text:
Tabivere Huvikooli põhimäärus – Riigi Teataja
 Tabivere Huvikooli põhimäärus
 Tabivere Huvikooli põhimäärus - sisukord
 § 2 Põhitegevus, eesmärgid ja ülesanded
 § 4 Õpilaskond
 § 5 Pedagoogid ja teised koolitöötajad
 § 8 Huvikooli juhtimine
 § 9 Vara, vahendid ja aruandlus
 § 11 Huvikooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
 RT IV, 05.01.2019, 84
 Vastu võetud 20.12.2018 nr 41
 Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 34 ja huvikooli seaduse § 7 lg 2 alusel.
 (1) Huvikooli täielik nimi on Tabivere Huvikool (edaspidi huvikool).
 (2) Huvikooli pidaja on Tartu vald ning huvikool on Tartu Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.
 (3) Huvikooli asukoht on Hariduse tn 1, Tabivere alevik, Tartu vald, 49127 Tartu maakond.
 (4) Huvikooli tegevuspiirkond on Tartu valla haldusterritoorium. Vabade kohtade olemasolul võib huvikool vastu võtta ka õpilasi, kes rahvastikuregistri järgi elavad teises kohaliku omavalitsuse üksuses.
 (5) Huvikoolil on oma eelarve Tartu valla eelarves.
 (6) Huvikoolil on oma sümboolika ja huvikooli sümboolikaga pitsat.
 (7) Huvikool juhindub oma tegevuses huvikooli seadusest, teistest Eesti Vabariigi õigusaktidest, Tartu valla õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
 (8) Õppetöö ja asjaajamine huvikoolis toimub eesti keeles.
 § 2. Põhitegevus, eesmärgid ja ülesanded
 (1) Huvikooli põhitegevus on õpilastele õigusaktidega määratud mahus plaanipärase huvitegevusliku hariduse andmine huvikooli võimalusi arvestades.
 (2) Huvikooli eesmärk ja ülesanne on laste ja noorte loomevõimete avastamine ja kavakindel arendamine, kohaliku kultuurielu edendamine eesti kultuuritraditsioonide alusel, olles kõikidele lastele kättesaadavaks lüliks haridussüsteemis.
 (3) Huvikool võib oma põhitegevuse kõrval ning seda kahjustamata tegelda täiskasvanute koolitusega, korraldada seminare ja kursusi, arendada kontserttegevust, tegelda õppematerjalide kirjastamise ja õppevahendite valmistamisega ning osutada tasulisi teenuseid.
 (1) Huvikooli õppekorralduse aluseks on riiklik raamõppekava. Iga huvikoolis õpetatava huviala õppekava kinnitab huvikooli direktor.
 (2) Õppeaasta jaguneb kaheks poolaastaks ning koosneb 35 õppenädalast, mis korrapärase õppetöö kõrval sisaldab ka hindelisi arvestusi, eksameid ja kontserte.
 (3) Huvikooli õppeperiood ja õppevaheaegade pikkus on vastavuses Tabivere Põhikooli õppeperioodi ja õppevaheaegadega.
 (4) Õppetöö toimub tunniplaani alusel 22,5-45-minutiliste individuaal- ja rühmatundidena, sõltuvalt õpilase vanusest (baasharidust andvate koolide õppetegevusest vabal ajal).
 (5) Õpilaste teadmisi ja oskusi hinnatakse iga õppeperioodi (poolaasta, õppeaasta) lõpul, aga samuti kontsertidel, arvestustel, eksamitel, mille hulk ja põhinõuded on määratud õppekavadega.
 (6) Huvikooli klassi- ja lõputunnistustele kantavad hinded lähtuvad tavakohasest viiepallisest hindamissüsteemist, tagamaks nende võrreldavuse õpilase üleminekul ühest õppeasutusest teise.
 § 4. Õpilaskond
 (1) Huvikooli õpilaskond moodustatakse sisseastumiskatsete alusel õpilastest, kes soovivad õppeasutuses õppida ning omavad selleks vajalikke eeldusi.
 (2) Vormikohase avalduse lapse õppima asumiseks esitab lapsevanem (eestkostja), võttes sellega endale vastutuse õpilase õppetulemuste, õppimiseks vajalike tingimuste loomise ja õppetasu õigeaegse tasumise eest.
 (3) Õpilasel on õigus õppida vastavalt kooli õppekavale ja tunniplaanile, avaldada soovi lisaainete õppimiseks ning saada teavet teda huvitava eriala edasiõppimise võimalustest.
 (4) Õpilane on kohustatud järgima huvikooli kodukorda, hoidma huvikooli kasutuses olevat vara, kohusetundlikult täitma õppeülesandeid, korralikult osa võtma õppetööst kooli õppekavaga määratud mahus, võimalikult aegsasti teatama puudumistest haiguse tõttu või muudel mõjuvatel põhjustel, osalema eksamitel, arvestustel, kontsertidel jt üritustel nii koolis kui ka selle esindajana väljaspool kooli.
 (5) Õpilase käsutusse antud inventari eest kannab materiaalset vastutust lapsevanem (eestkostja) vastavalt hoolekogu kinnitatud huvikooli kodukorrale.
 (6) Huvikool tagab koolis viibimise ajal õpilasele esmaabi ja teavitab tõsisema probleemi korral koheselt lapsevanemat (eestkostjat). Lapsevanem (eestkostja) on kohustatud teavitama huvikooli lapse tervislikust seisundist, kui see võib mõjutada õpilasele antavate õppeülesannete täitmise võimalikkust ja täitmise kvaliteeti.
 (7) Õpilane kustutatakse huvikooli õpilaste nimekirjast:
 (8) Õpilaste nimekirjast kustutamise aluseks on:
 1) lapsevanema avaldus (§ 4 lg 7 p 2 puhul);
 2) õppenõukogu otsus (§ 4 lg 7 p-de 1, 3 ja 5 puhul);
 3) hoolekogu otsus (§ 4 lg 7 p 4 puhul).
 (9) Huvikooli ja kodu koostöö koordineerimiseks kutsub huvikooli direktor kokku lastevanemate koosoleku vajadusel üks kord aastas ning ettemängimisi lastevanematele vähemalt üks kord aastas.
 (10) Muudatused õpilaste nimekirjas vormistatakse huvikooli direktori käskkirjaga.
 § 5. Pedagoogid ja teised koolitöötajad
 (1) Huvikooli personali moodustavad pedagoogid (õppetöö sisule vastava eriharidusega koolijuhid, õpetajad) ja teised töötajad, kes töötavad direktori poolt sõlmitud töölepingu alusel.
 (2) Iga eelarveaasta alguseks vaadatakse üle töötajaskonna suurus ja koosseis, mille kinnitab vallavalitsus.
 (3) Õppekavade täitmiseks tarvilike pedagoogiliste koormuste kohta koostatakse iga õppeaasta alguses pedagoogide kvalifikatsiooni määramiseks ja töötasufondi arvutamiseks vajalikke andmeid sisaldav tarifitseerimisnimekiri.
 (4) Konkursi vabade või uute ametikohtade täitmiseks võib korraldada kooli juhtkond ja hoolekogu vallavalitsuse nõusolekul.
 (5) Pedagooge ja teisi huvikooli töötajaid tasustatakse vastavalt töölepingutele.
 (6) Huvikooli pedagoogi üldised kohustused on:
 5) võtta osa õpilaste hindamisest ja esinemistest ning huvikooli korraldatud üritustest;
 6) täita õppetööd kajastavaid dokumente kooskõlas Haridus- ja Teadusministeeriumi kehtestatud nõuetega.
 (7) Pedagoogidel ja teistel töötajatel on õigus saada teavet oma tööd ja töötingimusi puudutavate dokumentide kohta, taotleda võimalust kvalifikatsiooni täiendamiseks korraldatud üritustel osalemiseks ja avaldada arvamust kooli tööd ning arengut puudutavates küsimustes
 (8) Koolitöötajate õigused, kohustused ja tööülesanded sätestatakse täpsemalt töölepingus.
 (1) Huvikooli õppenõukogu ülesandeks on kooli õppetegevuse analüüsimine ja hindamine ning juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
 (3) Õppenõukogu tööd juhatab huvikooli direktor. Õppenõukogu võtab oma pädevuses olevate üksikküsimuste lahendamiseks vastu otsuseid.
 2) vaatab läbi ja kinnitab kooli õppekava ning sisseastumiskatsete, arvestuste ja eksamite korraldamise ja õpitulemuste hindamisega seoses koostatud dokumendid;
 4) koguneb vähemalt kolm korda aastas: iga õppeaasta algul ja iga poolaasta lõpul;
 (1) Huvikooli hoolekogu suunab huvikooli tegevust ja teeb ettepanekuid huvikooli direktorile ja vallavalitsuse kaudu kooli pidajale huvikooli arengu, vara ja eelarvega seotud küsimustes.
 (2) Hoolekogu liikmed on huvikooli pidaja ja huvikooli toetavate organisatsioonide esindajad, õppe- ja kasvatustööga seotud koolitöötajate ja õppurite esindaja või õpilasomavalitsuse olemasolul selle esindaja ning lapsevanemate esindaja.
 (3) Huvikooli pidaja esindaja hoolekogu koosseisu esitab Tartu Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu).
 (4) Vallavalitsus moodustab huvikooli kolme- kuni viieliikmelise hoolekogu.
 1) koguneb vähemalt 1 kord õppeaastas;
 2) teeb vajadusel kooli pidajale ettepaneku järelevalve teostamiseks huvikooli tegevuse üle;
 3) kuulab ära huvikooli direktori aruande huvikooli tegevuse ja eelarve täitmise kohta ning edastab selle koos omapoolse hinnanguga kooli pidajale;
 4) kuulab ära direktori koostatud eelarveprojekti ning edastab selle koos omapoolse hinnanguga kooli pidajale;
 5) teeb ettepanekuid huviala õppekava või õppekorralduse muutmiseks;
 6) teeb ettepanekuid huvikooli põhimääruse muutmiseks;
 7) teeb üksikküsimustes otsuseid.
 (6) Hoolekogu tööd juhib hoolekogu esimees, kes valitakse hoolekogu koosolekul hoolekogu liikmete poolt salajasel hääletamisel koosseisu poolthäälte enamusega.
 (7) Otsustamine hoolekogus toimub hääletamise teel: otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, häälte võrdsel jagunemisel on otsustavaks hoolekogu esimehe hääl.
 (8) Hoolekogu koosoleku käik ja otsused protokollitakse, protokolli koopia edastatakse hoolekogu liikmetele ja huvikooli direktorile kolme tööpäeva jooksul alates koosoleku toimumise päevast.
 § 8. Huvikooli juhtimine
 (1) Huvikooli tööd juhib direktor, kelle koht täidetakse avaliku konkursi korras ning kelle kinnitab ametisse vallavalitsus. Direktoriga sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab töölepingu vallavanem.
 2) vastutab huvikooli tegevuse ja üldise arengu eest;
 4) koostab huvikooli eelarveprojekti ning esitab selle hoolekogule arvamuse avaldamiseks ja kooli pidajale kinnitamiseks;
 6) esitab vähemalt üks kord aastas huvikooli tegevuse aruande huvikooli hoolekogule ja huvikooli pidajale;
 9) annab huvikooli tegevuse koordineerimiseks ja korraldamiseks seadustes, muudes õigusaktides ja huvikooli põhimääruses sätestatud pädevuse piires käskkirju.
 § 9. Vara, vahendid ja aruandlus
 (1) Huvikooli kasutuses on Tartu valla vara, mida huvikool valdab ja kasutab oma ülesannete täitmiseks vastavalt vallavolikogu poolt kehtestatud korrale.
 (2) Huvikooli eelarve kinnitatakse vallaeelarve koosseisus.
 (3) Huvikooli eelarve tulud moodustuvad riigi- ja vallaeelarve eraldistest, huvikooli põhitegevusega seotud tasuliste teenuste osutamisest saadud tulust, sihtasutustelt laekunud summadest, annetustest ja huvikooli põhimääruses sätestatud huvikooli õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest ning muudest vahenditest. Huvikooli kulud kaetakse huvikooli eelarvest.
 (4) Huvikooli finantseerimisel osalevad lapsevanemad (eestkostjad) õppetasu tasumisega.
 (5) Huvikooli raamatupidamist korraldab vallavalitsus.
 (2) Järelevalvet huvikooli tegevuse üle teostab vallavolikogu revisjonikomisjon ja vallavalitsus.
 § 11. Huvikooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
 (1) Huvikool ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu.
 (2) Huvikooli ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsus tehakse teatavaks õppuritele, lapsevanematele, koolitöötajatele ning Eesti Hariduse Infosüsteemi volitatud töötlejale vähemalt neli kuud enne kooli õppeperioodi lõppu.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 52003PC0509
 Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik om informationsamhället /* KOM/2003/0509 slutlig - COD 2003/0199 */
 Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om statistik om informationsamhället(framlagt av kommissionen)MOTIVERING1. BakgrundInformations- och kommunikationsteknik (IKT) får allt större ekonomisk och social betydelse. Beslutsfattarna har strävat efter att se till att den nya tekniken snabbt integreras i det dagliga ekonomiska och sociala livet. Detta har lett till krav på statistik om en rad olika ämnen inom informationssamhället. De strukturella indikatorer som används i den årliga vårrapporten till Europeiska rådet omfattar indikatorer för informationssamhället, för vilka det behövs harmoniserad statistik på europeisk nivå.EU-ländernas stats- och regeringschefer antog i juni 2002 handlingsplanen eEurope 2005, i vilken man fastställde en rad mål som skall uppnås före slutet av 2005, inom ramen för det övergripande mål som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Lissabon, nämligen att före 2010 göra Europa till "världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi". Handlingsplanen innehåller också ett förfarande för benchmarking med hjälp av indikatorer. I handlingsplanen står följande: "För att förbättra kvaliteten [jämfört med eEurope 2002] bör eEurope 2005-indikatorerna för mätning i högre grad grundas på officiell statistik från Eurostat och de nationella statistikinstituten. För att möjliggöra en enhetlig och jämförbar insamling av uppgifter i medlemsstaterna krävs en rättslig grund för informationssamhällets statistik" [1]. I rådets resolution 5197/2003 om genomförandet av handlingsplanen eEurope betonas behovet av högre kvalitet. Det påpekas också att man i större utsträckning bör använda undersökningar som utförts av nationella statistikinstitut och Eurostat, samt att man i samband med undersökningarna bör vidta alla praktiska åtgärder som behövs för att garantera högkvalitativa och jämförbara uppgifter i alla länder. Eftersom man vid Europeiska rådets möte i Lissabon satte år 2010 som mål, är det troligt att dessa behov kommer att finnas kvar efter 2005. Generaldirektoraten inom kommissionen räknar med att Europeiska statistiksystemet kommer att tillhandahålla högkvalitativ statistik inom detta område.[1] "eEurope 2005: Ett informationssamhälle för alla" [En handlingsplan inför Europeiska rådet i Sevilla, juni 2002].Efter offentliggörandet av handlingsplanen eEurope 2005 lade Eurostat i september 2002 fram en handlingsplan för statistik om informationssamhället för 2002/2003 för Kommittén för det statistiska programmet. Denna handlingsplan innehöll åtgärder för att öka Europeiska statistiksystemets inflytande när det gäller att tillhandahålla de viktigaste statistiska uppgifterna. De flesta av medlemsstaterna höll med om att det behövdes en flexibel ramförordning som hänvisar till ett begränsat antal indikatorer [2].[2] Protokoll från Kommittén för det statistiska programmets 46:e möte i Palermo den 18 september 2002 (CPS 2002/46/6).Ett utkast till rättsakt lades fram för en arbetsgrupp om informationssamhället redan i november 2002. Sedan dess har en rad samråd med medlemsstaterna resulterat i ändringar i rättsakten innan man slutligen enades om texten till det här förslaget.2. Förordningens innehållDen föreslagna förordningen ger de nationella statistikinstituten en rättslig ram för att tillhandahålla den statistik som behövs för de strukturella indikatorerna och förfarandet för benchmarking inom eEurope, samtidigt som den är tillräckligt flexibel för att kunna svara mot nya behov. Rättsakten är en ramförordning som endast omfattar den slutliga statistik som skall tillhandahållas, och ger medlemsstaterna full frihet i fråga om hur denna statistik skall utarbetas. Förordningens giltighet är tidsbegränsad för att inte skapa någon permanent statistikbörda.Förordningen innehåller två bilagor som var och en definierar en modul som senare kommer att genomföras genom en kommissionsförordning. I modulerna ges en förteckning över de ämnen som kan komma att omfattas av genomförandeåtgärder. Förteckningarna har upprättats efter utförliga samråd med medlemsstaterna, som stöder både innehållet i själva förteckningarna och förordningens mekanism för att i stora drag fastställa ämnena, samt användningen av dessa förteckningar för att i varje genomförandeåtgärd fastställa vilka uppgifter (vilka statistiska variabler) som skall tillhandahållas.Utkastet till förordning diskuterades vid Kommittén för det statistiska programmets möte den 15 maj 2003. Majoriteten av medlemsstaterna välkomnade förordningen.2003/0199 (COD)Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om statistik om informationsamhället(Text av betydelse för EES)EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285.1 i detta,med beaktande av kommissionens förslag [3],[3] EUT C ..., ..., s. ...i enlighet med det förfarande som anges i fördragets artikel 251 [4], och[4] EUT C ..., ..., s. ...av följande skäl:(1) Vid Europeiska rådets möte i Lissabon i mars 2000 fastställdes målet för Europa att inom tio år bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi.(2) I handlingsplanen eEurope 2002 - som antogs vid Europeiska rådets möte i Feira i juni 2000 - upprättas ett förfarande för att fastställa mål och benchmarking för att Europa skall bli uppkopplat så snabbt som möjligt.(3) Vid Europeiska rådets möte i Sevilla i juni 2002 godkändes målen i handlingsplanen eEurope 2005, i vilken det krävs en rättslig ram för att garantera en enhetlig och jämförbar insamling av uppgifter i medlemsstaterna och för att göra det möjligt att i högre grad använda officiell statistik om informationssamhället.(4) De strukturella indikatorer som används i den årliga vårrapporten till Europeiska rådet kräver indikatorer som är baserade på sammanhängande statistiska uppgifter om informationssamhället.(5) Benchmarkingarbetet inom eEurope kräver som en del i genomförandet av handlingsplanen eEurope att indikatorerna baseras på sammanhängande statistiska uppgifter om informationssamhället.(6) Kommissionens avdelningar behöver varje år harmoniserad statistik om IKT-användning inom företagen.(7) Kommissionens avdelningar behöver varje år harmoniserad statistik om hushållens och enskilda personers IKT-användning.(8) Eftersom informationssamhället förändras så snabbt krävs det att den statistik som utarbetas kan anpassas till ny utveckling, vilket gjorts möjligt genom att modulerna har tidsbegränsad varaktighet samt genom att det är möjligt att göra ändringar genom genomförandeåtgärder i vilka hänsyn tas till medlemsstaternas resurser och till vilka bördor det innebär för respondenterna.(9) Utarbetandet av särskild gemenskapsstatistik styrs av de bestämmelser som fastställdes i rådets förordning nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik [5].[5] EGT L 52, 22.2.1997, s. 61.(10) I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna som fastställdes i artikel 5 i Fördraget, kan målen för den föreslagna åtgärden, d.v.s. att upprätta en gemenskapsram för systematiskt utarbetande av gemenskapsstatistik om informationssamhället, inte uppnås i tillräckligt hög utsträckning av medlemsstaterna, och på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar kan de uppnås bättre på gemenskapsnivå. Denna förordning kommer att begränsas till minsta möjliga antal åtgärder för att dessa mål skall uppnås och kommer inte att gå utöver vad som är nödvändigt för detta ändamål.(11) De åtgärder som behövs för att genomföra denna förordning är åtgärder med allmän räckvidd enligt artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [6], och de bör därför antas enligt det föreskrivande förfarandet i artikel 5 i det beslutet.[6] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.(12) Kommittén för det statistiska programmet som inrättades genom beslut 89/382/EEG, Euratom [7], har tillfrågats i enlighet med artikel 3 i tidigare nämnda beslut.[7] EGT L 181, 28.6.1989, s. 47.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 SyfteSyftet med denna förordning är att upprätta en gemensam ram för systematisk framställning av gemenskapsstatistik om informationssamhället.Artikel 2 DefinitionerI denna förordning avses meda) gemenskapsstatistik: den betydelse som fastlagts i artikel 2 i förordning (EG) 322/97 [8],[8] EGT L 52, 22.2.1997, s. 1. Alla ändringar som görs av definitionen i rådets direktiv (EG) 322/97 skall också gälla här.b) framställning av statistik: den betydelse som fastlagts i artikel 2 i förordning (EG) 322/97,c) referensperiod: den period som uppgifterna gäller,d) referensår: en referensperiod som motsvarar ett kalenderår,e) insamlingsperiod: en period som anges I genomförandeåtgärderna under vilken uppgiftsinsamlingen sker.Artikel 3 Räckvidd1. Den statistik som skall samlas in omfattar de uppgifter som krävs för förfarandet för benchmarking I samband med eEurope och för de strukturella indikatorerna, samt andra uppgifter som krävs för att skapa en enhetlig grund för att analysera informationssamhället.2. Statistiken skall grupperas I moduler. Varje modul skall definieras I en bilaga till denna förordning.Artikel 4 ModulerModulerna I denna förordning skall täcka följande områden:- Företagen och informationssamhället, definierat I bilaga I.- Enskilda personer, hushållen och informationssamhället, definierat I bilaga 2.Artikel 5 MetodhandbokKommissionen (Eurostat) skall I nära samarbete med medlemsstaterna utarbeta en rådgivande metodhandbok med riktlinjer för gemenskapsstatistik som framställts I enlighet med denna förordning samt uppdatera den när det är nödvändigt enligt nya genomförandeåtgärder.Artikel 6 Överföring av uppgifter1. Medlemsstaterna skall till kommissionen (Eurostat) överföra de aggregerade uppgifter och de metadata som krävs enligt denna förordning och dess genomförandeåtgärder, även konfidentiella uppgifter, I enlighet med befintliga gemenskapsbestämmelser om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter. Dessa gemenskapsbestämmelser skall gälla behandlingen av resultaten, I den mån de innehåller insynsskyddade uppgifter.2. Medlemsstaterna skall på elektronisk väg överföra de uppgifter och de metadata som krävs enligt denna förordning, I överensstämmelse med en utbytesstandard som kommissionen och medlemsstaterna enats om.Artikel 7 Kvalitetskriterier och rapporter1. Kommissionen (Eurostat) skall bedöma de överförda uppgifternas kvalitet.2. Kommissionen (Eurostat) skall I nära samarbete med medlemsstaterna utveckla rekommenderade gemensamma standarder utformade för att garantera de överlämnade uppgifternas kvalitet (I enlighet med Eurostats standardkvalitetskriterier). Dessa standarder skall offentliggöras I metodhandboken.3. Medlemsstaterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera kvaliteten på de uppgifter som överförs.4. Inom en viss tid efter det att tidsfristen för att överföra de slutliga resultaten löpt ut, skall medlemsstaterna överlämna en rapport till kommissionen (Eurostat) om kvaliteten på de uppgifter som lämnats, på grundval av de gemensamma kvalitetsstandarderna. Denna period skall fastställas I samband med utarbetandet av genomförandeåtgärderna. I rapporten skall anges I vilka fall de rekommenderade standarderna som avses I punkt 2 inte följts.Artikel 8 Genomförandeåtgärder1. Åtgärderna för att genomföra modulerna I denna förordning skall gälla specifikation, justering och ändring av ämnen och deras egenskaper, referensperioder och fördelning av egenskaper, periodicitet och vid vilken tidpunkt uppgifterna skall överföras samt tidsfristerna för överföring av resultaten.2. Genomförandeåtgärder, även åtgärder för justering och uppdatering för att ta hänsyn till ekonomiska och tekniska förändringar, skall fastställas I enlighet med förfarandet I artikel 9.2, med hänsyn till medlemsstaternas resurser och den börda som läggs på respondenterna.3. Genomförandeåtgärderna skall utarbetas senast 9 månader före uppgiftsinsamlingsperioden.Artikel 9 Kommitté1. Kommissionen skall biträdas av Kommittén för det statistiska programmet, som inrättades genom beslut 89/382/EEG, Euratom, och som är sammansatt av företrädare för medlemsstaterna och har kommissionens företrädare som ordförande.2. När det hänvisas till denna punkt skall det föreskrivande förfarandet I artikel 5 I beslut 1999/468/EG tillämpas, I överensstämmelse med artiklarna 7.3 och 8 I samma beslut.3. Den period som avses I artikel 5.6 I beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.Artikel 10 Finansiering1. Under åtminstone det första året som medlemsstaterna framställer gemenskapsstatistik som fastställts I genomförandeåtgärderna till denna förordning skall kommissionen ge medlemsstaterna ekonomiskt stöd för att hjälpa dem att täcka de kostnader som de ådrar sig I samband med framställningen, bearbetningen och överföringen av denna statistik.2. Det ekonomiska stödet skall ges I form av ett bidrag. Villkoren och förfarandena för att bevilja bidrag och för betalning och kontroll skall överensstämma med rådets förordning 1605/2002 (EG, Euratom), artiklarna 108-120, såsom de genomförts genom kommissionens förordning 2342/2002 (EG, Euratom), artiklarna 160-184.3. Om budgetramarna är tillräckliga tänker kommissionen under påföljande år fortsätta att ge ekonomiskt bidrag till medlemsstaterna för att kompensera kostnaderna för att framställa denna statistik.4. Beloppet för detta ekonomiska bidrag skall fastställas I samband med Europeiska gemenskapernas årliga budgetförfarande. Gemenskapsfinansieringen skall inte överstiga 90 % av den totala kostnaden för att tillhandahålla denna statistik. Budgetmyndigheten skall fastställa anslagsbeloppen.Artikel 11 IkraftträdandeDenna förordning träder I kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts I Europeiska unionens officiella tidning.Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig I alla medlemsstater.Utfärdad I Bryssel den .På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnarOrdförande OrdförandeBILAGA 1 MODUL 1: FÖRETAGEN OCH INFORMATIONSSAMHÄLLETa) MålMålet med denna modul är att framställa aktuell statistik om tillgång till, vilja att använda, användning av och märkbara effekter av IKT inom företagen.b) OmfattningDenna modul omfattar företagsverksamhet inom avdelningarna D till K, och huvudgrupp 92 I den statistiska klassificeringen av ekonomiska verksamheter I Europeiska gemenskapen (NACE Rev. 1.1). Avdelning J kommer att läggas till om resultaten av pilotstudierna är positiva.Statistiken skall samlas in för företagsenheter.c) Varaktighet och periodicitet för uppgiftsframställningenÅrlig statistikframställning för upp till fem referensår efter det datum då denna förordning träder I kraft. Alla uppgifter kommer inte nödvändigtvis att framställas varje år. Periodiciteten för framställningen av statistik för respektive egenskap kommer att specificeras och fastställas som en del av genomförandeåtgärderna.d) ÄmnenDe uppgifter som skall tillhandahållas kommer att väljas ut från nedanstående lista över ämnen:- IKT-system och deras användning inom företagen- Användning av Internet och andra elektroniska nätverk inom företagen- e-handel och e-affärsprocesser- IKT-kompetens I företagsenheten och efterfrågan på IKT-färdigheter- Hinder för användning av IKT, Internet och andra elektroniska nätverk samt e-handels- och e-affärsprocesser- Utgifter för och investeringar I IKT- IKT-säkerhet- Effekterna av IKT-användning på företagene) FördelningStatistik över varje fördelning kommer inte nödvändigtvis att framställas varje år. De som krävs kommer att väljas ut från följande lista och de kommer att fastställas som en del av genomförandeåtgärderna.- Efter storlek- Efter NACE-rubrik- Efter regionBILAGA 2 MODUL 2: ENSKILDA PERSONER, HUSHÅLLEN OCH INFORMATIONSSAMHÄLLETa) MålMålet med denna modul är att framställa aktuell statistik om tillgång till, vilja att använda, användning av och märkbara effekter av IKT hos hushållen och enskilda personer.b) OmfattningDenna modul omfattar statistik om privata hushåll och enskilda personer.c) Varaktighet och periodicitet för uppgiftsframställningenÅrlig statistikframställning för upp till fem referensår efter det datum då denna förordning träder I kraft. Alla uppgifter kommer inte nödvändigtvis att framställas varje år. Periodiciteten för framställningen av statistik för respektive egenskap kommer att specificeras och fastställas som en del av genomförandeåtgärderna.d) ÄmnenDe uppgifter som skall tillhandahållas kommer att väljas ut från nedanstående lista över ämnen:- Enskilda personers och/eller hushållens tillgång till och användning av IKT-system- Enskilda personers och/eller hushållens Internetanvändning för olika ändamål- IKT-säkerhet- IKT-kompetens- Hinder för Internet- och IKT-användning- Effekter av IKT-användninge) FördelningStatistik över varje fördelning kommer inte nödvändigtvis att framställas varje år. De som krävs kommer att väljas ut från följande lista och de kommer att fastställas som en del av genomförandeåtgärderna:A. För statistik om hushållen:- Efter hushållstypB. För statistik om enskilda personer:- Efter åldersgrupp- Efter kön- Efter utbildningsnivå- Efter sysselsättningssituation- Efter regionFINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKTPolitikområde: StatistikVerksamhet: Statistik om informationssamhälletÅtgärdens beteckning: Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr ../.... om statistik om informationssamhället1. BERÖRDA BUDGETPOSTER (nummer och beteckning)B5-3310 (ABB 09 03 01)(DG INFSO/ESTAT) - MODINIS (till slutet av 2005; under efterföljande år under förutsättning att det finns tillgängliga medel för ett uppföljningsprogram)B5-3260 (ABB 02 05 01) (GD ENTR) - KonkurrenskraftB5-6000 (ABB 29 02 01) (ESTAT) Åtgärder inom området för statistisk information (efter 2006, om det överensstämmer med gällande budgetplan för den period som börjar 2007)2. ALLMÄNNA UPPGIFTER2.1. Sammanlagda anslag för åtgärden (avsnitt B): 12,5 miljoner euro I åtagandebemyndigandenBefintliga budgetanslag för dessa poster (när det gäller B5-3310, under förutsättning att MODINIS antas) täcker redan detta belopp och det behövs inga ytterligare resurser. Detta förslag överensstämmer med kommissionens befintliga ekonomiska planering.2.2. Tillämpningsperiod:2004-20082.3. Flerårig total utgiftsberäkning:a) Förfalloplan för åtagandebemyndiganden/betalningsbemyndiganden (finansiellt stöd) (se punkt 6.1.1)Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)>Plats för tabell>* Förväntad utgiftsfördelning för budgetposterna för varje år (miljoner euro): B5-3310: 2,000B2-3260: 0,500B5-6000: (p.m.)Totalt: 2,500b) Total budgetkonsekvens I form av personalutgifter och övriga administrativa utgifter (se punkterna 7.2 och 7.3).>Plats för tabell>De angivna personalutgifterna kommer att täckas av de befintliga anslagen för politikområdet statistik.>Plats för tabell>2.4. Förenlighet med den ekonomiska planeringen och budgetplanenFörslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.2.5. Påverkan på inkomsterna:Inkomsterna påverkas inte (gäller tekniska aspekter på genomförandet av en åtgärd).3. BUDGETTEKNISKA UPPGIFTERB5-3310 (09 03 01)MODINIS>Plats för tabell>4. RÄTTSLIG GRUNDArtiklarna 285, 157 och 165 i Amsterdamfördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen.Rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik.Europaparlamentets och rådets beslut nr 2367/2002/EG av den 16 december 2002 om gemenskapens statistiska program 2003-2007.Slutsatser från Europeiska rådets möte i Sevilla (juni 2002).Rådets resolution 5197/003 om genomförandet av handlingsplanen eEurope 2005.5. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN OCH SKÄL FÖR ÅTGÄRDEN5.1. Behovet av gemenskapsåtgärder5.1.1. Mål för åtgärdenMålet med det här förslaget är att upprätta en rättslig ram för att tillhandahålla harmoniserad statistik om informationssamhället på europeisk nivå, även statistik som behövs både för de strukturella indikatorer som används i den årliga vårrapporten till Europeiska rådet och för förfarandet för benchmarking inom eEurope.I handlingsplanen eEurope 2005 som antogs av stats- och regeringscheferna vid Europeiska rådets möte i Sevilla i juni 2002 står: "För att förbättra kvaliteten [i jämförelse med indikatorerna för eEurope 2002] bör eEurope 2005-indikatorerna för mätning i högre grad grundas på officiell statistik från Eurostat och de nationella statistikinstituten. För att möjliggöra en enhetlig och jämförbar insamling av uppgifter i medlemsstaterna krävs en rättslig grund för informationssamhällets statistik" [9].[9] "eEurope 2005: Ett informationssamhälle för alla" [En handlingsplan inför Europeiska rådet i Sevilla, juni 2002].5.1.2. FörhandsutvärderingHandlingsplanen eEurope 2002 innehöll 23 indikatorer som skulle användas för att jämföra framstegen på väg mot det mål som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Lissabon 2000, nämligen att inom tio år göra Europa till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. Dessa indikatorer var baserade på statistik från icke-officiella källor. Efter utvärderingen av denna process integrerades det stycke som citerades i punkt 5.1.1 ovan i handlingsplanen eEurope 2005, och i rådets resolution 5197/2003 om genomförandet av handlingsplanen eEurope 2005 upprepades behovet av högre kvalitet på indikatorerna. Det påpekas att man i större utsträckning bör använda undersökningar som utförts av nationella statistikinstitut och Eurostat samt att man när undersökningarna genomförs bör vidta alla praktiska åtgärder som är nödvändiga för att garantera högkvalitativa och jämförbara uppgifter i alla länder.Eurostat lade i detta sammanhang fram en handlingsplan om statistik om informationssamhället för 2002/2003 för Kommittén för det statistiska programmet. Denna handlingsplan innehöll åtgärder för att öka Europeiska statistiksystemets inflytande när det gäller att tillhandahålla de viktigaste statistiska uppgifterna. De flesta medlemsstaterna höll med om att det behövdes en flexibel ramförordning som hänvisar till ett begränsat antal indikatorer [10].[10] Protokoll från Kommittén för det statistiska programmets 46:e möte i Palermo den 18 september 2002 (CPS 2002/46/6).5.2. Planerad verksamhet och villkor för finansiering via budgetenI den föreslagna förordningen beskrivs den rättsliga ram inom vilken medlemsstaternas nationella statistikorgan kommer att framställa de statistiska variabler om informationssamhället som behövs för de strukturella indikatorerna och indikatorerna för benchmarking inom eEurope. De variabler som skall tillhandahållas kommer att beskrivas i genomförandeåtgärderna. Både denna ramförordning och framtida genomförandeåtgärder kommer att vara åtgärder som gäller utdata, som definierar vilka statistiska variabler som skall tillhandahållas men som ger medlemsstaterna full frihet när det gäller hur dessa variabler skall framställas. I praktiken kommer många medlemsstater att utöka befintliga undersökningar eller göra särskilda undersökningar för att uppnå de resultat som krävs. Kommissionen kommer att medverka så till vida att den kommer att ge bidrag på grundval av bidragsansökningar med kostnadsberäkningar som medlemsstaterna kommer att sända in i förväg. Uppgifter skall lämnas in varje år. Eurostat kommer att upprätta en databas för uppgifterna och varje år offentliggöra statistik om informationssamhället. Det kommer alltså att röra sig om en enda åtgärd: att bevilja bidrag till nationella statistikinstitut i medlemsstaterna för att kompensera kostnaderna för tillhandahållandet av variablerna.5.3. GenomförandebestämmelserHanteringen av bidragsförfarandet och all databehandling kommer att utföras av fast anställda inom kommissionen och inget arbete kommer att utföras av underleverantörer.6. BUDGETKONSEKVENSER6.1. Totala budgetkonsekvenser för avsnitt B (för hela programperioden)6.1.1. Finansiellt stödÅtagandebemyndiganden, miljoner euro (avrundat till tre decimaler)>Plats för tabell>* Förväntad utgiftsfördelning på budgetposterna för varje år (miljoner euro):B5-3310: 2,000B5-3260: 0,500B5-6000: (p.m.)Totalt: 2,5006.2. Kostnadsberäkning per åtgärd för avsnitt B (för hela programtiden)Åtagandebemyndiganden, miljoner euro (avrundat till tre decimaler)>Plats för tabell>7. EFFEKTER PÅ PERSONALRESURSER OCH ADMINISTRATIVA UTGIFTER7.1. Personalbehov för åtgärdenPersonalbehovet kommer att täckas av den nuvarande tilldelningen för politikområdet statistik.>Plats för tabell>7.2. Total budgetkonsekvens av ytterligare personalbehov>Plats för tabell>Beloppen avser totala utgifter för 12 månader.7.3. Övriga administrativa utgifter till följd av åtgärden>Plats för tabell>Beloppen avser totala utgifter för 12 månader.1 Ange vilken typ av kommitté samt vilken av de två kategorierna den tillhör.>Plats för tabell>8. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING8.1. Metod för uppföljningHur denna förordning skall genomföras kommer att bestämmas genom ett kommittéförfarande. Som fastställdes i artikel 8 i denna förordning kommer det att utarbetats kommissionsförordningar som gäller specifikation, justering och ändring av de statistiska egenskaper (variabler) som skall tillhandahållas tillsammans med deras referensperiod och fördelning, periodicitet och den tidpunkt då resultaten och kvalitetsrapporterna skall lämnas till Eurostat.8.2. Planerad form och tidsplan för utvärderingarInom en begränsad period efter det att tidsfristen för överföring av slutliga resultat för varje referensperiod löpt ut, skall varje medlemsstat lämna en rapport till kommissionen. Denna rapport skall innehålla uppgifter om kvaliteten på de uppgifter som överförts, baserade på de rekommenderade gemensamma kvalitetsstandarder som utvecklats av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna. I rapporten skall anges i vilka fall de rekommenderade standarderna inte har följts, och den skall innehålla en analys av anledningen till detta. Kommissionens avdelningar kommer att utvärdera dessa rapporter varje år och i samarbete med medlemsstaterna ändra gällande förfaranden eller de gemensamma standarderna i syfte att förbättra överensstämmelsen med kvalitetsstandarder i framtiden.9. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNINGEfter kommissions reforminitiativ om ekonomisk förvaltning infördes ett reviderat system för intern styrning och kontroll. Detta system har bl.a. ökade resurser för intern revision.Med hjälp av kommissionens standarder för internkontroll övervakas arbetet varje år, varvid det kontrolleras att det finns fungerande förfaranden för att förhindra och upptäcka bedrägerier och oegentligheter.Nya regler och förfaranden har antagits när det gäller de viktigaste budgetförfarandena: upphandling, bidrag, åtaganden, kontrakt och betalningar. Alla som har att göra med finansiella frågor har tillgång till särskilda handböcker. Syftet med dessa handböcker är att klargöra ansvarsfördelningen, förenkla arbetsflödet och visa på viktiga punkter som bör kontrolleras. Det ges också utbildning i hur dessa skall användas. Handböckerna granskas och uppdateras regelbundet.


type: other

text:
Victorie istorică pentru voleibalistele de la CSM Lugoj: 3-0 cu Dukla Liberec, la debutul în Cupa Challenge » Lugoj Expres
 Primul meci disputat de o echipă din Lugoj în cupele europene intercluburi a adus, miercuri seara, în Sala „Ioan Kunst Ghermănescu” din micul oraș bănățean, aproape 1000 de iubitori ai sportului, pentru a susține echipa de volei feminin a CSM Lugoj în partida cu Dukla Liberec (Cehia), contând pentru manșa tur din 16-imile Cupei Challenge, cea de-a treia competiție continentală.
 A fost un regal voleibalistic, încheiat cu victoria formației CSM Lugoj cu 3-0 (28-26, 25-20, 25-13).
 Disputa dintre cele două formații (ambele aflate pe locul 6 în campionatele din România și Cehia) a fost mult mai echilibrată decât o arată scorul. În primul set s-a mers „cap la cap” până la scorul de 20-20, când CSM Lugoj s-a desprins la 24-20, dar formația din Cehia a punctat de cinci ori consecutiv și a întors rezultatul, având chiar două mingi de set, la 24-25 și 25-26, dar lugojencele nu au cedat și, susținute frenetic de public, s-au impus cu 28-26.
 Câștigarea setului a dat încredere formației gazdă, care apoi și-a adjudecat și seturile următoare, cu 25-20 și 25-13, obținând, după 89 de minute de joc, prima victorie din istoria clubului în cupele europene.
 În această partidă, de la CSM Lugoj s-au remarcat Nina Kocic (16 punte), Tamara Ignjic (14 puncte) și Andreea Petra (10 puncte), iar de la formația din Cehia, Eva Svobodova și Katerina Kohoutova, fiecare cu câte 11 puncte.
 După cum a declarat, la finalul jocului, Libor Galik, antrenorul celor de la Dukla Liberec, formația din Cehia nu s-a așteptat să piardă cu 3-0 la Lugoj.
 „Fiecare meci din cupele europene e greu, dar nu ne așteptam să pierdem cu 3-0 niciodată. Nu am avut o prestație perfectă, am făcut multe greșeli. Suntem bucuroși că în primul set am luptat până la final, chiar dacă până la urmă am pierdut. Trebuie să jucăm mai bine și să câștigăm acasă, pentru a putea obține victoria în „setul de aur”. Credem că o putem face”, a declarat Libor Galik, antrenorul formației din Liberec.
 Ugljesa Segrt, antrenorul formației din Lugoj, s-a arătat mulțumit de susținerea publicului și de prestația din teren a elevelor sale, chiar dacă la serviciu lugojencele au avut probleme.
 „La cum arată scorul, 3-0 e o victorie ușoară pentru noi, dar nu a fost chiar așa. A avut mari probleme în primul set, când am pierdut cinci puncte la rând. Serviciul a fost o problemă, prea multe greșeli, dar când am început să servim bine am creat multe probleme formației din Cehia. Avantajul nostru a fost publicul, care ne-a susținut și sunt mulțumit de atmosfera din cadrul echipei. Ne pregătim pentru returul de la Liberec, unde nu cred că putem să servim mai rău decât am făcut-o în sala noastră. Noi ne pregătim să jucăm chiar și „set de aur” acolo, dar vom încerca să-l evităm”, a declarat Ugljesa Segrt, antrenorul formației CSM Lugoj.
 Pentru CSM Lugoj au evoluat: Andreea Petra, Diana Balintoni, Nina Kocic, Laura Petria, Tamara Ignjic, Daiana Roman, Adriana Popa (libero), Georgiana Popa, Ioana Cauc și Andra Badiu-Savu.
 Pentru Dukla Liberec au jucat: Anna Sotkovska, Katerina Kohoutova, Eva Svobodova, Michaela Candrakova, Rochelle Wopereis, Dita Galikova, Veronika Dostalova (libero), Simona Bajusz și Eva Rutarova.
 Partida a fost arbitrată de Zvetlana Zotovic (Serbia) și Georgios Papageorgiou (Cipru), observator CEV fiind Costel Ispas (FR Volei).
 Partida retur dintre CSM Lugoj și Dukla Liberec va avea loc în 17 decembrie, în Cehia. Câștigătoarea se va califica în faza optimilor de finală ale Cupei Challenge, unde va întâlni câștigătoarea din dubla Palmas – Thy Istanbul. În prima manșă formația din Turcia a câștigat, pe teren propriu, cu 3-0.
 ← Gala talentelor lugojene – ediția I
 Festival de colinde, la Sudriaș: Colindăm Domnului Bun! →
 23 noiembrie 2018 Lugoj Expres 0
 Coliziune între un Opel și un Audi, la Coșteiu. Unul dintre șoferi a fost rănit
 17 septembrie 2016 Lugoj Expres 0