, kuid määruste mõju hõlmab kõiki mingil põhjusel ELi piires liikuvaid ELi kodanikke.Ettepanek on üksnes kooskõlastusmeede, mida saab võtta vaid ELi tasandil. Vastutus oma sotsiaalkindlustussüsteemide korraldamise ja rahastamise eest jääb endiselt liikmesriikidele.Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Selline meede nähakse ette määrustega (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009, sest määrust on võimalik muuta vaid uue määrusega. Meede ei puuduta koordineerimissüsteemi ennast. Vastutus oma sotsiaalkindlustusskeemide korraldamise ja rahastamise eest jääb endiselt ainult liikmesriikidele.Ettepanek lihtsustab liikmesriikide ja nende asutuste jaoks sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist ja selle eesmärk on kaitsta ELi piires liikuvaid üksikisikuid, ajakohastades ja täiustades teatavaid määruste (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 sätteid ja mõnda määruse (EÜ) nr 883/2004 lisa. Muudetud sätete aluseks on peamiselt liikmesriikide ettepanekud, mistõttu võimalik finants- ja halduskoormus on minimaalne ning saavutatava eesmärgiga proportsionaalne. Seevastu määruste (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 ajakohastamiseta oleks finants- ja halduskoormus suurem, kuna sätted ei vastaks liikmesriikide muutunud vajadustele.Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus.Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel.Muud võimalust ei ole, sest määrust saab muuta ainult määrusega.4. MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ELi eelarvet.5. TÄIENDAV TEAVEEuroopa Majanduspiirkond ja ŠveitsEttepanek on oluline Euroopa Majanduspiirkonna ja Šveitsi jaoks, seepärast peaks see laienema ka Euroopa Majanduspiirkonnale ja Šveitsile.Ettepaneku üksikasjalik selgitusArtikkel 1Artikkel 1 käsitleb määruse (EÜ) nr 883/2004 muudatusi.A. Artikli 9 muutmine1. Artikli 9 lõike 1 muutmineMääruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 9 lõikes 1 asendatakse viide artikli 1 lõikele 1 viitega artikli 1 punktile l. Lisaks tuleb määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 1 punkti l teise lõigu kohane lepinguliste sätete deklaratsioon esitada eraldi määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 9 kohasest deklaratsioonist ja on viimase eeltingimuseks.2. Artikli 9 lõike 2 muutmineMääruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 9 lõiget 2 tuleb muuta, et viia see vastavusse määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 71 lõike 2 teise lõiguga.B. Artikli 12 lõike 1 muutmineMuudatuses selgitatakse, et lähetatud isikut ei saa asendada teise lähetatud isikuga pärast seda, kui esimese isiku lähetusperiood on lõppenud. Sõna „lähetatud” oli siit eksikombel välja jäänud.C. Artikli 13 lõike 1 muutmineArtikli 13 lõike 1 praeguses versioonis ei kohaldata tegevuse „olulise osa” toimumist käsitlevat tingimust sellise olukorra suhtes, kus isik töötab kahes või rohkemas liikmesriigis eri ettevõtjate või tööandjate heaks. See ei ole kooskõlas nõukogus toimunud läbirääkimiste eesmärgiga, eriti olukorras, kus elukohajärgses liikmesriigis toimunud tegevuse osa on suhteliselt väike. Selle muudatuse eesmärk on teha selgeks, et tegevuse „olulise osa” toimumist käsitlevat tingimust kohaldatakse ka nende isikute suhtes, kes üldiselt tegutsevad eri ettevõtjate või tööandjate heaks kahes või rohkemas liikmesriigis. Olukorras, kus tegevuse „olulise osa” toimumise tingimus ei ole elukohajärgses liikmesriigis täidetud, kohaldatakse talle tööd andva ettevõtte või tööandja registrisse kantud asukoha või tegevuskoha liikmesriigi õigusakte. Kui ei ole võimalik määrata kindlaks ühte liikmesriiki, kus registrisse kantud asukoht või tegevuskoht asub, näiteks kui kaks või rohkem tööandjat asuvad kahes eri liikmesriigis väljaspool elukohajärgset liikmesriiki, kohaldatakse elukohajärgse liikmesriigi õigusakte. Muudatuse eesmärk on vältida kohaldatavate õigusaktidega manipuleerimist, järgides samas lihtsustamise ja pragmaatilisuse põhimõtet.D. Artikli 36 lõike 2a muutmineMääruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 36 lõiget 2a tuleb muuta, et viia selle individuaalne kohaldamisala vastavusse määruse (EÜ) nr 883/2004 III jaotise 2. peatüki ülejäänud kohaldamisalaga ja määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 26 lõike 2 kolmanda lõiguga, mis reguleerib küsimust paralleelselt haigushüvitiste, sünnitus- ja sellega samaväärsete isadushüvitiste valdkonnas.E. Artikli 65 lõike 5 muutmineMuudatus käsitleb olukorda, kus füüsilisest isikust ettevõtja on olnud töötuse vastu kindlustatud selles liikmesriigis, kus ta viimati tegutses, kuid pöördub töötuks jäänuna tagasi oma elukohajärgsesse liikmesriiki, kus füüsilisest isikust ettevõtjatele töötuskindlustust ei ole.Erinevalt samas olukorras olevatest töötajatest, ei ole sellisel juhul võimalik vastutust töötushüvitise maksmise eest üle kanda sellelt liikmesriigilt, kus isik viimasena tegutses, tema elukohajärgsele liikmesriigile, kuna viimase liikmesriigi õigusaktid ei näe ette töötushüvitist füüsilisest isikust ettevõtjatele. Vastavalt artikli 65 eesmärgile, mida on kinnitatud Euroopa Liidu Kohtu praktikaga (vt Euroopa Kohtu otsused määruse 1408/71 artikli 71 kohta, mis vastab määruse 883/2004 artiklile 65, nt kohtuasi C-454/93 Van Gestel [1995] EKL I-1707, 58/87 Rebmann [1988] EKL 3467) on selle artikli alla kuuluvatel isikutel õigus pärast töötuks jäämist pöörduda tagasi oma elukohajärgsesse liikmesriiki ning seal tööd otsida. Selle artikli põhjendus on see, et neil isikutel on paremad võimalused tööturule naasmiseks oma elukohajärgses liikmesriigis, kuna neil on seal tihedad sidemed. Seetõttu ei tohiks piirata nende õigust sotsiaaltoetustele, eriti kui need toetused on vastutasuks töötajate tasutud osamaksete eest (kohtuasi C-228/07 Petersen [2008] EKL I-6989). Lisaks on Euroopa Inimõiguste Kohus leidnud, et õigus töötushüvitisele, mis on seotud töötuskindlustusfondi tehtud osamaksetega, peab olema tagatud – varalise õigusena – vastavalt Euroopa inimõiguste konventsiooni protokolli nr 1 artiklile 1 (Gaygusuz v. Austria).F. Artikli 71 lõike 2 muutmineArutlustest halduskomisjoni hääletamiskorra üle tuli välja vajadus seda selgemaks muuta. Välja pakutud hääletamiskord kajastab Lissaboni lepinguga, eelkõige uue Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 48 kehtestatud uusi arenguid.Artikkel 2Artikkel 2 käsitleb määruse (EÜ) nr 987/2009 muudatusi.A. Artikli 6 lõike 1 muutmineArtikli sõnastus on viidud rohkem vastavusse nõukogus saavutatud kokkuleppega. Lõike 1 punktis b on nüüd selgitatud, et elukohajärgse liikmesriigi õigusakte ei saa ajutiselt kohaldada, kui asjaomane isik ei teosta elukohajärgses liikmesriigis mingeid tegevusi.B. Artikli 14 lõike 5 muutmineMuudatusega selgitatakse, et väikese mõjuga või kõrvaltegevusi, mis on ajakulu ja majandusliku kasu poolest väheolulised, ei võeta kohaldatavate õigusaktide määramisel määruse (EÜ) nr 883/2004 II jaotise alusel arvesse. Tegevused iseenesest jäävad oluliseks riiklike sotsiaalkindlustusalaste õigusaktide kohaldamise seisukohalt; kui isik on kõrvaltegevuse alusel sotsiaalkindlustussüsteemiga liitunud, tuleb osamakseid maksta pädevas liikmesriigis kõigi tegevuste kogutulu pealt.Muudatusel on kaks eesmärki:1) lihtsustada kehtivaid sätteid, kaotades eristuse samaaegsete ja vahelduvate tegevuste vahel ja seega suurendada õiguskindlust nende isikute jaoks, kes peamiselt tegutsevad ühes liikmesriigis ja tegelevad samal ajal vaid väikese mõjuga tegevusega teises liikmesriigis, ning2) vältida määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaldatavaid õigusakte käsitlevate sätete võimalikku väärkasutamist.C. Artikli 14 lõike 5a lisamineSelle muudatusega tagatakse, et „registrisse kantud asukoha või tegevuskoha” tähendust kohaldatakse vastavalt Euroopa Kohtu praktikale ja muudele ELi määrustele. Muudatus on vaheaste lisaelementidele, mille määrab kindlaks halduskomisjon.Lennukite meeskonnaliikmete puhul käsitletakse „registrisse kantud asukoha või tegevuskohana” põhibaasi. Põhibaasi mõiste on selles sektoris tunnustatud ja kasutusel ning juba määratletud määruses (EMÜ) nr 3922/91, mis lihtsustab ja õigustab selle kasutamist sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise valdkonnas. Põhibaasile viitamine lennukite meeskonnaliikmete puhul ei mõjuta põhimõtet, et iga meeskonnaliikme olukorda tuleb analüüsida eraldi ja objektiivse teabe põhjal, et määrata kindlaks, milliseid õigusakte tema suhtes määruse (EÜ) nr 883/2004 II jaotise alusel kohaldada.D. Artikli 15 lõike 1 muutmineMuudatusega viiakse artikli tekst vastavusse lõppkokkuleppega, mis saavutati Euroopa Parlamendis teisel lugemisel kaasotsustamismenetluses määruse (EÜ) nr 987/2009 vastuvõtmiseks ning mis käsitleb asjaomase isiku teavitamist tema suhtes lähetamise korral kohaldatavatest õigusaktidest.E. Artikli 54 lõike 2 muutmineMuudatusega parandatakse viga, mis tekkis nõukogus toimunud keelelise kontrolli käigus ja taastatakse sätte algne tähendus.F. Artikli 55 lõike 7 lisamineLisatakse uus lõige, et kohaldada hüvitiste eksportimiseks kasutatud menetlust mutatis mutandis määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 65 lõike 5 punkti b uute sätetega hõlmatud olukorra suhtes, välja arvatud määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 55 lõike 1 punktis c osutatud õiguse ajalise piirangu suhtes.G. Artikli 56 lõike 2 muutmineTeksti on vaja muuta, et käsitleda olukorda, kus isik, kelle suhtes kehtib määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 65 lõike 5 uus punkt b registreerib end tööhõivetalituses lisaks ka selles liikmesriigis, kus ta viimati tegutses.Sellisel juhul peaksid prioriteetsed olema selle liikmesriigi kohustused ja tööotsingud, kus isik viimati tegutses, kuna see riik maksab isikule hüvitisi. Uue sõnastusega seatakse esikohale hüvitisi maksvas riigis kehtivad kohustused ja tööotsingud ning välistatakse teises liikmesriigis kehtivate kohustuste täitmata jätmise negatiivne mõju.LisaA. Määruse (EÜ) nr 883/2004 X lisa muutmineX lisas on loetletud mitteosamakselised rahalised erihüvitised. Jaos „MADALMAAD” asendatakse 24. aprilli 1997. aasta puuetega noorte töövõimetustoetuse seadus (Wajong) järgmisega: „puuetega noorte töö- ja tööhõivetoetuse seadus (Wet Wajong)”.Nagu eelmises seaduses, pakutakse ka uue seadusega sissetulekutoetust puuetega noortele, kellel on oma puude tagajärjel vähenenud töövõime ja kelle sissetulekud langevad allapoole ametlikku miinimumpalka. Puuetega noored, kes vastavad teatavatele tingimustele, võivad saada sissetulekutoetust, et nende sissetulek tõuseks ametliku miinimumpalga määrani, kui sissetulek, mille nad oma töö eest saavad, on alla 75 % ametlikust miinimumpalgast. Sissetulekute kaitset võib pakkuda ka õppivatele puuetega noortele, kes vajavad rahalist tuge, ja noortele, kes ei saa üldse töötada, st kes on täielikult ja püsivalt töövõimetud.Halduskomisjon on selle Madalmaade uue kirje läbi vaadanud ja leidnud, et see on mitteosamakseline rahaline erihüvitis määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 70 tähenduses.Jaos „ÜHENDKUNINGRIIK” lisatakse uus mitteosamakseline rahaline erihüvitis, nimelt sissetulekuga seotud töövõimetustoetus (edaspidi ESA(IR)).ESA (IR) peamine eesmärk on tagada minimaalne toimetulekutulu, võttes arvesse majandus- ja sotsiaalolukorda Ühendkuningriigis. Sissetulekuga seotud töövõimetustoetust makstakse juhul, kui tasutud osamaksed või rahaline olukord on selline, et osamakselist töövõimetustoetust ei saa maksta või on see ebapiisav.Halduskomisjon leidis, et ESA(IR) on mitteosamakseline rahaline erihüvitis määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 70 tähenduses ja et selle võib kanda määruse (EÜ) nr 883/2004 X lisasse.Samuti jaos „ÜHENDKUNINGRIIK” jäetakse lisast välja sissetulekutoetus. Uute majanduslikust olukorrast sõltuvate toetuste loomine (tööotsija toetus, töövõimetustoetus ja riiklik pension) konkreetsete riskikategooriate jaoks mõjus nii, et sissetulekutoetus on muutunud piiratud toimetulekutoetuseks, mida makstakse inimestele, kellel sissetulek puudub või on väga väike. Kuna sotsiaalabi on määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaldamisalast välja arvatud, tuleb sissetulekutoetus lisast välja jätta.B. Määruse (EÜ) nr 883/2004 XI lisa muutmine1. Jao „MADALMAAD” muutminePunkti 1 alapunktiga h laiendatakse õigust saada mitterahalisi hüvitisi Madalmaades viibimise aja jooksul pensionäridele ja nende perekonnaliikmetele, kes on kindlustatud teise liikmesriigi õigusaktide alusel ja pakutakse pensionäridele ja nende perekonnaliikmetele lisasoodustusi haigushüvitiste valdkonnas.Punkti 1 alapunkti g võib välja jätta, sest teenuste mittekasutamisega seotud tagasimakse on Madalmaade tervisekindlustussüsteemis asendatud kohustusliku lisatagatisega.Muud XI lisas tehtud muudatused on keelelised muudatused, mille eesmärk on tagada järjepidevus Madalmaade õigusaktidele viitamisel.2010/0380 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord(EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 48,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,olles edastanud õigusakti eelnõu riikide parlamentidele,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[1],tegutsedes tavapärase seadusandliku menetluse kohaseltning arvestades järgmist:1. Et võtta arvesse õiguslikke muudatusi teatavates liikmesriikides ja tagada õiguskindlus sidusrühmadele, tuleb määruseid (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 kohandada.2. Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjonilt on saadud asjakohased ettepanekud, mis käsitlevad sotsiaalkindlustusskeemide koordineerimist ja mille eesmärk on õigustikku täiustada ja ajakohastada. Heakskiidetud ettepanekud on käesolevasse teksti üle võetud.3. Muutused ühiskonnas võivad mõjutada sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist. Nendele muutustele vastamiseks on välja pakutud muudatusi kohaldatavate õigusaktide ja töötushüvitiste valdkonnas.4. Olukorras, kus isik töötab kahes või rohkemas liikmesriigis, tuleks selgitada, et „tegevusest olulise osa” toimumise tingimus määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 13 lõike 1 tähenduses on kohaldatav ka isikutele, kes töötavad mitme ettevõtja või tööandja jaoks.5. Kuna kutsetegevuse tingimused on väga mitmekesised ja muutuvad, on vaja võtta arvesse paljuliikuvate töötajate olukorda. Uusi tööjõu pakkumise struktuure võib märgata muu hulgas õhutranspordis. Lennukite meeskonnaliikmete puhul on kohaldatavate õigusaktide sidumine selle liikmesriigiga, kus asub nende ettevõtte või tööandja registrisse kantud asukoht või tegevuskoht, tõhus ainult siis, kui nad on registrisse kantud asukoha või tegevuskohaga piisavalt tihedalt seotud. Lennukite meeskonnaliikmete puhul peetakse asjakohaseks viidata määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaldamisel „registrisse kantud asukoha või tegevuskoha” mõiste täpsustamisel põhibaasile.6. Määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 65 lõiget 5 tuleb muuta, et tagada, et füüsilisest isikust ettevõtjad saaksid hüvitisi vastavalt pädeva liikmesriigi õigusaktidele, et pakkuda neile parimaid võimalusi tööturule naasmiseks oma elukohajärgses liikmesriigis, kui nad sinna riiki tagasi pöörduvad.7. Seepärast tuleks määruseid (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 883/2004 muudetakse järgmiselt.8. Artikli 9 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:„1. Liikmesriigid teavitavad Euroopa Komisjoni kirjalikult artikli 1 punkti l kohastest deklaratsioonidest, artiklis 3 osutatud õigusaktidest ja kindlustusskeemidest, konventsioonidest, millega nad on ühinenud artikli 8 lõikes 2 osutatud korras ja artiklis 58 osutatud miinimumhüvitistest ning hiljem tehtud sisulistest muudatustest.”9. Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Nimetatud teated esitatakse Euroopa Komisjonile igal aastal ja avaldatakse vajalikus ulatuses.”10. Artikli 12 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Isiku suhtes, kes töötab liikmesriigis tööandja heaks, kes tavaliselt seal tegutseb, ning kelle see tööandja lähetab teise liikmesriiki selle tööandja nimel tööd tegema, kohaldatakse jätkuvalt esimese liikmesriigi õigusakte, tingimusel et sellise töö eeldatav kestus ei ületa 24 kuud ning teda ei saadeta teist lähetatud isikut asendama.”11. Artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Isiku suhtes, kes tavaliselt töötab kahes või mitmes liikmesriigis, kohaldatakse õigusakte järgmiselt:a) elukohajärgse liikmesriigi õigusakte, kui oluline osa tema tegevusest toimub selles liikmesriigis, võib) kui oluline osa tema tegevusest ei toimu elukohajärgses liikmesriigis:i) talle tööd andva ettevõtte või tööandja registrisse kantud asukoha või tegevuskoha liikmesriigi õigusakte, kui talle annab tööd üks ettevõte või tööandja, võiii) selle liikmesriigi õigusakte, kus asub talle tööd andva ettevõtte või tööandja registrisse kantud asukoht või tegevuskoht ning mis ei ole asjaomase isiku elukohajärgne liikmesriik, kui talle annavad tööd kaks või mitu ettevõtet või tööandjat ja kui vähemalt ühel neist on registrisse kantud asukoht või tegevuskoht ainult ühes liikmesriigis, mis ei ole asjaomase isiku elukohajärgne liikmesriik, võiiii) elukohajärgse liikmesriigi õigusakte, kui talle annavad tööd kaks või mitu ettevõtet või tööandjat, kelle registrisse kantud asukoht või tegevuskoht on eri liikmesriikides, millest ükski ei ole asjaomase isiku elukohajärgne liikmesriik,”12. Artikli 36 lõige 2a asendatakse järgmisega:„2a. Pädev asutus ei või keelduda artikli 20 lõikes 1 sätestatud loa andmisest tööõnnetuse tõttu kannatada saanud või kutsehaigusesse haigestunud kindlustatud isikule, kellel on õigus saada kõnealuse asutuse kulul hüvitisi, juhul kui tema seisundile kohast ravi pole võimalik talle tema elukoha liikmesriigi territooriumil pakkuda meditsiiniliselt õigustatud tähtaja jooksul, võttes arvesse tema tervislikku seisundit ja haiguse võimalikku kulgu.”13. Artikli 65 lõige 5 asendatakse järgmisega:„5.14. Kui punktis b ei ole sätestatud teisiti, saab lõike 2 esimeses ja teises lauses osutatud töötu isik hüvitisi kooskõlas elukohajärgse liikmesriigi õigusaktidega, nagu oleks neid tema suhtes kohaldatud tema viimase töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ajal. Nimetatud hüvitisi maksab elukohajärgne asutus.15. Kui elukohajärgse liikmesriigi õigusaktid ei näe ette füüsilisest isikust ettevõtja töötuskindlustust, saab lõike 2 esimeses ja teises lauses osutatud töötu isik, kellel oli töötuskindlustus selles liikmesriigis, kus ta viimati füüsilisest isikust ettevõtjana tegutses, hüvitisi kooskõlas nimetatud liikmesriigi õigusaktidega.16. Töötaja, kes pole piirialatöötaja ja kellele on hüvitise omal kulul määranud pädev asutus liikmesriigis, mille õigusakte isikule viimati kohaldati, saab oma naasmisel elukohajärgsesse liikmesriiki esmalt hüvitisi kooskõlas artikliga 64, kuivõrd hüvitiste saamine punkti a alusel on peatatud perioodiks, mil ta saab hüvitist tema suhtes viimati kohaldatud õigusaktide alusel.”17. Artikli 71 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Halduskomisjoni reeglid koostatakse tema liikmete vastastikusel kokkuleppel.Kõigil muudel juhtudel teeb halduskomisjon otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega, nagu on kindlaks määratud aluslepingutes.Otsused artikli 72 punktis a osutatud tõlgendusküsimuste kohta avaldatakse vajalikus ulatuses.”18. X ja XI lisa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt. Artikkel 2Määrust (EÜ) nr 987/2009 muudetakse järgmiselt.1. Artikli 6 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:a) punkt b asendatakse järgmisega:„b) elukohaliikmesriigi õigusaktid, kui asjaomane isik töötab või tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana kahes või mitmes liikmesriigis ja teostab seal osa oma tegevusest või tegevustest või kui isik ei tööta ega tegutse füüsilisest isikust ettevõtjana;”b) punkt c asendatakse järgmisega:„c) muudel juhtudel selle liikmesriigi õigusaktid, kelle õigusaktide kohaldamist algselt taotleti, kui isik tegutseb kahes või mitmes liikmesriigis.”2. Artikli 14 lõige 5 asendatakse järgmisega:„5. Põhimääruse artikli 13 lõike 1 kohaldamisel osutatakse sõnadega „kes tavaliselt on tegev füüsilisest isikust ettevõtjana kahes või mitmes liikmesriigis” isikule, kes füüsilisest isikust ettevõtjana teostab kahes või mitmes liikmesriigis korraga või vaheldumisi samale ettevõttele või tööandjale või mitmele eraldi ettevõttele või tööandjale ühte või enamat tegevust, välja arvatud väikese mõjuga tegevusi.”3. Artiklisse 14 lisatakse lõige 5a:„5a. Põhimääruse II jaotise kohaldamisel osutatakse sõnadega „registrisse kantud asukoht või tegevuskoht” registrisse kantud asukohale või tegevuskohale, kus võetakse vastu ettevõtte olulised otsused ja kus on juhatuse asukoht.Reisijate- või kaubaveoteenuseid osutavate lennuki meeskonnaliikmete puhul käsitletakse põhimääruse II jaotises määratletud „registrisse kantud asukoha või tegevuskohana” nõukogu määruse (EMÜ) nr 3922/91[2] (tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses) III lisas määratletud põhibaasi.4. Artikli 15 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:„Nimetatud asutus väljastab asjaomasele isikule rakendusmääruse artikli 19 lõikes 2 osutatud tunnistuse ja muudab viivitamata asjaomase isiku suhtes põhimääruse artikli 11 lõike 3 punkti b ja artikli 12 alusel kohaldatavaid õigusakte käsitleva teabe kättesaadavaks selle liikmesriigi pädeva võimuorgani nimetatud asutusele, kus tegevus toimub.”5. Artikli 54 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Põhimääruse artikli 62 lõike 3 kohaldamisel edastab selle liikmesriigi, kelle õigusakte asjaomase isiku suhtes tema viimasel töötamisel või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisel kohaldati, pädev asutus elukohajärgsele asutusele viimase taotluse korral viivitamatult kogu vajaliku teabe selliste töötushüvitise arvutamiseks, mida on pädeva asutuse asukohaliikmesriigis võimalik saada, eelkõige saadud palga või kutsetegevusest saadud sissetuleku summa.”6. Artiklile 55 lisatakse lõige 7:„7. Lõikeid 1–6 kohaldatakse mutatis mutandis põhimääruse artikli 65 lõike 5 punktis b osutatud isikute suhtes, välja arvatud käesoleva artikli lõike 1 punkti c.”7. Artikli 56 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Kui asjaomastes liikmesriikides kohaldatavate õigusaktide kohaselt nõutakse töötult teatavate kohustuste täitmist ja/või tööotsinguid, on prioriteetsed hüvitisi andvas liikmesriigis nõutavad kohustused ja/või tööotsingud.Kui töötu ei täida kõiki kohustusi ja/või tööotsinguid selles liikmesriigis, mis hüvitisi ei anna, ei mõjuta see teises liikmesriigis antavaid hüvitisi.”Artikkel 3Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides....[koht], ... [kuupäev]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaLISAMääruse (EÜ) nr 883/2004 X ja XI lisa muudetakse järgmiselt:1. X lisa muudetakse järgmiselt:a) Jaos „MADALMAAD” asendatakse punkt a järgmisega:„a) 24. aprilli 1997. aasta puuetega noorte töö- ja tööhõivetoetuse seadus (Wet Wajong)”;b) jaos „ÜHENDKUNINGRIIK”i) punkt c jäetakse välja;ii) lisatakse järgmine punkt e:„e) Sissetulekuga seotud töövõimetustoetus (2007. aasta hoolekandesüsteemi reformi seadus ja Põhja-Iirimaa 2007. aasta hoolekandesüsteemi reformi seadus).”2. XI lisa muudetakse järgmiselt:Jagu „MADALMAAD” muudetakse järgmiselt:i) Punktis „1. Ravikindlustus” jäetakse välja alapunkt g;ii) lisatakse alapunkt h:„h) Käesoleva määruse artikli 18 lõike 1 kohaldamisel on käesoleva lisa punkti 1 alapunkti a punktis ii osutatud isikutel, kes viibivad ajutiselt Madalmaades, õigus saada mitterahalisi hüvitisi vastavalt poliisile, mida kindlustatud isikul on Madalmaades võimalik saada viibimiskohajärgsest asutusest vastavalt ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) artikli 11 lõigetele 1, 2 ja 3 ning artikli 19 lõikele 1, samuti eriravikulusid käsitlevas üldseaduses (Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten) sätestatud mitterahalisi hüvitisi.”;iii) Punktis 2 asendatakse sõnad „Madalmaade üldise vanaduskindlustuse seaduse” sõnadega „üldise vanaduspensioni seaduse”;iv) punkti 2 alapunktis b asendatakse sõnad „nimetatud õigusaktide” sõnadega „eelnimetatud õigusaktide”;v) Punkti 2 alapunktis g asendatakse sõnad „Madalmaade toitja ülalpidamisel olnud isikute üldkindlustuse seaduse” sõnadega „toitja kaotust käsitleva üldise seaduse”;vi) Punktis 3 asendatakse sõnad „Madalmaade toitja ülalpidamisel olnud isikute üldkindlustuse seaduse” sõnadega „toitja kaotust käsitlev üldine seaduse”;vii) punkti 3 alapunktis b asendatakse sõnad „nimetatud õigusaktide” sõnadega „eelnimetatud õigusaktide”;viii) Punkti 4 alapunkti a punkti i esimeses taandes asendatakse sõna „töövõimetusseadusele” sõnadega „invaliidsuskindlustuse seadusele”;ix) Punkti 4 alapunkti a punktis ii asendatakse sõnad „füüsilisest isikust ettevõtjate töövõimetusseadusele” sõnadega „füüsilisest isikust ettevõtjate invaliidsushüvitiste seadusele”.[1] ELT C , , lk .[2] EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 18.7.2009
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 167/2
 Domstolens beslut (sjätte avdelningen) av den 26 mars 2009 (begäran om förhandsavgörande från Tribunale Amministrativo Regionale per la Sicilia (Italien)) — Maria Catena Rita Pignataro mot Ufficio Centrale Circoscrizionale c/o Tribunale di Catania, Ufficio Centrale Regionale per l’elezione del Presidente dell’Assemblea Regionale Siciliana c/o Corte d’Appello di Palermo, Assemblea Regionale Siciliana, Presidenza del Consiglio dei Ministri, Ministero dell’Interno, Ministero dell’Economia, Andrea Vitale, Antonino Guardo och Fabio M. Mancuso
 (Mål C-535/08) (1)
 (Villkor för valbarhet i regionalval - Krav på bosättning i regionen - Artiklarna 17 EG och 18 EG - Grundläggande rättigheter - Koppling till gemenskapsrätten saknas - Uppenbart att domstolen saknar behörighet)
 2009/C 167/03
 Rättegångsspråk: italienska
 Hänskjutande domstol
 Tribunale Amministrativo Regionale per la Sicilia
 Parter i målet vid den nationella domstolen
 Sökande: Maria Catena Rita Pignataro
 Motparter: Ufficio Centrale Circoscrizionale c/o Tribunale di Catania, Ufficio Centrale Regionale per l’elezione del Presidente dell’Assemblea Regionale Siciliana c/o Corte d’Appello di Palermo, Assemblea Regionale Siciliana, Presidenza del Consiglio dei Ministri, Ministero dell’Interno, Ministero dell’Economia, Andrea Vitale, Antonino Guardo och Fabio M. Mancuso
 Saken
 Begäran om förhandsavgörande — Tribunale Amministrativo Regionale per la Sicilia — Tolkning av artikel 6 EU, artikel 3 i protokoll nr 1 till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, artikel 2 i protokoll nr 4 till nämnda konvention och artikel 25 i Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter — Tolkning av artiklarna 17 EG och 18 EG — Förenligheten av regional lagstiftning enligt valbarheten för italienska medborgare är begränsade på grundval av krav på bosättning i regionen
 Avgörande
 1)
 Artiklarna 17 EG och 18 EG utgör inte hinder mot nationell lagstiftning, såsom den i nationella målet, där ett villkor för valbarhet till en regional politisk församling är bosättning i den berörda regionen vid den tidpunkt då personen i fråga ställer upp som kandidat.
 2)
 Europeiska gemenskapernas domstol saknar uppenbart behörighet att besvara den första frågan från Tribunale Amministrativo Regionale per la Sicilia.
 (1) EUT C 32, 7.2.2009.


type: legislation

text:
 |
 52013PC0889
 Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2187/2005, (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, br. 254/2002, (EZ) br. 2347/2002 i (EZ) br. 1224/2009 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1434/98 u vezi s obvezom iskrcavanja /* COM/2013/0889 final - 2013/0436 (COD) */
 OBRAZLOŽENJE
 1. KONTEKST PRIJEDLOGA
 Jedan od osnovnih ciljeva reforme
 trenutačne zajedničke ribarstvene politike (ZRP)[1] progresivno je
 uklanjanje odbačenog ulova u svim ribarstvima Europske unije
 uvođenjem obveze iskrcavanja. Namjera je bolje iskoristiti dostupne izvore
 i odgovoriti na očekivanja javnosti da se stane na kraj praksi bacanja
 ribe tržišne vrijednosti natrag u more. Velike su količine odbačenog
 ulova utvrđene kao važan pokretač nedostatka ekološke održivosti
 ZRP-a u procjeni utjecaja[2]
 provedenoj u vezi s prijedlogom Osnovne uredbe za ZRP.
 Europski je parlament glasovanjem na plenarnoj
 sjednici u veljači 2013. dogovorio postupno uvođenje obveze
 iskrcavanja koja će započeti 2014. za pelagijski ribolov, visoko
 migratorne vrste i losos u Baltičkom moru, a koja će se u narednim
 godinama proširiti na cjelokupno ribarstvo u Uniji. Vijeće je nešto
 kasnije u veljači isto tako jasno iskazalo svoju potporu ovom pristupu i
 dogovorilo sličan raspored njegove provedbe. Europski parlament i
 Vijeće naknadno su postigli politički dogovor u vezi s Osnovnom
 uredbom i novim datumom početka provedbe obveze iskrcavanja, od
 1. siječnja 2015.
 Da bi obveza iskrcavanja postala operativna,
 moraju se ukloniti ili izmijeniti određene odredbe u okviru
 trenutačnih uredaba o tehničkim mjerama te mjera upravljanja i
 kontrole koje su suprotne obvezi iskrcavanja i prema kojima su ribari obvezni
 odbaciti ribu. Vijeće je na sastanku u lipnju[3] predstavilo izjavu
 kojom poziva Komisiju da brzo djeluje i provede navedene promjene postojećih
 uredbi nakon što se postigne dogovor o reformi.
 Namjera je Komisije da se novi okvir
 tehničkih mjera razvije kao dio reforme kojom bi se s vremenom trebala
 omogućiti potpuna provedba obveze iskrcavanja u skladu s planom. Isto bi
 tako objedinila novi regionalni pristup, uključujući razvoj
 višegodišnjih planova u vezi s odbačenim ulovom. Međutim, ovaj novi
 okvir gotovo sigurno neće biti uspostavljen na vrijeme za prvu skupinu
 ribolova obuhvaćenu obvezom iskrcavanja. Stoga se od zakonodavstva
 zahtijeva da, dok se ne razvije ovaj novi okvir, ukloni sve zakonske i
 praktične prepreke prijelaznoj provedbi.
 Nekoliko je odredbi sadržanih u
 trenutačnim uredbama o tehničkim mjerama suprotno obvezi iskrcavanja
 te obvezuju ribare da odbacuju ulov. Riječ je o najmanjim iskrcajnim
 veličinama (Minimum Landing Sizes – MLS), pravilima o sastavu ulova
 i odredbama o usputnom ulovu.
 Najmanje iskrcajne veličine (MLS)
 navedene su u Uredbi (EZ) br. 850/98 o očuvanju ribolovnih resursa
 putem tehničkih mjera za zaštitu nedoraslih morskih organizama[4], kako je izmijenjena
 posebno Uredbom (EZ) br. 227/2013[5]
 i Uredbom (EZ) br. 2187/2005 o tehničkim mjerama za očuvanje
 ribolovnih resursa u vodama Baltičkog mora, Malog i Velikog Belta i
 Øresunda, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1434/98 i o stavljanju izvan snage
 Uredbe (EZ) br. 88/98[6].
 Najmanjim iskrcajnim veličinama određuju se zakonske veličine
 koje je dopušteno zadržavati na plovilu. Ribu manju od navedenih veličina
 ne smije se zadržavati na plovilu niti iskrcavati. U okviru obveze iskrcavanja,
 za sve vrste ispod ograničenja ulova, najmanje iskrcajne veličine
 zamijenit će se najmanjim referentnim veličinama očuvanja (Minimum
 Conservation Reference Sizes – MCRS). Riba ispod navedenih najmanjih
 referentnih veličina očuvanja morat će se iskrcavati, no prodaja
 ulova ispod najmanje referentne veličine očuvanja bit će
 ograničena na korištenje u svrhe osim za ljudsku potrošnju. Posebna je
 situacija u slučaju Sredozemnog mora pri čemu se Uredbom (EZ)
 br. 1967/2006 o mjerama upravljanja za održivo iskorištavanje ribolovnih
 resursa u Sredozemnom moru, o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 te
 stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1626/94[7]. Tom se Uredbom
 zabranjuje da se morski organizmi koji su manji od ovdje navedene najmanje
 veličine love, zadržavaju na plovilu, prekrcavaju, iskrcavaju, prenose,
 skladište, prodaju, izlažu ili nude na prodaju. Te su najmanje veličine
 stupile na snagu 2007., a uspostavljene su kako bi se promicala poboljšanja u
 odabiru veličine koja nadilaze minimalne standarde za svojstva alata za
 predmetne vrste ribolova. Najmanje veličine dopuštenog ulova koje se
 primjenjuju na Sredozemlju zamijenit će se najmanjim referentnim
 veličinama očuvanja u cilju usklađenosti s istim zahtjevom da se
 riba ispod najmanje referentne veličine očuvanja mora iskrcati, no
 njezino će korištenje biti ograničeno na svrhe osim za ljudsku
 potrošnju.
 Pravila o sastavu ulova navedena su u Uredbi
 (EZ) br. 850/98 i povezanim uredbama (Uredba (EZ) br. 1098/2007 o
 utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara u Baltičkom moru
 i ribarstvo koje iskorištava te stokove[8],
 Uredba (EZ) br. 1434/98 o uvjetima prema kojima se može iskrcavati haringa
 za industrijske svrhe koje ne obuhvaćaju izravnu prehranu ljudi[9], Uredba (EZ)
 br. 254/2002 o uspostavi mjera koje se primjenjuju tijekom 2002. za
 oporavak stoka bakalara u Irskom moru (zona ICES-a VII.a[10] i Uredba (EZ)
 br. 2347/2002 o određivanju posebnih uvjeta pristupa i s njima
 povezanih pravila za ribolov dubokomorskih stokova[11]). Slični postoci
 sastava ulova zabilježeni su u Uredbi o Baltičkom moru (Uredba (EZ)
 br. 2187/2005), no ne i u Uredbi o Sredozemnom moru.
 Pravila o sastavu ulova određuju
 ograničenja koja se moraju ispuniti svakodnevno i na kraju izlaska u
 ribolov. Ako se ribari nalaze izvan ograničenja, obvezni su odbaciti
 dijelove ulova da bi se uspostavila ravnoteža između zadržanog ulova i
 pravila o sastavu ulova. U okviru obveze iskrcavanja, ribarima više neće
 biti dopušteno da odbacuju ulov, stoga treba riješiti pitanje
 proturječnosti između nastavka reguliranja sastava ulova i
 obvezivanja ribara da iskrcaju sav ulov. To će se postići zahtjevom
 da sav nenamjerni ulov morskih organizama koji podliježe obvezi iskrcavanja u
 odnosu na dopuštene postotke sastava ulova mora biti iskrcan i uračunat u kvotu.
 Pravila o sastavu ulova povezana su s ostalim odredbama (npr. rasponima
 veličine oka mrežnog tega, uvjetima za korištenje određenih
 kombinacija veličina oka mrežnog tega), a detaljna pravila za sortiranje
 ulova na plovilima isto se tako temelje na postocima sastava ulova. Ta će
 pravila isto tako biti potrebno uskladiti ili izbrisati da bi se uklonila
 obveza odbacivanja.
 U slučaju Uredbe (EZ) br. 1434/98,
 pravila o sastavu ulova i povezana ograničenja o korištenju haringe
 sadržana u ovoj uredbi više nisu važeća. Obveza iskrcavanja primjenjivat
 će se na sve vrste pelagijskog i industrijskog ribolova u vodama EU-a od
 1. siječnja 2015. i njome se zahtijeva da se sve ulovljene haringe
 iskrcaju i uračunaju u kvote te da se svaka haringa ispod najmanje referentne
 veličine očuvanja može koristiti isključivo u svrhe osim za
 ljudsku potrošnju. Ovu uredbu treba staviti izvan snage.
 U okviru uredbi o tehničkim mjerama za
 očuvanje (Uredba (EZ) br. 850/98 i povezane uredbe (Uredba (EZ)
 br. 1098/2007 i Uredba (EZ) br. 254/2002) o vodama Unije u Atlantiku
 i drugim određenim područjima, i Uredba o vodama Unije Baltičkog
 mora (Uredba (EZ) br. 2187/200510)) isto tako postoje
 višestruke odredbe o usputnom ulovu. Slične su pravilima o sastavu ulova,
 no specifične su za područje ili alat. Obično se radi o
 odstupanjima kojima se dopušta usputni ulov određenih vrsta od 5 –
 10 % u ograničenim područjima s pomoću određenih vrsta
 alata u posebnim vrstama ribolova. Trenutačno se prekomjerni ulov o odnosu
 na ova ograničenja usputnog ulova mora odbaciti. Kao i u slučaju
 pravila o sastavu ulova, riječ je o proturječnosti s obvezom
 iskrcavanja jer se trenutačno od ribara zahtijeva da odbacuju višak
 ulovljene ribe u odnosu na odredbe o usputnom ulovu, pri čemu se prema
 obvezi iskrcavanja takva riba mora iskrcati. Stoga i njima treba pristupiti na
 način sličan pravilima o sastavu ulova da bi se uklonila obveza
 odbacivanja.
 Predložena je još jedna izmjena Uredbe (EZ)
 br. 850/98 koja nije povezana s obvezom iskrcavanja, no potrebna je da bi
 se osigurala pravna sigurnost. Nekoliko je država članica naznačilo
 da su trenutačne odredbe koje se odnose na zatvaranje područja
 ICES-ove zone VI.b u svrhu zaštite nedoraslih koljaka dovele do pogrešnog
 tumačenja, što je izazvalo zabrinutost u vezi s očuvanjem koljaka u ovom
 području. Stoga se predlaže izmjena tog članka Uredbe (EZ)
 br. 850/98 povratkom na izvorni tekst obuhvaćen Prilogom III.
 Uredbi (EZ) br. 43/2009 i uklanjanjem bilo kakve mogućnosti pogrešnog
 tumačenja.
 Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 o
 uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima
 zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96,
 (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ)
 br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ)
 br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ)
 br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi
 (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006[12] isto tako treba
 uskladiti s obvezom iskrcavanja. Potrebne izmjene povezane su s promjenama
 odobrenja za ribolov; bilježenjem svih podataka o ulovu, osobito ispod
 najmanjih referentnih veličina očuvanja; većim dopuštenim
 odstupanjem za procjene ulova ispod 50 kg u očevidnicima i
 deklaracijama o prekrcaju; uspostavom pravila za daljinsko elektroničko
 praćenje (REM) za bilježenje podataka za praćenje obveze iskrcavanja
 na moru; odvojenog držanja ulova i kontrole stavljanja u promet ulova ispod
 najmanjih referentnih veličina očuvanja; uspostavom uvjeta za korištenje
 promatrača zaduženih za nadzor; definicijom kršenja obveze iskrcavanja kao
 teškog prekršaja. Uvođenjem obveze iskrcavanja u kombinaciji s
 određenim novim fleksibilnostima međugodišnje kvote vrši se
 prilagodba postojećih pravila o smanjenju potrebnih kvota i napora. Sve te
 promjene proizlaze iz pravila iz reforme ZRP-a.
 Nakon što se obveza iskrcavanja 2015.
 počne primjenjivati na prvu skupinu ribolova, odgovarajuće bi odredbe
 uredbi o tehničkim mjerama, mjerama upravljanja i mjerama kontrole trebalo
 izmijeniti ovom Uredbom kako bi se osiguralo pravovremeno uklanjanje pravnih
 prepreka primjeni obveze iskrcavanja.
 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA
 ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA
 S obzirom na to da su utjecaji uvođenja
 obveze iskrcavanja već ocijenjeni u okviru ocjene utjecaja kojom se
 podupire reformu ZRP-a, nije izvršena ni jedna posebna ocjena utjecaja. Kao dio
 te ocjene utjecaja[13],
 kvantificirani su utjecaji politika kojima se smanjuje odbačeni ulov,
 uključujući zabranu odbacivanja ulova. Ta se ocjena sastojala od
 dvije faze. Prva se faza sastojala od niza studija na temelju dostupnih
 podataka o opsegu praksi odbacivanja u Europskoj uniji te su u njoj opisane
 politike protiv odbacivanja u čitavom nizu ribarstava (Island, Norveška,
 Škotska i Danska). Štoviše, klasificirana je razina odbacivanja u ribarstvu
 Europske unije i konačno su poduzete posebne studije o odbacivanju u
 odnosu na ribarstvo u Sredozemnom moru. U drugoj, analitičkoj, fazi
 procijenjeni su utjecaji niza politika protiv odbacivanja u ribarstvu Europske
 unije, uključujući utjecaje promjena u vezi s odabirom ribolovnog
 alata i uvođenjem novih tehničkih mjera poput zatvaranja u stvarnom
 vremenu. Tom se analizom utvrdilo da bi uvođenje politike protiv
 odbacivanja temeljene na učinkovitijim tehničkim mjerama i uklanjanje
 neučinkovitih tehničkih mjera kojima se potiče odbacivanje
 rezultiralo kratkoročnim gospodarskim gubicima, no srednje do
 dugoročnim dodatnim dobicima, ponajprije u ekološkom i gospodarskom
 smislu.
 Dodatna ocjena utjecaja ne bi doprinijela
 već dostupnim podacima iz prethodno izvršene ocjene. Promjene koje su
 potrebne u odnosu na postojeće uredbe prijeko su potrebne za ispravno
 funkcioniranje novog ZRP-a.
 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
 Sažetak predloženog djelovanja
 Glavni je cilj djelovanja omogućiti provedbu
 obveze iskrcavanja zamišljene u okviru reforme zajedničke ribarstvene
 politike uklanjanjem svih postojećih odredbi iz tehničkih mjera i
 uredbi kontrole EU-a suprotnih obvezi iskrcavanja.
 Pravna osnova
 Članak 43. stavak 2. Ugovora o
 funkcioniranju Europske unije.
 Načelo supsidijarnosti
 Ovaj prijedlog potpada pod isključivu
 nadležnost Europske unije.
 Načelo proporcionalnosti
 Ovim se prijedlogom izmjenjuju mjere koje
 već postoje; stoga nema razloga za zabrinutost u vezi s načelom
 proporcionalnosti.
 Izbor instrumenta
 Predloženi instrument: Uredba Europskog
 parlamenta i Vijeća.
 Ostala sredstva ne bi bila primjerena zbog
 sljedećeg razloga: uredbe se mora izmijeniti uredbom.
 4. PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE
 Ova mjera ne uključuje dodatne rashode
 Unije. Prijedlog
 2013/0436 (COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 850/98,
 (EZ) br. 2187/2005, (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, br. 254/2002,
 (EZ) br. 2347/2002 i (EZ) br. 1224/2009 i o stavljanju izvan snage
 Uredbe (EZ) br. 1434/98 u vezi s obvezom iskrcavanja
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
 EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
 Europske unije, a osobito njegov članak 43. stavak 2.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske
 komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
 akta nacionalnim parlamentima,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskoga
 gospodarskog i socijalnog odbora[14],
 djelujući u skladu s redovnim
 zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1) Osnovni je cilj Uredbe (EU)
 br. [xxxx] progresivno uklanjanje odbačenog ulova u svim vrstama
 ribolova u Europskoj uniji uvođenjem obveze iskrcavanja ulova vrsta koje
 podliježu ograničenjima ulova i vrstama obuhvaćenima najmanjim
 veličinama u Sredozemnom moru. Da bi obveza iskrcavanja postala operativna,
 određene se odredbe u okviru trenutačnih tehničkih mjera i
 uredaba kontrole koje su suprotne obvezi iskrcavanja i prema kojima su ribari
 obvezni odbaciti ribu mora ukloniti ili izmijeniti.
 (2) Novi se okvir tehničkih
 mjera očekuje nakon reforme zajedničke ribarstvene politike (ZRP).
 Mala vjerojatnost da će takav novi okvir biti uspostavljen do početka
 2015., kad se očekuje prvo uvođenje obveze iskrcavanja, opravdava
 izmjenu ili uklanjanje određenih elemenata trenutačnih uredbi o
 tehničkim mjerama da bi se uklonila nesukladnost između tih uredbi i
 obveze iskrcavanja.
 (3) Da bi se osigurala provedba
 obveze iskrcavanja, posebno treba izmijeniti Uredbu Vijeća (EZ)
 br. 850/98 o očuvanju ribolovnih resursa tehničkim mjerama za
 zaštitu nedoraslih morskih organizama uspostavom zahtjeva da se sav nenamjeran
 ulov morskih organizama koji podliježe obvezi iskrcavanja, a koji je ulovljen u
 prekomjernom iznosu u odnosu na pravila o sastavu ulova, iskrca i uračuna
 u kvote; zamjenom najmanje iskrcajne veličine za morske organizme koji
 podliježu obvezi iskrcavanja najmanjim referentnim veličinama
 očuvanja; i uspostavom zahtjeva da se sav nenamjeran ulov morskih
 organizama ulovljen u prekomjernom iznosu u odnosu na odredbe o usputnom ulovu
 u posebnim područjima, u posebno vrijeme i za posebne vrste alata iskrca i
 uračuna u kvote.
 (4) Osim toga, da bi se osigurala
 pravna sigurnost, treba izmijeniti odredbe koje se odnose na područje
 zatvaranja radi zaštite nedoraslih koljaka u zoni ICES-a VI.b.
 (5) Da bi se osigurala provedba
 obveze iskrcavanja, Uredbu Vijeća (EZ) br. 2187/2005 o tehničkim
 mjerama za očuvanje ribolovnih resursa u vodama Baltičkog mora, Malog
 i Velikog Belta i Øresunda, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1434/98 i o
 stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 88/98 treba izmijeniti uspostavom
 zahtjeva da se sav nenamjerni ulov morskih organizama koji podliježe obvezi
 iskrcavanja u Baltičkom moru, a koji je ulovljen u prekomjernom iznosu u
 odnosu na pravila o sastavu ulova, iskrca i uračuna u kvote; zamjenom
 najmanje iskrcajne veličine za morske organizme koji podliježu obvezi
 iskrcavanja referentnim veličinama očuvanja; i uspostavom zabrane
 lova lososa i morske pastrve u posebno vrijeme i u posebnim područjima,
 osim s pomoću mrežnih klopki.
 (6) Da bi se osigurala provedba
 obveze iskrcavanja, Uredbu Vijeća (EZ) br. 1967/2006 o mjerama
 upravljanja za održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru, o
 izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ)
 br. 1626/94 treba izmijeniti zamjenom najmanje veličine za morske organizme
 koji podliježu obvezi iskrcavanja najmanjim referentnim veličinama
 očuvanja bez narušavanja koncepta i provedbe postojećih najmanjih
 veličina dopuštenog ulova i brisanjem pravila koja se odnose na ribolov
 sitnih srdela, a koja više nisu mjerodavna s obzirom na provedbu obveze
 iskrcavanja jer se sav taj ulov mora izbjegavati kad god je to moguće i u
 slučaju nenamjernog ulova, treba ga iskrcati, a ne koristiti za ljudsku
 potrošnju.
 (7) Da bi se osigurala provedba
 obveze iskrcavanja, Uredbu Vijeća (EZ) br. 1098/2007 o
 utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara u Baltičkom moru
 i ribarstvo koje iskorištava te stokove treba izmijeniti uspostavom zahtjeva da
 se sav nenamjerni ulov bakalara iskrca i uračuna u kvotu prilikom ribolova
 s pomoću plutajućih parangala i jednostrukih mreža stajaćica,
 zaplećućih mreža i trostrukih mreža stajaćica u posebnim
 područjima i u posebno vrijeme.
 (8) Da bi se osigurala provedba
 obveze iskrcavanja, Uredbu Vijeća (EZ) br. 254/2002 o uspostavi mjera
 koje se primjenjuju tijekom 2002. za oporavak stoka bakalara u Irskom moru (zona
 ICES-a VII.a) treba izmijeniti zahtijevajući da se u slučaju ribolova
 kraljevske kapice povlačnim mrežama sav nenamjerni ulov morskih organizama
 koji podliježe obvezi iskrcavanja, a koji je ulovljen u prekomjernom iznosu u
 odnosu na dopuštene postotke usputnog ulova, iskrca i uračuna u kvote.
 (9) Da bi se osigurala provedba
 obveze iskrcavanja, Uredbu Vijeća (EZ) br. 2347/2002 o
 određivanju posebnih uvjeta pristupa i s njima povezanih pravila za ribolov
 dubokomorskih stokova treba izmijeniti uspostavom zahtjeva da se sav ulov
 dubokomorskih stokova iskrca i uračuna u kvote.
 (10) Da bi se osigurala provedba
 kontrole obveze iskrcavanja, treba izmijeniti Uredbu (EZ) br. 1224/2009 o
 uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima
 zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96,
 (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ)
 br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ)
 br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ)
 br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi
 (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 kako bi
 se osiguralo praćenje obveze iskrcavanja. U tu svrhu, odobrenja za ribolov
 treba primjenjivati na ribolov koji podliježe obvezi iskrcavanja; podatke o
 ulovu svih vrsta treba zabilježiti bez obzira na prag težine; podatke o ulovu
 ispod najmanjih referentnih veličina očuvanja treba odvojeno
 zabilježiti; što se tiče poteškoće utvrđivanja točne
 količine malog ulova na ribarskom plovilu, treba primjenjivati višu
 granicu dopuštenog odstupanja za procjene malog ulova u očevidnicima i
 deklaracijama o prekrcaju; pravila za daljinsko elektroničko praćenje
 (REM) treba uspostaviti za bilježenje podataka za praćenje obveze
 iskrcavanja na moru; treba uspostaviti pravila o odvojenom držanju ulova i
 kontroli stavljanja u promet ulova ispod najmanjih referentnih veličina
 očuvanja; te treba definirati uvjete za korištenje promatrača
 zaduženih za nadzor za potrebe praćenja.
 (11) S obzirom na to da
 odbačeni ulov čini znatan dio otpada i negativno utječe na
 održivo iskorištavanje morskih bioloških resursa i morskog ekosustava i s
 obzirom na to da je opće promatranje obveze iskrcavanja od strane
 operatera nužno za njezin uspjeh, kršenje obveze iskrcavanja treba definirati
 kao teški prekršaj. Uvođenje obveze iskrcavanja u kombinaciji s
 određenim novim pravilima o fleksibilnosti međugodišnje kvote
 zahtijeva prilagodbu pravila o smanjenju kvota i napora.
 (12) Uredbu Vijeća (EZ)
 br. 850/98, Uredbu (EZ) br. 2187/2005, Uredbu (EZ)
 br. 1967/2006, Uredbu (EZ) br. 1098/2007, Uredbu (EZ)
 br. 254/2002, Uredbu (EZ) br. 2347/2002 i Uredbu (EZ)
 br. 1224/2009 stoga, treba izmijeniti.
 (13) Uredbu Vijeća (EZ)
 br. 1434/1998 o uvjetima prema kojima se može iskrcavati haringa za
 industrijske svrhe koje ne obuhvaćaju izravnu prehranu ljudi treba staviti
 izvan snage jer pravila o sastavu ulova i povezana ograničenja o
 korištenju haringe sadržana u ovoj uredbi više nisu važeća u okviru obveze
 iskrcavanja jer bi svu ulovljenu haringu trebalo iskrcati i uračunati u
 kvote te bi svaku haringu ispod razine najmanje referentne veličine
 očuvanja trebalo koristiti u svrhe osim za ljudsku potrošnju,
 DONIJELI SU OVU UREDBU:
 POGLAVLJE 1.
 Tehničke mjere
 Članak 1.
 Izmjene Uredbe (EZ) br. 850/98
 Uredba (EZ) br. 850/98 mijenja se kako
 slijedi:
 (1) U članku 3. dodaje se
 sljedeća točka i.:
 „(i) Nenamjerni ulov znači
 slučajni ulov morskih organizama čiji je ribolov zabranjen u
 odgovarajućim okolnostima.”
 (2) Članak 4. mijenja se kako
 slijedi:
 (a) u stavku 1. dodaje se sljedeći
 podstavak:
 „Zabranjen je ribolov bilo koje vrste navedene
 u prilozima I. do V. tijekom kojeg se koristi veličina oka mrežnog
 tega koja nije predviđena tim prilozima za te vrste.”
 (b) u stavku 4.
 točki (a) dodaje se sljedeći podstavak:
 „Odstupajući od prvog podstavka, iskrcaj
 nije zabranjen ako se uvjeti utvrđeni u Prilogu X. ne mogu ispuniti
 zbog nenamjernog ulova morskih organizama koji podliježu obvezi iskrcavanja
 utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx]. Navedeni se nenamjerni
 ulov iskrcava i uračunava u kvote.”
 (c) u stavku 4.
 točki (b) dodaje se sljedeći podstavak:
 „Odstupajući od prvog podstavka, iskrcaj
 nije zabranjen ako se uvjeti utvrđeni u prilozima I. do V. ne mogu
 ispuniti zbog nenamjernog ulova morskih organizama koji podliježu obvezi
 iskrcavanja utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx]. Navedeni
 se nenamjerni ulov iskrcava i uračunava u kvote.”
 (d) u stavku 5. točki (a)
 dodaje se sljedeći podstavak:
 „U slučaju morskih organizama koji
 podliježu obvezi iskrcavanja utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU)
 [xxxx], količine zadržane na plovilu ili prekrcane, kako je navedeno u
 prvom podstavku, uključuju sve ulovljene morske organizme.”
 (3) U članku 5. stavku 1.
 dodaje se sljedeći podstavak:
 „U slučaju morskih organizama koji
 podliježu obvezi iskrcavanja utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU)
 [xxxx], količine zadržane na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju,
 kako je navedeno u prvom podstavku, uključuju sve ulovljene morske
 organizme.”
 (4) U članku 7. stavku 5.
 dodaje se sljedeći podstavak:
 „Prvi se podstavak ne primjenjuje ako rakovi
 vrste Pandalus podliježu obvezi iskrcavanja određenoj člankom
 5. Uredbe (EU) [xxxx]. Međutim, zabranjuje se ribolov tih rakova s
 pomoću mreža iz prvog podstavka koje nisu opremljene u skladu s tim
 podstavkom. Nenamjerni se ulov ulovljen takvim mrežama iskrcava i
 uračunava u kvote.”
 (5) U članku 10. dodaje se
 sljedeći podstavak:
 „Odstupajući od točke (b) prvog
 podstavka, zadržavanje na plovilu i iskrcavanje se ne zabranjuju ako se
 najmanji postotak školjkaša ne može ostvariti zbog nenamjernog ulova morskih
 organizama koji podliježu obvezi iskrcavanja utvrđenoj
 člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx]. Navedeni se nenamjerni ulov iskrcava
 i uračunava u kvote.”
 (6) Članak 11. mijenja se kako
 slijedi:
 U stavku 1. točki (a) dodaje se
 sljedeći podstavak:
 „Odstupajući od točke (a) prvog
 podstavka, korištenje i zadržavanje na plovilu pridnene jednostruke mreže
 stajaćice, zaglavljujuće mreže ili trostruke mreže stajaćice ne zabranjuje
 se ako se uvjeti utvrđeni u toj točki (a) ne mogu ispuniti zbog
 nenamjernog ulova morskih organizama koji podliježu obvezi iskrcavanja
 utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx]. Navedeni se nenamjerni
 ulov iskrcava i uračunava u kvote.”
 (7) U članku 12.
 stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:
 „U slučaju morskih organizama koji
 podliježu obvezi iskrcavanja utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU)
 [xxxx], morski organizmi zadržani na plovilu nakon razvrstavanja ili iskrcani,
 kako je navedeno u prvom podstavku, uključuju sve ulovljene morske
 organizme.”
 (8) Članak 15. zamjenjuje se
 sljedećim:
 „Članak 15.
 1. Morski se organizmi ulovljeni iznad
 dopuštenog postotka utvrđenog u članku 20. stavku 2.,
 članku 21. stavku 2., članku 22. stavku 2.b,
 članku 27. stavku 2., članku 29.d stavku 5.d,
 članku 29.d stavku 6.d, članku 29.d stavku 7.c,
 članku 29.g stavku 2., članku 34.b stavku 3.c i
 članku 34.b stavku 11. i prilozima I. do VII., X. i XI., koji ne
 podliježu obvezi iskrcavanja utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU)
 [xxxx], ne iskrcavaju, već se vraćaju u more prije svakog iskrcaja.
 2. Morski se organizmi ulovljeni iznad
 dopuštenog postotka utvrđenog u članku 20. stavku 2.,
 članku 21. stavku 2., članku 22. stavku 2.b,
 članku 27. stavku 2., članku 29.d stavku 5.d,
 članku 29.d stavku 6.d, članku 29.d stavku 7.c,
 članku 29.g stavku 2, članku 34.b stavku 3.c i
 članku 34.b stavku 11. i prilozima I. do VII., X. i XI., koji
 podliježu obvezi iskrcavanja utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU)
 [xxxx], iskrcavaju i uračunavaju u kvote.
 3. Prije početka ribolova u bilo
 kojem području upravljanja tijekom posebnog izlaska u ribolov,
 zapovjednici ribarskih plovila osiguravaju da imaju kvote za stokove koji
 podliježu ograničenjima ulova koje su dovoljne za pokriće njihova vjerojatnog
 sastava ulova i dopuštene postotke tijekom tog izlaska u ribolov.”
 (9) Članak 17. mijenja se kako
 slijedi:
 „Morski je organizam ispod dopuštene lovne
 veličine ako su njegove dimenzije manje od najmanje referentne
 veličine očuvanja koja je za odgovarajuću vrstu i odgovarajuće
 zemljopisno područje utvrđena u Prilogu XII.”
 (10) Članak 19. zamjenjuje se
 sljedećim:
 „Članak 19.
 1. Morski organizmi koji su ispod
 dopuštene lovne veličine, koji pripadaju vrsti koja ne podliježe obvezi
 iskrcavanja utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx], ne
 zadržavaju se na plovilu ili prekrcavaju, iskrcavaju, prenose, skladište,
 prodaju, izlažu ili nude na prodaju, već se odmah vraćaju u more.
 2. Morski se organizmi koji su ispod
 dopuštene lovne veličine, koji pripadaju vrsti koja podliježe obvezi
 iskrcavanja utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx], zadržavaju
 na plovilu, iskrcavaju i uračunavaju u kvote. Ne prodaju se, izlažu ili
 nude na prodaju za potrebe ljudske potrošnje.”
 (11) U članku 20. dodaje se
 sljedeći stavak 4.:
 „4. Ako sleđ podliježe obvezi iskrcavanja
 utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx], ne primjenjuje se
 zabrana zadržavanja na plovilu utvrđena stavkom 1. ovog članka.
 Međutim, zabranjeno je loviti tu vrstu u zemljopisnim područjima i
 tijekom razdoblja iz tog stavka. Nenamjerni se ulov sleđa iskrcava i
 uračunava u kvote.”
 (12) U članku 20.a dodaje se
 sljedeći podstavak:
 „Ako sleđ podliježe obvezi iskrcavanja
 utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx], ne primjenjuje se
 zabrana iskrcavanja ili zadržavanja na plovilu utvrđena prvim podstavkom
 ovog članka. Međutim, zabranjeno je loviti tu vrstu u zemljopisnim
 područjima i tijekom razdoblja iz tog prvog podstavka. Nenamjerni se ulov
 sleđa iskrcava i uračunava u kvote.”
 (13) U članku 21. dodaje se
 sljedeći stavak 3.:
 „3. Ako papaline podliježu obvezi iskrcavanja
 utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx], ne primjenjuje se
 zabrana zadržavanja na plovilu utvrđena stavkom 1. ovog članka.
 Međutim, zabranjeno je loviti tu vrstu u zemljopisnim područjima i
 tijekom razdoblja iz tog stavka. Nenamjerni se ulov papalina iskrcava i
 uračunava u kvote.”
 (14) U članku 22. stavku 1.
 dodaje se sljedeći podstavak:
 „Ako skuša podliježe obvezi iskrcavanja
 utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx], ne primjenjuje se
 zabrana zadržavanja na plovilu utvrđena prvim podstavkom ovog članka.
 Međutim, zabranjeno je loviti tu vrstu u zemljopisnom području iz tog
 podstavka. Nenamjerni se ulov skuše iskrcava i uračunava u kvote.”
 (15) U članku 23. stavku 1.
 dodaje se sljedeći podstavak:
 „Ako inćun podliježe obvezi iskrcavanja
 utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx], ne primjenjuje se
 zabrana zadržavanja na plovilu utvrđena prvim podstavkom ovog stavka.
 Međutim, zabranjeno je loviti tu vrstu ribolovnim alatom i u zemljopisnim
 područjima iz tog podstavka. Nenamjerni se ulov inćuna iskrcava i
 uračunava u kvote.”
 (16) U članku 27. dodaje se
 sljedeći stavak 3.:
 „3. Ako norveška ugotica podliježe obvezi
 iskrcavanja utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx], ne
 primjenjuje se zabrana zadržavanja na plovilu utvrđena stavkom 1.
 ovog članka. Međutim, zabranjeno je loviti tu vrstu ribolovnim alatom
 i u zemljopisnim područjima iz tog stavka. Nenamjerni se ulov norveške
 ugotice iskrcava i uračunava u kvote.”
 (17) U članku 29.a
 stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:
 „Ako hujica podliježe obvezi iskrcavanja
 utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx], ne primjenjuje se
 zabrana iskrcavanja ili zadržavanja na plovilu utvrđena prvim podstavkom
 ovog članka. Međutim, zabranjeno je loviti tu vrstu u zemljopisnim
 područjima iz tog podstavka. Nenamjerni se ulov hujice iskrcava i uračunava
 u kvote.”
 (18) Članak 29.c zamjenjuje se
 sljedećim:
 „Članak 29.c
 Koljak s područja Rockalla u
 ICES-ovu potpodručju VI.
 1. Sve vrste ribolova, osim ribolova
 parangalom, zabranjene su u područjima koja su omeđena loksodromama
 koje uzastopno povezuju sljedeće koordinate, izmjerene u skladu sa
 sustavom WGS84:
 –
 57°00′apos; sjeverne zemljopisne širine,
 15°00′apos; zapadne zemljopisne dužine
 –
 57°00′apos; sjeverne zemljopisne širine,
 14°00′apos; zapadne zemljopisne dužine
 –
 56°30′apos; sjeverne zemljopisne širine,
 14°00′apos; zapadne zemljopisne dužine
 –
 56°30′apos; sjeverne zemljopisne širine,
 15°00′apos; zapadne zemljopisne dužine
 –
 57°00′apos; sjeverne zemljopisne širine,
 15°00′apos; zapadne zemljopisne dužine
 (19) Članak 39. mijenja se kako
 slijedi:
 (a) u stavku 3. dodaje se sljedeći
 podstavak:
 „Ako riba ili školjke iz točke (b)
 prvog podstavka podliježu obvezi iskrcavanja utvrđenoj
 člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx], uvjet naveden u toj
 točki (b) zamjenjuje se uvjetom da takva riba ili školjke nisu
 ciljane vrste. Nenamjerni se ulov takve ribe ili školjki iskrcava i
 uračunava u kvote.”
 (b)u stavku 4. dodaje se sljedeći
 podstavak:
 „Ako riba iz točke (b) prvog
 podstavka podliježe obvezi iskrcavanja utvrđenoj člankom 15.
 Uredbe (EU) [xxxx], uvjet naveden u toj točki (b) zamjenjuje se
 uvjetom da takva riba nije ciljana vrsta. Nenamjerni se ulov takve ribe
 iskrcava i uračunava u kvote.”
 (20) U članku 29.e
 stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:
 „Ako riba iz točke (b) prvog
 podstavka podliježe obvezi iskrcavanja utvrđenoj člankom 15.
 Uredbe (EU) [xxxx], uvjet naveden u toj točki (b) zamjenjuje se
 uvjetom da takva riba nije ciljana vrsta. Nenamjerni se ulov takve ribe
 iskrcava i uračunava u kvote.”
 (21) U članku 29.f. umeće
 se sljedeći stavak 1.a.:
 „1.a Ako manjić morski podliježe obvezi
 iskrcavanja utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx], ne
 primjenjuje se zabrana zadržavanja na plovilu utvrđena stavkom 1.
 ovog članka. Međutim, u razdoblju i u područjima iz tog stavka,
 zabranjuje se ribolov te vrste. Nenamjerni se ulov manjića morskog
 iskrcava i uračunava u kvote.”
 (22) U članku 32. stavku 2.
 dodaje se sljedeći podstavak:
 „U slučaju morskih organizama koji
 podliježu obvezi iskrcavanja utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU)
 [xxxx], ulov koji se zakonski smije zadržati na plovilu, kako je navedeno u točki (b)
 podtočki i. prvog podstavka ovog članka, uključuje sve
 ulovljene morske organizme.”
 (23) Briše se članak 35.
 (24) Prilozi su izmijenjeni i dopunjeni u
 skladu s Prilogom I. ovoj Uredbi.
 Članak 2.
 Izmjene Uredbe (EZ) br. 2187/2005
 Uredba (EZ) br. 2187/2005 mijenja se kako
 slijedi:
 (1) U članku 2. dodaje se
 sljedeća točka (p):
 „(o) ‚Nenamjerni ulov’ znači
 slučajni ulov morskih organizama čiji je ribolov zabranjen u
 odgovarajućim okolnostima.”
 (2) Članak 3. mijenja se kako
 slijedi:
 (a) u stavku 1. dodaje se sljedeći
 podstavak:
 „Zabranjen je ribolov bilo koje vrste navedene
 u prilozima I. do V. tijekom kojeg se koristi veličina oka mrežnog
 tega koja nije predviđena tim prilozima za te vrste.”
 (b) u stavku 3. dodaje se sljedeći
 podstavak:
 „Odstupajući od prvog podstavka,
 zadržavanje na plovilu i iskrcavanje nisu zabranjeni ako se uvjeti
 utvrđeni u tom podstavku ne mogu ispuniti zbog nenamjernog ulova morskih
 organizama koji podliježu obvezi iskrcavanja utvrđenoj
 člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx]. Navedeni se nenamjerni ulov iskrcava
 i uračunava u kvote.”
 (c)u stavku 6. dodaje se sljedeći
 podstavak:
 „Odstupajući od prvog podstavka, iskrcaj
 nije zabranjen ako se uvjeti utvrđeni u tom podstavku ne mogu ispuniti
 zbog nenamjernog ulova morskih organizama koji podliježu obvezi iskrcavanja
 utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx]. Navedeni se nenamjerni
 ulov iskrcava i uračunava u kvote.” „
 (3) Članak 4. mijenja se kako
 slijedi:
 (a) u stavku 1. dodaje se sljedeći
 podstavak:
 „U slučaju morskih organizama koji
 podliježu obvezi iskrcavanja utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU)
 [xxxx], količine zadržane na plovilu nakon sortiranja ili iskrcavanja kako
 je navedeno u prvom podstavku, uključuju sve ulovljene morske organizme.”
 (b) u stavku 2. dodaje se sljedeći
 podstavak:
 „U slučaju morskih organizama koji
 podliježu obvezi iskrcavanja utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU)
 [xxxx], količine zadržane na plovilu, kako je navedeno u prvom podstavku,
 uključuju sve ulovljene morske organizme.”
 (4) Članak 12. zamjenjuje se
 sljedećim:
 „Članak 12.
 Postizanje predviđenih postotaka ulova
 „1. Nenamjerni se ulov morskih
 organizama koji prelazi dopuštene postotke iz Priloga II. i III. i koji
 podliježe obvezi iskrcavanja utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU)
 [xxxx] iskrcava i uračunava u kvote. 2. Prije početka ribolova u
 bilo kojem području upravljanja tijekom posebnog izlaska u ribolov
 zapovjednici svih ribarskih plovila osiguravaju da imaju kvote za stokove koji
 podliježu ograničenjima ulova koje su dovoljne za pokriće njihovog vjerojatnog
 sastava ulova i dopuštene postotke iz Priloga II. i III.
 3. Ulov živih morskih organizama koji
 prelazi dopuštene postotke iz Priloga II. i III. i koji ne podliježe obvezi
 iskrcavanja utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx] ne smije se
 iskrcati, već vratiti u more prije svakog iskrcaja.”
 (5) Članak 14. stavak 1.
 mijenja se kako slijedi:
 „1. Morski se organizam smatra
 nedoraslim ako su njegove dimenzije manje od najmanjih referentnih
 veličina očuvanja koje su za odgovarajuću vrstu i
 odgovarajuće zemljopisno područje utvrđene u Prilogu IV.”
 (6) Članak 15. mijenja se kako
 slijedi:
 (a) stavak 1. zamjenjuje se
 sljedećim:
 „1. Nedorasli morski organizmi, koji
 pripadaju vrsti koja ne podliježe obvezi iskrcavanja utvrđenoj
 člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx], ne zadržavaju se na plovilu ili
 prekrcavaju, iskrcavaju, prenose, skladište, prodaju, izlažu ili nude na
 prodaju, već se odmah vraćaju u more.”
 (b) dodaje se sljedeći stavak 3.:
 „3. Nedorasli se morski organizmi, koji
 pripadaju vrsti koja podliježe obvezi iskrcavanja utvrđenoj člankom 15.
 Uredbe (EU) [xxxx], zadržavaju na plovilu, iskrcavaju i uračunavaju u
 kvote. Ne prodaju se, izlažu ili nude na prodaju za potrebe ljudske potrošnje.”
 (7) Članak 17. mijenja se kako
 slijedi:
 (a) u stavku 1. dodaje se sljedeći
 podstavak:
 „Ako losos (Salmo salar) ili morska
 pastrva (Salmo trutta) podliježe obvezi iskrcavanja utvrđenoj
 člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx], ne primjenjuje se zabrana zadržavanja
 tih vrsta na plovilu utvrđena prvim podstavkom ovog članka.
 Međutim, zabranjeno je loviti te vrste u zemljopisnim područjima i
 tijekom razdoblja iz tog podstavka. Nenamjerni se ulov lososa (Salmo salar)
 ili morske pastrve (Salmo trutta) iskrcava i uračunava u kvote.”
 (b) u stavku 3. dodaje se
 sljedeći podstavak:
 „3. Odstupajući od stavaka 1.
 i 3., dopušteno je zadržati na plovilu i loviti losos (Salmo salar) i
 morsku pastrvu (Salmo trutta) ulovljenu mrežnim klopkama.”
 (8) Prilozi su izmijenjeni i dopunjeni u
 skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi.
 Članak 3.
 Izmjene Uredbe (EZ) br. 1967/2006
 Uredba (EZ) br. 1967/2006 mijenja se kako
 slijedi:
 (1) U članku 2. dodaje se
 sljedeća točka 18.:
 „(18) ‚Nenamjerni ulov’ znači
 slučajni ulov morskih organizama čiji je ribolov zabranjen u
 odgovarajućim okolnostima.”
 (2) Članak 15. mijenja se kako
 slijedi:
 (a) stavak 1. zamjenjuje se
 sljedećim:
 „1. Zabranjuje se loviti morske
 organizme, koji pripadaju vrsti navedenoj u Prilogu III., koji su manji od
 najmanje referentne veličine očuvanja navedene u tom prilogu za
 odgovarajuće vrste (dalje u tekstu ‚nedorasli morski organizmi’).
 Nenamjerni se ulov nedoraslih morskih
 organizama koji podliježu obvezi iskrcavanja utvrđenoj
 člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx] zadržava na plovilu i iskrcava. Ne
 prodaje se, izlaže ili nudi na prodaju za potrebe ljudske potrošnje.
 Nenamjerni se ulov nedoraslih morskih
 organizama koji ne podliježu obvezi iskrcavanja utvrđenoj
 člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx], ne zadržava na plovilu, prekrcava,
 iskrcava, prenosi, skladišti, prodaje, izlaže ili nudi na prodaju.”
 (b) briše se stavak 3.
 (3) Članak 16. stavak 1.
 zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Odstupajući od članka 15.
 stavka 1., nedorasli morski organizmi smiju se loviti, zadržavati na
 brodu, prekrcavati, iskrcavati, prenositi, skladištiti, prodavati, izlagati ili
 nuditi na prodaju živi u svrhu neposrednog poribljavanja ili premještanja uz
 dozvolu i pod nadzorom države članice u kojoj se takve djelatnosti
 odvijaju.”
 (4) Prilozi su izmijenjeni i dopunjeni u
 skladu s Prilogom III. ovoj Uredbi.
 Članak 4.
 Izmjene Uredbe (EZ) br. 1098/2007
 Uredba (EZ) br. 1098/2007 mijenja se kako
 slijedi:
 (1) U članku 3. dodaje se
 sljedeća točka (g):
 „(g) Nenamjerni ulov znači
 slučajni ulov morskih organizama čiji je ribolov zabranjen u
 odgovarajućim okolnostima.”
 (2) U članku 8. stavku 2.
 dodaje se sljedeći podstavak:
 „Ako bakalar podliježe obvezi iskrcavanja
 utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx], zabrana zadržavanja na
 plovilu, kako je utvrđeno prvim podstavkom, se ne primjenjuje.
 Međutim, zabranjeno je loviti tu vrstu plutajućim parangalima u
 zemljopisnim područjima i tijekom razdoblja iz stavka 1. Nenamjerni
 se ulov bakalara iskrcava i uračunava u kvote.”
 (3) U članku 9. stavku 3.
 dodaje se sljedeći podstavak:
 „Ako bakalar podliježe obvezi iskrcavanja
 utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx], zabrana zadržavanja na
 plovilu, kako je utvrđeno prvim podstavkom, se ne primjenjuje.
 Međutim, zabranjeno je loviti tu vrstu ribolovnim alatom iz stavka 2. u
 zemljopisnim područjima i tijekom razdoblja iz stavka 1. Nenamjerni
 se ulov bakalara iskrcava i uračunava u kvote.”
 Članak 5.
 Izmjene Uredbe (EZ) br. 254/2002
 Uredba (EZ) br. 254/2002 mijenja se kako
 slijedi:
 (1) U članku 3. stavku 1.
 dodaje se sljedeći podstavak:
 „Odstupajući od prvog podstavka, iskrcaj
 nije zabranjen ako se uvjeti utvrđeni u tom podstavku ne mogu ispuniti
 zbog nenamjernog ulova morskih organizama koji podliježu obvezi iskrcavanja
 utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx]. Navedeni se nenamjerni
 ulov iskrcava i uračunava u kvote.”
 (2) U članku 4. dodaje se
 sljedeći podstavak:
 „Odstupajući od prvog podstavka, iskrcaj
 nije zabranjen ako se uvjeti utvrđeni u tom podstavku ne mogu ispuniti
 zbog nenamjernog ulova morskih organizama koji podliježu obvezi iskrcavanja
 utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx]. Navedeni se nenamjerni
 ulov iskrcava i uračunava u kvote.”
 Članak 6.
 Izmjene Uredbe (EZ) br. 2347/2002
 Uredba (EZ) br. 2347/2002 mijenja se kako
 slijedi:
 (1) U članku 2. dodaje se
 sljedeća točka (f):
 „(f) ‚Nenamjerni ulov’ znači
 slučajni ulov morskih organizama čiji je ribolov zabranjen u
 odgovarajućim okolnostima.”
 (2) U članku 3. stavku 1.
 drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Ribarskim je plovilima koja nemaju dozvolu za
 ribolov u dubokom moru zabranjeno loviti dubokomorske vrste u količinama
 koje premašuju 100 kg prilikom svakog pojedinačnog pomorskog
 putovanja. Dubokomorske vrste koje su takva plovila ulovila u količinama
 iznad 100 kg ne zadržavaju se na plovilu, prevoze ili iskrcavaju.
 Odstupajući od drugog podstavka,
 zadržavanje na plovilu, prijevoz i iskrcavanje nisu zabranjeni ako se
 ograničenje od 100 kg utvrđeno u tom podstavku premaši zbog
 nenamjernog ulova dubokomorskih vrsta koje podliježu obvezi iskrcavanja
 utvrđenoj člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx]. Navedeni se nenamjerni
 ulov iskrcava i uračunava u kvote.”
 POGLAVLJE 2.
 Mjere kontrole
 Članak 7.
 Izmjene Uredbe (EZ) br. 1224/2009
 Uredba (EZ) br. 1224/2009 mijenja se kako
 slijedi:
 (1) Članak 7. stavak 1.
 mijenja se kako slijedi:
 (a) točka (e) zamjenjuje se
 sljedećom:
 „(e) obveza iskrcavanja iz dijela
 ribolova ili cijelog ribolova kako je utvrđeno člankom 15.
 Uredbe (EU) [xxxx].”
 (b) umeće se sljedeća
 točka (f):
 „(f) drugi slučajevi koji su
 utvrđeni zakonodavstvom Unije.”
 (2) Članak 14. mijenja se kako
 slijedi:
 (a) stavak 1. zamjenjuje se
 sljedećim:
 „1. Ne dovodeći u pitanje posebne
 odredbe propisane višegodišnjim planovima, zapovjednici ribarskih plovila Unije
 čija duljina iznosi 10 ili više metara dužni su voditi očevidnik o
 ribolovu u kojem se posebno moraju navesti sve količine svake vrste
 ulovljene i zadržane na plovilu.”
 (b) u stavku 2.
 točka (f) zamjenjuje se sljedećom:
 „(f) procijenjene količine svake
 vrste izražene u kilogramima žive mase ili, prema potrebi, broj jedinki,
 uključujući, kao odvojen unos, količine ili jedinke ispod
 primjenjive najmanje referentne količine očuvanja;”
 (c) stavak 3. zamjenjuje se
 sljedećim:
 „Kod procjena koje su navedene u
 očevidniku o ribolovu i koje se odnose na kilograme ribe zadržane na
 plovilu, dopušteno odstupanje iznosi 10 % za sve vrste. Ako ukupni ulov za
 jednu ili više vrsta iznosi manje od 50 kilograma, dopušteno odstupanje iznosi
 20 %.”
 (d) stavak 4. zamjenjuje se
 sljedećim:
 „4. Zapovjednici ribarskih plovila Unije
 u svoje očevidnike o ribolovu bilježe sve procijenjene količine
 odbačenog ulova za bilo koju vrstu.”
 (3) U članku 17.
 stavku 1., točke (e) i (f) zamjenjuju se sljedećim:
 „(e) količine svake vrste
 zabilježene u očevidnik o ribolovu, uključujući, kao odvojenu
 stavku s podacima, one ispod primjenjive najmanje referentne veličine
 očuvanja;
 (f) količine svake vrste koja
 će se iskrcati ili prekrcati, uključujući, kao odvojenu stavku s
 podacima, one ispod primjenjive najmanje referentne veličine
 očuvanja.”
 (4) Članak 21. mijenja se kako
 slijedi:
 (a) stavak 1. zamjenjuje se
 sljedećim:
 „1. Ne dovodeći u pitanje posebne odredbe
 propisane višegodišnjim planovima, zapovjednici plovila Unije čija duljina
 preko svega iznosi 10 ili više metara i koja sudjeluju u prekrcaju popunjavaju
 prekrcajnu deklaraciju u kojoj posebno navode sve količine svake prekrcane
 ili preuzete vrste.”
 (b) u stavku 2.
 točka (c) zamjenjuje se sljedećom:
 „(c) procijenjene količine svake
 vrste, izražene kao masa proizvoda u kilogramima i raščlanjene po
 načinu prezentiranja proizvoda, ili, prema potrebi, broj jedinki,
 uključujući, kao odvojeni unos, količine ili jedinke ispod
 primjenjive najmanje referentne veličine očuvanja;”
 (c) stavak 3. zamjenjuje se
 sljedećim:
 „Kod procjena koje su navedene u prekrcajnoj
 deklaraciji i odnose se na kilograme prekrcane ili preuzete ribe, dopušteno
 odstupanje iznosi 10 % za sve vrste. Ako ukupni ulov za jednu ili više
 vrsta iznosi manje od 50 kilograma, dopušteno odstupanje iznosi 20 %.”
 (5) U članku 23.,
 stavak 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:
 „(c) količine svake vrste, izražene
 kao masa proizvoda u kilogramima i raščlanjene po načinu
 prezentiranja proizvoda, ili, prema potrebi, broj jedinki,
 uključujući, kao odvojeni unos, količine ili jedinke ispod
 primjenjive najmanje referentne veličine očuvanja;”
 (6) Nakon članka 25.
 umeće se sljedeći članak 25.a:
 „Članak 25a.
 Daljinsko elektroničko
 praćenje
 1.
 Ribarska plovila koja, u skladu sa zakonodavstvom Unije
 ili odlukom države članice, podliježu iskorištavanju daljinskog
 elektroničkog praćenja za potrebe praćenja obveze iskrcavanja
 kako je utvrđeno člankom 15. Uredbe (EU) [xxxx] imaju postavljene
 uređaje sustava daljinskog elektroničkog praćenja. Taj sustav
 osigurava bilježenje svih podataka o ribolovnim aktivnostima i aktivnostima
 povezanima s njima, u svakom trenutku i putem kamera, uključujući
 obradu ulova.
 2. Ribarska plovila iz
 stavka 1. opremljena su i:
 (a)
 prenosivim uređajima za skladištenje podataka
 koje su odobrila nadležna tijela u kojima se u svakom trenutku čuvaju sve
 slike ribolovnih aktivnosti,
 (b)
 senzorima pričvršćenima na sustave koji
 upravljaju ribolovnim alatom te na vitlo ili mrežno vitlo, bilježeći sva
 kretanja koja se odnose na postavljanje i izvlačenje ribolovnog alata.
 3. Sustavi
 daljinskog elektroničkog praćenja postavljeni na ribarskim plovilima
 u potpunosti su automatizirani, ne dopuštaju ulaz ili izlaz netočnih
 položaja i ne može ih se ručno zaobići.
 4. Države
 članice osiguravaju tehničke kapacitete za analizu i učinkovito
 korištenje podataka koje pruža sustav daljinskog elektroničkog
 praćenja.
 5. Komisija je ovlaštena
 donositi delegirane akte u skladu s člankom 119.a u vezi s:
 (a)
 podacima koje trebaju zabilježiti i obraditi
 sustavi daljinskog elektroničkog praćenja,
 (b)
 odgovornostima zapovjednika koje se tiču
 sustava daljinskog elektroničkog praćenja,
 (c)
 mjerama koje treba poduzeti u slučaju
 tehničkog kvara ili prestanka rada sustava daljinskog elektroničkog
 praćenja,
 (d)
 izvješćivanjem obveza država članica o
 korištenju sustava daljinskog elektroničkog praćenja.
 6. Komisija
 putem provedbenih akata utvrđuje detaljna pravila o:
 (e)
 zahtjevima sustava daljinskog elektroničkog
 praćenja,
 (f)
 specifikacijama sustava daljinskog elektroničkog
 praćenja,
 (g)
 mjerama kontrole koje donose države članice
 koje su države zastave,
 (h)
 pristupu Komisije podacima o sustavim daljinskog
 elektroničkog praćenja.
 Ti se
 provedbeni akti donose u skladu s kontrolnim postupkom iz članka 119.
 stavka 2.”
 (7) Članak 33. mijenja se kako
 slijedi:
 (a) u stavku 2. točka (a)
 zamjenjuje se sljedećim:
 „(a) za količine iskrcane u prethodnom
 mjesecu, i to za svaki stok ili skupinu stokova za koje su utvrđeni
 TAC-ovi ili kvote, uključujući, kao odvojeni podatak, one ispod
 primjenjive najmanje referentne veličine očuvanja; i”
 (b) stavak 6. zamjenjuje se
 sljedećim:
 „6. Ulovi koji se ostvare u okviru
 znanstvenih istraživanja te stavljaju na tržište i prodaju,
 uključujući, prema potrebi, one ispod primjenjive najmanje referentne
 veličine očuvanja, uračunavaju se u kvotu koja je na
 raspolaganju državi članici koja je država zastave ako premašuju 2 %
 dotičnih kvota. Na znanstvena istraživanja tijekom kojih su ostvareni ti
 ulovi ne primjenjuje se članak 12. stavak 2. Uredbe Vijeća
 (EZ) br. 199/2008 od 25. veljače 2008. o uspostavljanju okvira
 Zajednice za prikupljanje te upravljanje i korištenje podacima u sektoru
 ribarstva i potporu znanstvenom savjetovanju u vezi sa zajedničkom
 ribarstvenom politikom[15].”
 (8) Umeću se sljedeći
 članci 49.a, 49.b i 49.c:
 „Članak 49.a
 Odvojeno držanje ulova ispod najmanjih
 referentnih veličina očuvanja
 1. Svi ulovi ispod primjenjive
 najmanje referentne veličine očuvanja koji su zadržani na ribarskom
 plovilu Unije stavljaju se, odvojeno po stokovima, u boksove, odjeljke ili
 spremnike tako da se oni mogu razlikovati od drugih boksova, odjeljaka ili
 spremnika.
 2. Na ribarskom plovilu Unije
 zabranjeno je držati u bilo kakvom boksu, odjeljku ili spremniku bilo koju
 količinu ulova ispod primjenjive najmanje referentne veličine
 očuvanja zajedno s nekim drugim proizvodom ribarstva.
 3. Stavci 2. i 3. ne primjenjuju
 se:
 –
 ako ulov sadržava više od 80 % norveške
 ugotice i hujice ulovljenih za potrebe osim za ljudsku potrošnju ili jedne ili
 nekoliko sljedećih vrsta:
 –
 skuša;
 –
 haringa;
 –
 šnjur;
 –
 ugotica pučinka;
 –
 kljunčica;
 –
 inćun;
 –
 srebrnjak;
 –
 srdela;
 –
 papalina.
 –
 na ribarska plovila ukupne duljine manje od 12
 metara na kojima je ulov ispod najmanje referentne veličine očuvanja
 sortiran, izvagan i zabilježen u očevidnik.
 4. Države članice u slučajevima
 iz stavka 3. sastav ulova prate s pomoću uzorkovanja.”
 „Članak 49.b
 Pravilo de minimis
 Države članice osiguravaju da ulov
 obuhvaćen izuzećem de minimis iz članka 15.
 stavka 5. točke (c) Uredbe (EU) [xxxx] ne premaši postotak
 izuzeća utvrđenog odgovarajućom mjerom Unije.”
 „Članak 49.c
 Iskrcavanje ulova ispod najmanjih
 referentnih veličina očuvanja
 Ako se ulov ispod primjenjive najmanje
 referentne veličine očuvanja iskrca, nadležna tijela osiguravaju da
 se taj ulov skladišti na način na koji će se taj ulov razlikovati od
 proizvoda ribarstva namijenjenih za ljudsku potrošnju.”
 (9) U članku 56.,
 stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Svaka je država članica dužna
 na vlastitom području nadzirati primjenu pravila zajedničke
 ribarstvene politike u svim fazama stavljanja na tržište proizvoda ribarstva i
 akvakulture, od prve prodaje do maloprodaje, uključujući i prijevoz.
 Države će članice posebno osigurati da je korištenje proizvoda
 ribarstva ispod primjenjive najmanje referentne veličine očuvanja
 koji podliježu obvezi iskrcavanja iz članka 15. Uredbe (EU) [xxxx]
 ograničeno na svrhe osim izravne ljudske potrošnje.”
 (10) U članku 58. stavku 5.
 točka (e) zamjenjuje se sljedećim:
 „(e) količine svake vrste izražene u
 kilogramima neto mase ili, prema potrebi, broj jedinki, uključujući,
 kao odvojen podatak, količine ili jedinke ispod primjenjive najmanje
 referentne količine očuvanja;”
 (11) U članku 64. stavak 1.
 mijenja se kako slijedi:
 (a) točka (f) zamjenjuje se
 sljedećim:
 „(f) količine svake vrste, izražene
 kao masa proizvoda u kilogramima i raščlanjene po načinu
 prezentiranja proizvoda, ili, prema potrebi, broj jedinki,
 uključujući, kao odvojeni unos, količine ili jedinke ispod
 primjenjive najmanje referentne veličine očuvanja;”
 (b) umeće se sljedeća nova
 točka (ha):
 „(ha) prema potrebi, odredište proizvoda
 ribarstva ispod primjenjive najmanje referentne veličine očuvanja
 čija je korištenje ograničeno u skladu s člankom 15. Uredbe
 [xxxx] na svrhe osim izravne ljudske potrošnje.”
 (12) U članku 66. stavku 3.
 točka (e) zamjenjuje se sljedećim:
 „(e) količine svake vrste, izražene
 kao masa proizvoda u kilogramima i raščlanjene po načinu
 prezentiranja proizvoda, ili, prema potrebi, broj jedinki,
 uključujući, kao odvojeni unos, količine ili jedinke ispod
 primjenjive najmanje referentne veličine očuvanja;”
 (13) U članku 68. stavku 5.
 točka (d) zamjenjuje se sljedećim:
 „(d) količine svake vrste prenesene
 kao masa proizvoda u kilogramima i raščlanjene po načinu
 prezentiranja proizvoda, ili, prema potrebi, broj jedinki, uključujući,
 kao odvojeni unos, količine ili jedinke ispod primjenjive najmanje
 referentne veličine očuvanja;”
 (14) Umeće se sljedeći
 članak 73.a:
 „Članak 73.a
 Promatrači zaduženi za nadzor u
 svrhe praćenja obveze iskrcavanja
 Ne dovodeći u pitanje
 članak 73. stavak 1., države članice mogu rasporediti
 promatrače zadužene za nadzor na ribarska plovila koja plove pod njezinom
 zastavom u svrhe praćenja ribolova na koji se primjenjuje obveza
 iskrcavanja iz članka 15. Uredbe (EU) [xxxx]. Članak 73.
 stavci od 2. do 9. primjenjuju se na te promatrače zadužene za nadzor.”
 (15) U članku 90. stavku 1.
 točka (c) zamjenjuje se sljedećim:
 „(c) neuspjeh donošenja i zadržavanja na
 ribarskom plovilu i iskrcavanja bilo kojeg ulova vrsta koje podliježu obvezi
 iskrcavanja iz članka 15. Uredbe (EU) [xxxx], osim ako bi donošenje i
 zadržavanje na plovilu i iskrcavanje takvog ulova bilo suprotno obvezama
 predviđenima pravilima zajedničke ribarstvene politike u ribarstvu
 ili ribolovnim zonama u kojima se primjenjuju takva pravila.”
 (16) U članku 92. stavak 1.
 zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Države članice primjenjuju
 sustav kaznenih bodova za teške prekršaje poput onih iz članka 42.
 stavka 1. točke (a) Uredbe (EZ) br. 1005/2008 i za kršenje
 obveze donošenja i zadržavanja na ribarskom plovilu i iskrcavanja bilo kojeg
 ulova koji podliježe kvoti ili obvezi iskrcavanja iz članka 15.
 Uredbe (EU) [xxxx], na temelju kojeg se ovlašteniku povlastice za ribolov
 dodjeljuje odgovarajući broj bodova kao posljedica kršenja pravila zajedničke
 ribarstvene politike.”
 (17) Članak 105. mijenja se kako
 slijedi:
 (a) u stavku 2. tablica se zamjenjuje
 sljedećom:
 „
 Količina prelova u odnosu na dopušteni iskrcaj || Faktor množenja
 Do uključivo 10 % || Prelov * 1,0
 Od 10 % do uključivo 20 % || Prelov * 1,2
 Od 20% do uključivo 40 % || Prelov * 1,4
 Od 40% do uključivo 50 % || Prelov * 1,8
 Svaki daljnji prelov veći od 50 % || Prelov * 2,0
 „
 (b) stavak 3. zamjenjuje se
 sljedećim:
 „3. Osim faktora množenja iz
 stavka 2. i pod uvjetom da opseg prelova u odnosu na dopušteni iskrcaj
 premaši 10 %, primjenjuje se faktor množenja od 1,5:
 (2)
 ako je država članica u prethodne dvije godine
 više puta prelovila svoju kvotu, dodijeljeni dio ili udjel koji joj je na
 raspolaganju za stok ili skupinu stokova i za te su prelove bila primijenjena
 smanjenja iz stavka 2.;
 (3)
 ako prema dostupnim znanstvenim, tehničkim i
 ekonomskim spoznajama, a posebno prema izvješćima koja je sastavio STECF,
 prelov predstavlja ozbiljnu opasnost za očuvanje predmetnog stoka; ili
 (4)
 ako je stok obuhvaćen planom upravljanja.”
 (c) briše se stavak 3.a.
 Članak 106. mijenja se kako slijedi:
 (18) Članak 106. mijenja se
 kako slijedi:
 „
 Višak u odnosu na raspoloživi ribolovni napor || Faktor množenja
 Do uključivo 10 % || Višak * 1,0
 Od 10 % do uključivo 20 % || Višak * 1,2
 Od 20 % do uključivo 40 % || Višak * 1,4
 Od 40 % do uključivo 50 % || Višak * 1,8
 Svaki daljnji višak veći od 50 % || Višak * 2,0
 „
 (19) Umeće se sljedeći
 članak 119.a:
 „Članak 119.a
 Postupak delegiranja
 1. Ovlasti za donošenje delegiranih
 akata dodjeljuju se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom
 članku.
 2. Delegiranje ovlasti iz
 članka 25.a stavka 5. prenosi se na neodređeno vrijeme.
 3. Europski parlament ili Vijeće
 mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz
 članka 25.a stavka 5. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje
 ovlasti navedeno u toj odluci. Opoziv proizvodi učinke sljedećeg dana
 od dana objave te odluke u Službenom listu Europske unije ili kasnijeg
 datuma navedenog u odluci. Odluka ne utječe na valjanost ni jednog
 delegiranog akta koji je već na snazi.
 4. Čim Komisija donese delegirani
 akt, istovremeno ga dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću.
 5. Delegirani akt donesen u skladu s
 člankom 25.a stavkom 5. stupa na snagu samo ako Europski
 parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od obavještavanja Europskog
 parlamenta i Vijeća o tom aktu na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako
 su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili
 Komisiju da neće uložiti prigovor. To se razdoblje produljuje za dva
 mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta i Vijeća.ˮ
 POGLAVLJE 3.
 ZAVRŠNE ODREDBE
 Članak 8.
 Stavljanje izvan snage
 Uredba (EZ) br. 14234/98 stavlja se izvan
 snage.
 Upućivanja na uredbu stavljenu izvan
 snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu.
 Članak 9.
 Stupanje na snagu
 Ova Uredba stupa na snagu [xxx] dana od dana
 objave u Službenom listu Europske unije.
 Primjenjuje se od ...
 Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i
 izravno se primjenjuje u državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Europski parlament Za
 Vijeće
 Predsjednik Predsjednik
 [1] COM(2011) 425 završna verzija. Prijedlog Uredbe
 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkoj ribarstvenoj politici
 [2] http://ec.europa.eu/fisheries/reform/sec_2011_891_en.pdf
 [3] „Vijeće je odobravajući istaknulo namjeru
 Komisije da preispita i, ako je potrebno, predloži uklanjanje povezanih mjera
 kontrole i tehničkih mjera prije nego što obveze iskrcavanja stupe na
 snagu.”
 [4] SL L 125, 27.4.1998., str. 1.
 [5] SL L 78, 20.3.2013., str. 1.
 [6] SL L 349, 31.12.2005., str. 1.
 [7] SL L 409, 30.12.2006., str. 11.
 [8] SL L 248, 22.9.2007., str. 1.
 [9] SL L 191, 7.7.1998., str. 10.
 [10] SL L 41, 13.2.2002., str. 1.
 [11] SL L 351, 28.12.2002., str. 6.
 [12] SL L 343, 22.12.2009., str. 1
 [13] SEC(2011.) 891
 [14] SL C , , str.
 [15] SL L 60, 5.3.2008., str. 1


type: wikipedia

text:
Beast is een nummer van de Belgische zangeres Laura Tesoro. De single kwam uit op 27 oktober 2017 onder het label Sony Music. Het nummer haalde in 2018 een piek van 25 in de Ultratop 50 (Vlaanderen). Tesoro bracht op dezelfde datum een videoclip uit van het nummer. In de clip die geregisseerd werd door Aäron Beyers & Eloi Cyuzuzo Nsanzabandi toont Tesoro haar passie voor boksen.
 Hitnoteringen
 Vlaamse Ultratop 50
 Single uit 2017
 Nummer van Laura Tesoro