type: legislation

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52007PC0611
 Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu otsus, millega muudetakse Nõukogu direktiive 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ, 1999/13/EÜ ja direktiive 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2004/42/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) ... ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise ning direktiivi 67/548/EMÜ ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 muutmise kohta [SEK(2007) 1334] [SEK(2007) 1335] /* KOM/2007/0611 lõplik - COD 2007/0212 */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 16.10.2007KOM(2007) 611 lõplik2007/0212 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse nõukogu direktiive 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ, 1999/13/EÜ ja direktiive 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2004/42/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) ... ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise ning direktiivi 67/548/EMÜ ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 muutmise kohta(komisjoni esitatud)[SEK(2007) 1334][SEK(2007) 1335]SISUKORDSELETUSKIRI 3Ettepaneku taust 3Põhjused ja eesmärgid 3Kooskõla muude põhimõtetega 3Avalike arutelude ja mõju hindamise tulemused 4Avalik arutelu sidusrühmadega 4Internetikonsultatsioon 4Tõstatatud küsimused ja nende lahendamine 4Mõju hindamine 4Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine 5Ettepaneku õiguslik külg 5Õiguslik alus 5Subsidiaarsus ja proportsionaalsus 5Subsidiaarsus 5Proportsionaalsus 6Õigusakti valik 6Ettepaneku sissejuhatus 61. Põhjused ja eesmärgid 62. Üksikasjalikud sätted 7EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS, millega muudetakse nõukogu direktiive 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ, 1999/13/EÜ ja direktiive 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2004/42/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) ... ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise ning direktiivi 67/548/EMÜ ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 muutmise kohta 8FINANTSSELGITUS 16SELETUSKIRIEttepaneku taustPõhjused ja eesmärgidKäesolev ettepanek täiendab komisjoni ettepanekut, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise kohta[1]. Ettepanek tugineb olemasolevatele õigusaktidele keemiliste ainete kohta ja selles kehtestatakse uus ohtlike ainete ja segude klassifitseerimis-, märgistamis- ja pakendamissüsteem, kusjuures rakendatakse Euroopa Liidus ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogus (ECOSOC) kokkulepitud rahvusvahelisi kriteeriume ohtlike ainete ja segude klassifitseerimiseks ja märgistamiseks, mida nimetatakse kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise ühtseks ülemaailmseks süsteemiks ( Globally Harmonised System of Classification and Labelling of Chemicals – GHS).Ainete ja valmististe klassifitseerimine praegu kehtivate direktiivide 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ alusel toob kaasa teised kohustused ELi õigusaktides, mida edaspidi nimetatakse järgmiste tasandite õigusaktideks.Komisjoni talitused on hinnanud GHSi kriteeriumide rakendamise võimalikku mõju järgmiste tasandite õigusaktidele. Nende analüüsi tulemuste kohaselt on mõju minimaalne või minimeeritav asjakohaste muudatuste tegemisega teatavates järgmiste tasandite õigusaktides. Käesoleva kavandatud otsuse eesmärk on teha sellised muudatused mitmes järgmise tasandi õigusaktis muudatusettepanekute kaudu, milles võetakse arvesse ainete ja segude klassifikatsiooni, märgistamist ja pakendamist käsitleva ettepaneku mõju. Otsus esitatakse koos määruse ettepanekuga, mille eesmärk on teha muudatused, selleks et käsitleda klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise ettepaneku mõju olemasolevale määrusele.Kooskõla muude põhimõtetegaGHSi kriteeriumide järgmiste tasandite õigusaktidele rakendamise võimalike mõjude analüüsi tulemusena järeldati, et mõju on kas minimaalne või minimeeritav asjakohaste muudatuste tegemisega teatavates järgmiste tasandite õigusaktides. Käesolevas otsuse eelnõus tehakse ettepanek muuta sel moel direktiivide 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ, 1999/13/EÜ, 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2004/42/EÜ sätteid.Sidusrühmadega konsulteerimisel, mis korraldati ettepaneku asjus võtta vastu ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitlev määrus, ning kus käsitleti ka võimalikku mõju järgmiste tasandite õigusaktidele, märkisid mõned konsultatsiooniosalised, et puudub ELi klassifikatsioonikriteeriumidele viitavate riiklike õigusaktide analüüs. Riiklikele õigusaktidele avalduva mõju hindamine kuulub aga liikmesriikide pädevusse. Komisjon julgustab liikmesriike analüüsima järgmiste tasandite riiklikke õigusakte samal viisil, nagu on uuritud ELi õigusakte.Avalike arutelude ja mõju hindamise tulemusedAvalik arutelu sidusrühmadegaInternetikonsultatsioonKomisjon käivitas 21. augustist kuni 21. oktoobrini 2006 kestnud avaliku sektori sidusrühmade internetikonsultatsiooni ettepaneku asjus võtta vastu määrus ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise kohta. Kõik vastused avaldati Internetis. Laekus ligikaudu 370 vastust. 82% vastustest esitas tööstussektor – äriühingud ja ühendused; 254 äriühingute vastusest pärines 45% vähem kui 250 töötajaga ettevõtetest. Vastuseid laekus 10 mittetulundusühingult. Vastas üks ametiühing.Märkusi laekus ka 18 liikmesriigi valitsuselt ja/või ametiasutuselt. Neid saatsid ka väljaspool ELi asuvate riikide (Island, Norra, Šveits, Rumeenia) ametiasutused. Rahvusvahelistelt organisatsioonidelt märkusi ei laekunud. 97% vastustest toetab GHSi rakendamist ELis. Liikmesriikide ametiasutused ja ettevõtjad andsid komisjoni talituste ettepanekute eelnõudele üldiselt hea hinnangu.Tõstatatud küsimused ja nende lahendamineReguleerimisala: enamik (59%) vastajatest ei toetanud ei kaitsetaseme laiendamist ega vähendamist võrreldes ELi kehtiva süsteemiga, välja arvatud juhul, kui on vaja tagada vastavus transpordialaste õigusaktide või GHSiga. 5% ei avaldanud arvamust, sealhulgas enamik valitsusvälistest organisatsioonidest. 36% pooldas teistsugust lähenemisviisi. Neist üks rühm (Taani, Rootsi, Norra ja Islandi valitsusasutused) soovis minna praeguse süsteemi kohaldamisalast kaugemale; teine rühm (ühendused ja äriühingud) tegi ettepaneku kaasata kõik GHSi kategooriad, kuid mitte kaasata neid EL süsteemi osi, mis ei ole veel lülitatud GHSi süsteemi.Mõju hindamineAinete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitleva kavandatud määruse ja sellest tingitud järgmiste tasandite õigusaktide muudatuste üldises mõju hindamises kasutas komisjon RPA ja London Economics ’i konsulteerimisaruandeid, samuti sidusrühmadega konsulteerimisel laekunud vastuseid. Konkreetsemalt on äriühingutelt kulude kohta saadud vastused viinud olulisemate kuluartiklite edasiste kvantifitseerimispüüeteni. Üldanalüüsist ilmneb, et selleks, et GHS hakkaks lähemas tulevikus puhaskasu andma, tuleb rakenduskulusid piirata..Käesolevas ettepanekus esitatud meetmetega nähakse ette viidete kohandamine klassifitseerimiseeskirjade ja terminoloogiaga määruse (ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise kohta) ettepaneku kohaselt, kõigis käesoleva kavandatud otsusega hõlmatud järgmise tasandi õigusaktides. Direktiivide 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ, 2000/53/EÜ ja 2002/96/EÜ puhul minimeeritakse võimalikku mõju hõlmates ohtlikele ainetele ja segudele viitamisel ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitleva kavandatud määruse kohaselt need lõpp-punktid, millele on viidatud ELi kehtivas klassifitseerimise ja märgistamise korras, lisamata uusi lõpp-punkte.Direktiivi 1999/13/EÜ puhul viiteid klassifitseerimiskriteeriumidega rohkem ei kohandata, sest võimalikke mõjusid ei peeta käesoleva direktiivi reguleerimisala puhul oluliseks. Direktiivis 2004/42/EÜ ei kehtestata ainete ja segude klassifitseerimise suhtes lisakohustusi.Seepärast ei ole käesoleva kavandatud otsusega muudetava ELi järgmise tasandi ühegi direktiivi puhul lisaks eespool osutatud üldises mõju hindamises esitatule tarvis edasist analüüsi.Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineGHSi on välja töötanud rahvusvahelised organisatsioonid eri sidusrühmade osavõtul. Samuti on Euroopa Liidus toimunud viimastel aastatel pidevaid tehnilisi arutelusid liikmesriikide ja muude sidusrühmadega. Pärast valge raamatu „Tuleviku kemikaalipoliitika strateegia” avaldamist konsulteeris komisjon laialdaselt ekspertidega. Käesoleva ettepaneku koostamisel on arvesse võetud REACHi määruse ettevalmistamiseks komisjoni kokku kutsutud klassifikatsiooni ja märgistuse tehnilise töörühma tulemusi[2]. Tehti edasised uuringud[3] ja 18. novembril 2005. aastal toimus sidusrühmadega mitteametlik arutelu GHSi rakendamise üle Euroopa Liidus.Ettepaneku õiguslik külgÕiguslik alusKäesoleval ettepanekul on kaks õiguslikku alust: EÜ asutamislepingu artikkel 95 ja artikli 175 lõige 1. Need kaks õiguslikku alust moodustavad kavandatud otsuse asjakohase õigusliku aluse, sest nendega minimeeritakse kuue olemasoleva direktiivi mõju, mis tuleneks ettepanekust, mis käsitleb määrust ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise kohta. Kolm neist direktiividest põhinevad EÜ asutamislepingu artikli 175 lõikel 1, kolm neist põhinevad EÜ asutamislepingu artiklil 95. Mõlemad õiguslikud alused tuginevad EÜ asutamislepingu artiklis 251 sätestatud kaasotsustamismenetlusele ning on seetõttu menetluslikust seisukohast kokkusobivad. Mõlemat eespool nimetatud artiklit hõlmavat kahte õiguslikku alust kasutasid Euroopa Parlament ja nõukogu hiljuti määruses teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta[4].Subsidiaarsus ja proportsionaalsusSubsidiaarsusKuus olemasolevat direktiivi kosmeetikatoodete, mänguasjade ohutuse, lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste, kasutuselt kõrvaldatud sõidukite ning elektri- ja elektroonikaseadmete valdkonnas sisaldavad juba sisulisi õigusnorme. Käesoleva kavandatud otsusega muudetakse olemasolevaid direktiive, et kohandada need klassifitseerimiseeskirjadega, mis on sätestatud ettepanekus, mis käsitleb määrust ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise kohta. Need muudatused peavad olema kõikides liikmesriikides täpselt ühesugused, mistõttu neid tuleb reguleerida ühenduse tasandil.ProportsionaalsusAinete ja segude ohtlikuks klassifitseerimise kriteeriumid sisalduvad ettepanekus, mis käsitleb määrust ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise kohta. Selles ettepanekus on praeguse ELi süsteemiga võrreldes lisatud mõned ohtlikud klassid ja kategooriad, mis toob kaasa varem klassifitseerimata ainete ja segude klassifitseerimise. Proportsionaalsuse tagamiseks ei tohiks järgmiste tasandite õigusaktide reguleerimisala muuta, et mitte tekitada uusi kohustusi. Kavandatud otsuse eesmärk on see tagada, lisades kuude direktiivi viite mõistele „ohtlik”, mis esineb ainete ja segude klassifitseerimist ja märgistamist käsitleva määruse ettepaneku artikli 3 lõikes 2 ning mis on kooskõlas praeguse ELi süsteemiga.Seega on käesolev otsuse ettepanek proportsionaalne.Õigusakti valikOtsuse valimine on õigustatud. Ühest küljest muudetakse selle ettepanekuga kuut olemasolevat direktiivi, mis on üle võetud liikmesriikide õigusaktidesse ja mille õiguslikku laadi ei mõjuta ettepanek, mis käsitleb määrust ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise kohta. Käesoleva otsusega kehtestatud muudatused tuleb omakorda üle võtta liikmesriikide õigusaktidesse. Seepärast on asjakohane valida õigusakt, mis ei ole vahetult kohaldatav, vaid mis on selle asemel adresseeritud liikmesriikidele. Teisest küljest kavatsetakse enamikku käesolevas ettepanekus sisalduvaid muudatusettepanekuid hakata kohaldama mitu aastat pärast muutva õigusakti vastuvõtmist, nimelt alates 1. detsembrist 2010 ja alates 1. juunist 2015. See nõuab, et eri sätetele tuleb määrata kas olenevalt asjaomastest kuupäevadest erinevad ülevõtmiskuupäevad, mis on juriidilisest seisukohast direktiivi sõnastuses ebatavaline, või ühine ülevõtmiskuupäev, mis nõuab, et liikmesriigid võtaksid vastu riikliku õigusakti, mille mõningate sätete kohaldamine on edasi lükatud, mis on direktiivi puhul ebatavaline. Otsus on liikmesriikide sellega seotud kohustuste selgel sätestamisel tõhusam ning seepärast tuleb eelistada otsust.Ettepaneku sissejuhatusKäesoleva otsusega muudetakse kuut olemasolevat direktiivi, et kohandada need ainete ja segude klassifitseerimis- ja märgistamiskriteeriumidega, mis on sätestatud ettepanekus, mis käsitleb määrust ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise kohta.1. Põhjused ja eesmärgidKäesoleva otsuse peamine eesmärk on käsitleda ainete ja segude uute klassifitseerimiskriteeriumide lisamise mõju kuuele, ainete ja segude klassifitseerimisele viitavale direktiivile, et vältida reguleerimisala ja kohustuste soovimatuid muudatusi. Asjakohastel puhkudel kohandatakse otsuses nende direktiivide sätted uue terminoloogiaga, mis tuleneb uutest kriteeriumidest ja uutest ohulausetest, mis on kasutusele võetud klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitlevas ettepanekus. Mõiste „segu” võetakse kasutusele mõiste „valmistis” („preparaat”) asendamiseks kooskõlas ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise ettepanekuga.Kui direktiivides viidatakse üldiselt direktiivis 67/548/EMÜ sätestatud katsemeetoditele, ajakohastatakse käesoleva ettepanekuga see viide kooskõlas hiljuti vastu võetud määrusega 1907/2006 (REACH), millega nähakse ette neid meetodeid sisaldav komisjoni määrus.Direktiiviga 1999/13/EÜ seoses sisaldab käesolev ettepanek muudatust, mis tuleneb varasema hoiatusväljendi R40 asendamisest kahe uue hoiatusväljendiga, mille tähiseks on direktiivi 2001/59/EÜ kohaselt R40 ja R68. See asendus siiamaani direktiivi 1999/13/EMÜ sõnastuses ei kajastunud. On asjakohane teha see muudatus nüüd, et tagada ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise ettepanekuga ette nähtud vastavate ohulausete korrektne ülevõtmine.2. Üksikasjalikud sättedArtiklitega 1–6 tehakse vajalikud muudatused direktiivides 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ, 1999/13/EÜ, 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2004/42/EÜ kooskõlas analüüsi tulemustega, milles uuriti ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitleva määruse ettepaneku võimalikku mõju ELi järgmiste tasandite õigusaktidele, ning eelmises punktis käsitletud eesmärkidega.Muudatuste ajatatud jõustumiskuupäevad kajastavad eespool nimetatud määruse ettepaneku järkjärgulist jõustumist. See on loogiline, sest otsusega tehakse muudatused, mis tulenevad nimetatud määruse vastuvõtmisest.Artikkel 7 on standardne artikkel, mis on vajalik otsuse õigusliku olemuse tõttu.2007/0212 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse nõukogu direktiive 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ, 1999/13/EÜ ja direktiive 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2004/42/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) ... ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise ning direktiivi 67/548/EMÜ ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 muutmise kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95 ja artikli 175 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[5]võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[6]tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[7]ning arvestades järgmist:1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr ... ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise ning direktiivi 67/548/EMÜ ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 muutmise kohta,[8] nähakse ette ainete ja segude klassifitseerimise ja märgistamise ühtlustamine ühenduses. Nimetatud määrusega asendatakse nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiiv 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta,[9] samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. mai 1999. aasta direktiiv 1999/45/EÜ ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta.[10]2. Määruse (EÜ) ... puhul tuginetakse direktiividega 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ saadud kogemustele ning sellega võetakse kasutusele ainete ja segude klassifitseerimise ja märgistamise kriteeriumid, mis on ette nähtud rahvusvahelisel tasandil ÜRO struktuuri raames vastu võetud kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise ühtses ülemaailmses süsteemis (Globally Harmonised System of Classification and Labelling of Chemicals – GHS).3. Teatavate direktiivides 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ette nähtud klassifitseerimis- ja märgistamissätetega kohaldatakse ka muid ühenduse õigusakte, näiteks nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamise kohta,[11] nõukogu 3. mai 1988. aasta direktiivi 88/378/EMÜ mänguasjade ohutust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,[12] nõukogu 11. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/13/EÜ teatavates toimingutes ja seadeldistes orgaaniliste lahustite kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta,[13] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta,[14] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta[15] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/42/EÜ teatavates värvides, lakkides ja sõidukite taasviimistlustoodete orgaanilistes lahustites kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta, millega muudetakse direktiivi 1999/13/EÜ[16].4. GHSi kriteeriumide lisamine ühenduse õigusaktidesse toob kaasa uute ohuklasside ja -kategooriate kasutuselevõtu, mis vastavad direktiivides 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ette nähtud klassifitseerimis- ja märgistamiskorrale ainult osaliselt. Vanalt klassifitseerimis- ja märgistamissüsteemilt uuele ülemineku võimalike mõjude analüüs on viinud järeldusele, et kui kohandada direktiivide 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ, 2000/53/EÜ ja 2002/96/EÜ klassifitseerimiskriteeriumide viited uue, määrusega (EÜ) nr ... kasutusele võetud süsteemiga, peaks vastavate õigusaktide reguleerimisala jääma muutumatuks.5. Samuti on vaja kohandada direktiivi 76/768/EMÜ, et võtta arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 vastuvõtmist, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ[17].6. Seepärast on asjakohane viia direktiiv 1999/13/EÜ kooskõlla direktiiviga 67/548/EMÜ, milles on riskilause R40 asendatud kahe riskilausega R40 ja R68, et tagada korrektne üleminek määruses (EÜ) nr ... sätestatud ohulausetele.7. Direktiivides 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ sisalduvatelt kriteeriumidelt üleminek lõpetatakse täielikult 1. juunil 2015. Kosmeetikatoodete, mänguasjade, värvide, lakkide, sõidukite viimistlustoodete, sõidukite ning elektri- ja elektroonikaseadmete tootjad on tootjad, importijad või järgmise tasandi kasutajad määruse (EÜ) nr ... tähenduses, nagu seda on ka ettevõtjad, kelle tegevust hõlmab direktiiv 1999/13/EÜ. Neil kõigil tuleks võimaldada kujundada oma üleminekustrateegia käesoleva otsuse alusel samas ajalises raamistikus nagu määruse (EÜ) nr ... alusel.8. Seepärast tuleks direktiive 76/768/EMÜ, 88/178/EMÜ, 1999/13/EÜ, 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2004/42/EÜ vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1 Direktiivi 76/768/EMÜ muutmineDirektiivi 76/768/EMÜ muudetakse järgmiselt:1) sõnad „valmistis” ja „valmistised” määruse (EÜ) 1907/2006 artikli 3 lõike 2 tähenduses 30. detsembri 2006. aasta versioonis asendatakse kogu tekstis vastavalt sõnaga „segu” või „segud” vastavas käändes;2) artikli 4 a lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:„d) viia oma territooriumil läbi koostisainete või koostisainete kombinatsioonide puhul läbi loomkatseid selleks, et vastata käesoleva direktiivi nõuetele pärast seda, kui need katsed peavad olema asendatud ühe või enama komisjoni määruses [...* katsemeetodite kohta]** või käesoleva direktiivi IX lisas loetletud valideeritud meetodiga;________________________________________________________________* ELT L ...** ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.”;3) alates 1. detsembrist 2010 asendatakse direktiivi 76/768/EMÜ artikkel 4b järgmisega:„ Artikkel 4bKosmeetikatoodetes on keelatud kasutada aineid, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EÜ) nr ... (ainete ja segude klassifitseerimise ja märgistamise kohta)*** VI lisa 3. osa alusel liigitatud 1A, 1B ja 2. kategooria kantserogeenseks, sugurakkudele mutageenseks või reproduktiivset funktsiooni kahjustavaks aineks. Selleks võtab komisjon vajalikud meetmed vastu artikli 10 lõikes 2 ettenähtud korras. 2. kategooriasse liigitatud ainet võib kosmeetikatoodetes kasutada juhul, kui SCCNFP on ainet hinnanud ning kiitnud selle kosmeetikatoodetes kasutamiseks heaks.*** ELT L ...”;4) alates 1. detsembrist 2010 asendatakse artikli 7a lõike 1 punkti h teise lõigu viimane lause järgmisega:„Punkti a alusel üldkasutatavaks tehtavad andmed esitatakse ainult määruse (EÜ) nr ... artikli 3 lõike 2 tähenduses ohtlike ainete kohta”;5) IX lisa esimene lause asendatakse järgmisega:„Käesolevas lisas on loetletud ühisuuringute keskuse alternatiivmeetodite valideerimise Euroopa keskuse (ECVAM) poolt kinnitatud alternatiivmeetodid, mis vastavad käesoleva direktiivi nõuetele ja mis ei ole loetletud määruses [..].”Artikkel 2 Direktiivi 88/378/EMÜ muutmineDirektiivi 88/378/EMÜ muudetakse järgmiselt:1) sõnad „valmistis” ja „valmistised” määruse (EÜ) 1907/2006 artikli 3 lõike 2 tähenduses 30. detsembri 2006. aasta versioonis asendatakse kogu tekstis vastavalt sõnaga „segu” või „segud” vastavas käändes;2) alates 1. juunist 2015 asendatakse II lisa II osa 2. jaotise punkt b järgmisega:„b) Mänguasjad, mis oma toimimiseks sisaldavad ohtlikke aineid või segusid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr ... (ainete ja segude klassifitseerimise ja märgistamise kohta)* artikli 3 lõike 2 tähenduses, eriti materjalid ja seadmed keemiakatseteks, mudeli kokkupanekuks, plasti või keraamika vormimiseks, emailimiseks, fotograafiaks või samalaadseteks tegevusteks, ei tohi sisaldada aineid või segusid, mis võivad süttida mittesüttivate lenduvate komponentide lendumisel.* ELT L...”;3) alates 1. juunist 2015 asendatakse II lisa II osa 3. jaotise punkti 3 esimene lõik järgmisega:„3. Mänguasjad ei tohi sisaldada ohtlikke aineid ega segusid määruse (EÜ) nr ... artikli 3 lõike 2 tähenduses kogustes, mis võivad kahjustada neid kasutavate laste tervist. Igal juhul on rangelt keelatud lisada mänguasjale ohtlikke aineid või segusid, kui need on ette nähtud mänguasja kasutamisel sellistena kasutamiseks.”;4) alates 1. juunist 2015 asendatakse IV lisa 4. jaotise pealkiri ja punkt a järgmisega:„4. Mänguasjad, mis sisaldavad ohtlikke aineid või segusid. Keemilised mänguasjada) Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr ... sätete kohaldamist, peavad selle määruse artikli 3 lõike 2 tähenduses ohtlikke aineid või segusid sisaldavate mänguasjade kasutusjuhised sisaldama hoiatust nende ainete või segude ohtliku iseloomu kohta ja nendes tuleb ära näidata ohutusnõuded, mida kasutaja peab täitma, et vältida neist tulenevat ohtu, mis täpsustatakse vastavalt mänguasja laadile. Seda liiki mänguasjade kasutamisest tuleneva raske õnnetuste korral antav esmaabi peab samuti olema ära näidatud. Samuti tuleb nimetada, et selliseid mänguasju tuleb hoida väikelastele kättesaamatus kohas.”Artikkel 3 Direktiivi 1999/13/EÜ muutmineDirektiivi 1999/13/EÜ muudetakse järgmiselt:1) sõnad „preparaat” ja „preparaadid” määruse (EÜ) 1907/2006 artikli 3 lõike 2 tähenduses 30. detsembri 2006. aasta versioonis asendatakse kogu tekstis vastavalt sõnaga „segu” või „segud” vastavas käändes;2) artiklit 5 muudetakse järgmiselt:a) alates 1. juunist 2015 asendatakse lõige 6 järgmisega:„6. Ained või segud, mida nende LOÜ-sisalduse tõttu liigitatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr ... * kohaselt kantserogeenideks, mutageenideks või reproduktsiooni mõjutavateks toksilise toimega aineteks ning mis kannavad või peavad kandma ohulauseid H340, H350, H350i, H360D või H360F, asendatakse võimalikult kiiresti vähem kahjulike ainete ja segudega, võttes arvesse olemasolevaid võimalusi ja artikli 7 lõikes 1 nimetatud juhiseid.* ELT L...”;b) lõiget 8 muudetakse järgmiselt:i) sõnad „hoiatusväljendiga R40” asendatakse „hoiatusväljendiga R40 või R68”;ii) sõnad „märgistuse R40” asendatakse sõnadega„märgistuse R40 või R68”;iii) alates 1. juunist 2015 asendatakse sõnad „hoiatusväljendiga R40 või R68” sõnadega „ohulausega H341 või H351”;iv) alates 1. juunist 2015 asendatakse sõnad „märgistuse R40 või R68” sõnadega „ohulause H341 või H351”;c) alates 1. juunist 2015 asendatakse lõikes 9 sõna „hoiatusväljendeid” sõnaga „ohulauseid”;d) lõiget 13 muudetakse järgmiselt:i) sõnad „märgistust R40, R60 või R61” asendatakse sõnadega „hoiatusväljendeid R40, R68, R60 või R61”;ii) alates 1. juunist 2015 asendatakse sõnad „hoiatusväljendeid R40, R68, R60 või R61” sõnadega „ohulauseid H341, H351, H360F või H360D”.Artikkel 4 Direktiivi 2000/53/EÜ muutmineAlates 1. detsembrist 2010 asendatakse direktiivi 2000/53/EÜ artikli 2 lõige 11 järgmisega:„11. „ohtlik aine – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr ...* artikli 3 lõike 2 tähenduses ohtlike ainete hulka arvatud mis tahes aine;* ELT L...”.Artikkel 5 Direktiivi 2002/96/EÜ muutmineDirektiivi 2002/96/EÜ muudetakse järgmiselt:1) alates 1. juunist asendatakse sõna „valmistis” või „valmistised” määruse (EÜ) 1907/2006 selle 30. detsembri 2006. aasta versioonis artikli 3 lõike 2 tähenduses kogu tekstis vastavalt sõnaga „segu” või „segud” vastavas käändes;2) alates 1. juunist 2015 asendatakse artikli 3 punkt l järgmisega:„ohtlik aine või segu – kõik ained või segud, mida tuleb pidada ohtlikuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr ...* artikli 3 lõike 2 tähenduses;* ELT L...”;3) II lisa 1. jaos asendatakse kolmeteistkümnes taane järgmisega:„– tulekindlaid keraamilisi kiude sisaldavad komponendid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr ... * VI lisa 3. osas esitatud kirjelduse kohaselt;__________________________________________________________* ELT L...”.Artikkel 6 Direktiivi 2004/42/EÜ muutmineDirektiivi 2004/42/EÜ artiklit 2 muudetakse järgmiselt:a) lõikes 3 asendatakse sõna „preparaadid” sõnaga „segud”;b) lõikes 8 asendatakse sõna „preparaat” sõnaga „segu”.Artikkel 7Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, [...]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja[...] [...]FINANTSSELGITUSPoliitikavaldkond (-valdkonnad): 02 – ETTEVÕTLUS Meede (meetmed): 04 – SISETURU VEELGI TÕHUSAMAKS MUUTMINE |MEETME NIMETUS: ETTEPANEK ÜHTSE ÜLEMAAILMSE KEMIKAALIDE KLASSIFITSEERIMIS- JA MÄRGISTUSSÜSTEEMI KOHTA |1. OSA: EELARVEREADEelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read), sh järgmised rubriigid:Ei kohaldata.Meetme kestus ja finantsmõju:Ei kohaldataKäesoleva dokumendi punktis 3.1 selgitatud põhjustel käesolev seadusandlik ettepanek ühenduse eelarvesse otseseid lisakulusid ei tekita.Kulud, mis on seotud käesolevas õigusaktis ette nähtud tehnikakomiteede tööga, kannab Euroopa Kemikaaliamet (eelarverida 02 03 03), mis moodustatakse vastavalt komisjoni ettepanekule KOM (2003) 644.Need kulud ei erine siiski kehtivate ainete ja valmististe klassifitseerimist ja märgistamist käsitlevate õigusaktide haldamisega seotud kuludest. Käesolev määrus asendab kahte õigusakti[18] ega tekita ühenduse eelarvesse lisakulutusi.Eelarve tunnusjooned (vajaduse korral lisada ridu)Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |Ei kohaldata |2. OSA: ÜLEVAADE VAHENDITESTRahalised vahendidÜlevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | Aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |Tegevuskulud |Kulukohustuste assigneeringud | 6.1 | a | Ei kohaldata |Maksete assigneeringud | b |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 6.2.4 | c | Ei kohaldata |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | Ei kohaldata |Maksete assigneeringud | b+c |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 6.2.5 | d | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 2.106 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 6.2.6 | e | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |Meetme soovituslik finantskulu kokkuKULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 2.106 |MAKSETE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab kaasrahastamist liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolt, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | Aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 and later | Total |f |KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | Ei kohaldata |Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete kohaldamine (st kasutatakse paindlikkusinstrumenti või vaadatakse finantsperspektiiv läbi).Finantsmõju tuludeleX Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |b) Tulude muutus | ( |(Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage palun kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalikul arvul ridu.)Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 6.2.1.Aastane vajadus | Aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj |Personal kokku | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |Personali- ja haldusressursivajadused kaetakse haldavatele peadirektoraatidele (ettevõtluse ja keskkonna peadirektoraatide jagatud vastutus) jaotatud vahenditest iga-aastase jaotusprotseduuri raames.3. OSA: TUNNUSJOONED JA EESMÄRGIDSeletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleks esitada järgmine lisateave:Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusNagu allpool punktis 3.2 on selgitatud, asendab käesolev ettepanek seni kehtivad õigusaktid enam-vähem sama reguleerimisala piires.Praegu kehtivate ohtlike ainete klassifitseerimise õigusaktide eest vastutab keskkonna peadirektoraat; seda ülesannet täidab erikokkuleppel keskkonna peadirektoraadiga peamiselt Euroopa Kemikaalide Büroo Ispras; ohtlike valmististe alal seni kehtiva õiguse haldamine on aga ettevõtluse peadirektoraadi ülesanne. Euroopa Kemikaalide Büroo on korraldanud ja juhtinud ettevalmistava töö eest vastutavate tehniliste komiteede tööd, kuid komisjoni ülesanne on olnud ettepanekud tehnilistelt komiteedelt vastu võtta ning asjakohane komiteemenetlus läbi viia. Seda tööd on teinud nii keskkonna kui ettevõtluse peadirektoraadis selleks määratud töötajad.Uue ettepaneku kohaselt annab Euroopa Kemikaalide Büroo oma tehniliste komiteedega seotud ülesanded üle uuele Helsingis tööd alustavale Euroopa Kemikaaliametile. Kemikaaliameti komiteede koostatavad arvamused edastatakse komisjonile, kes viib läbi nendega seotud komiteemenetluse.Prognooside kohaselt uued õigusaktid komisjoni personalivajadust ei muuda. Seega ei tekita käesolev seadusandlik ettepanek (võrreldes seniste õigusaktidega) täiendavaid kulusid ressursside osas.Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimePraegu kehtib maailma erinevate jurisdiktsioonide alluvuses (nt Euroopa Liit, USA, Kanada, Jaapan, Hiina, Korea, Austraalia) palju erinevaid kemikaalide (ainete ning valmististe ehk GHSi mõistet kasutades segude) klassifitseerimise ja märgistamise süsteeme. Seetõttu on ka klassifitseerimise ja märgistamise süsteemid erinevad ning sellest tulenevalt on erinev ka eri riikidest pärinevate sama liiki ainete ja segude tervishoiu- ja ohutusteave.1992. aastal Rio de Jaineros peetud ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil (UNCED) määrati ühe tegevussuunana kindlaks klassifitseerimise ja märgistamise süsteemide ühtlustamine.Sellest tulenevalt on nüüd koostöös mitmete rahvusvaheliste organisatsioonidega välja töötatud uus süsteem. Arendustöös on ulatuslikult osalenud ELi liikmesriigid, komisjon ja sidusrühmad.2002. aasta detsembris jõudis ÜRO ohtlike kaupade veo ning ühtse ülemaailmse kemikaalide klassifitseerimis- ja märgistussüsteemi eksperdikomitee (CETDG/GHS) Genfis uue süsteemi osas (ühtne ülemaailmne kemikaalide klassifitseerimis- ja märgistussüsteem, GHS) kokkuleppele. 2003. aasta juulis kiitis GHSi ametlikult heaks ÜRO ECOSOC[20] ning seejärel oli võimalik seda rakendama hakata.Kuigi sõlmitud kokkulepe ei olnud oma olemuselt siduv, on uus GHSi süsteem nüüd de facto rahvusvaheline standard. Lisaks sellele, et komisjon osales GHSi koostamises ÜRO tasandil, on ta ka mitmel korral teatanud oma kavatsusest rakendada GHSi ühenduse õiguses. 2003. aasta 29. oktoobril märkis komisjon direktiivi 67/548/EÜ muutmisakti (mis võeti vastu samaaegselt REACHi määruse ettepanekuga) seletuskirjas järgmist:„komisjon kavatseb teha ettepaneku lülitada rahvusvaheliselt kokku lepitud GHS ühenduse õigusesse nii kiiresti kui võimalik,“täpsustades sealjuures, et:„komisjon teeb vajalikud ettepanekud, mis võimaldaksid nimetatud dokumendi vastu võtta samaaegselt REACHi määruse vastuvõtmisega”.Käesolev ettepanek asendab kaks kehtivat Euroopa direktiivi[21], mida on muudetud rohkem kui 10 korral ja tehnika arenguga kohandatud 30 korral. Kuna kõnesolev valdkond oli Euroopa tasandil õigusaktidega juba reguleeritud ning tegemist on rahvusvahelise standardi kasutuselevõtuga suurema ühtlustatuse saavutamise eesmärgil, on ühenduse osalemine õigustatud.Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesEttepaneku eesmärk ei ole mitte üksnes toetada rahvusvahelise turu ühtlustamist, vaid parandada ka inimeste tervise ja keskkonna kaitset, edendades samal ajal säästvat arengut ja lihtsustades rahvusvahelist kaubandust.Selles kontekstis tuleb märkida, et praegune olukord, kus sama aine kohta kehtivad erinevad ohukirjeldused, ei toeta inimeste tervise kaitset ega lihtsusta rahvusvahelist kaubandust, sest tööstus peab kasutama ühe ja sama aine puhul erinevaid märgistusi, olenevalt piirkonnast, kuhu ainet soovitakse eksportida.Ettepaneku oodatavaid tulemusi vt käesoleva ettepaneku mõju hindamise lõpparuandest, kus on ulatuslikult kasutatud RPA ja London Economics’i üksikasjalikke uuringuid ning huvirühmadega peetud konsultatsioonidel antud vastuseid. Konkreetsemalt on äriühingutelt kulude kohta saadud vastused viinud olulisemate kuluartiklite edasiste kvantifitseerimispüüeteni. Üldanalüüsist ilmneb, et selleks, et GHS hakkaks lähemas tulevikus puhaskasu andma, tuleb rakenduskulusid piirata. See nõuab sobiva pikkusega üleminekuperioodi, nimelt ainete puhul 3 aastat, arvestades klassifitseerimis- ja märgistusloendi tähtaega, ning segude puhul umbes 4,5 aastat, et vältida kulusid ja riske, mis võivad tekkida liiga lühikesest või liiga pikast perioodist tulenevatest töötõrgetest.Täiendavaid uuringuid, mis käsitlevad baasolukorra stsenaariumi koostamist või näitajate väljatöötamist, millega mõõta kavandatud õigusaktide mõju, ei ole peetud proportsionaalseks ja seetõttu ei ole neid läbi viidud. Põhjused, miks uuringuid ei ole proportsionaalseks peetud, on järgmised:- Käesolev seadusandlik ettepanek on seotud rahvusvahelise lepingu täitmisega. Isegi eelhindamise negatiivsed tulemused ei sunni komisjoni nimetatud seadusandlikust ettepanekust loobuma, kuna muud poliitilised valikuvõimalused puuduvad.- Järelhindamise negatiivsed tulemused ei sunni komisjoni loobuma endale võetud kohustusest rakendada rahvusvaheliselt tunnustatud klassifitseerimis- ja märgistussüsteemi.Rakendusmeetod (soovituslik)Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id).X Tsentraliseeritud haldamineX otse, haldajaks on komisjon (koostöös Euroopa Kemikaaliametiga, vt allpool)ٱ kaudselt, haldamine on delegeeritud:ٱ täitevasutusteleX ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185 (Euroopa Kemikaaliamet, mis moodustatakse komisjoni ettepanekuga KOM (2003) 644)ٱ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutusteleٱ Haldamine detsentraliseeritult või koostöösٱ liikmesriikidegaٱ kolmandate riikidegaٱ Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:4. OSA: JÄRELEVALVE JA HINDAMINEJärelevalvekordKomisjoni talitused kooskõlastavad määrusega seotud järelevalve- ja hindamismeetmed ÜRO tasandil tehtava ja REACH-määruse jaoks tehtava vastava tööga.UNITAR ja OECD kontrollivad maailma klassifitseerimise ja märgistamise süsteemide lähendamise ulatust võrreldes GHSi saavutatud tasemega, et näha kõigepealt, kas ühtlustamisest oodatud kasu on teoks saanud, ning et kindlaks teha järgmised asjakohased sammud teel veelgi ühtsemate klassifitseerimis- ja märgistamisnõuete poole. Tuginedes REACH-määruse klassifitseerimis- ja märgistusloetellu võetud GHSi klassifikatsioonile, annavad komisjoni talitused oma asjatundlikku abi kõnesolevas läbivaatamise töös.HindamineEelhindamineLiikmesriikide iga viie aasta tagant tehtavate aruannete (nagu on nõutud määruse artiklis 46) alusel hindab komisjon, kui suures ulatuses on määrust õigesti kohaldatud ja kas kohaldamises on kitsaskohti.Esimeses hindamises (st hindamine viie aasta pärast) keskendutakse ainete klassifitseerimise GHSile üleminekule, pidades silmas ka sel ajal toimuvat üleminekut segude klassifitseerimisele, ning antakse panus REACHi määruse läbivaatamisse, mis on ette nähtud seitse aastat pärast määruse jõustumist.Teises hindamises (st kümne aasta pärast) on võimalik hinnata tervet üleminekuperioodi. Mõlema hindamise puhul saab kasutada kemikaalide valimit koos vana ja uue klassifikatsiooniga, et kontrollida, kas kohaldamisalas on toimunud märkimisväärne muutus, ning hinnata klassifitseerimise ja märgistamise kvaliteeti (ning muutusi nende kvaliteedis).Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Ei kohaldata.Edasise hindamise tingimused ja sagedusVt punkt 4.2.15. OSA: PETTUSEVASTASED MEETMEDKuna käesolev ettepanek ei näe ette ega too kaasa rahaliste vahendite haldamist, ei ole käesolev punkt kohaldatav.6. OSA: ANDMED VAHENDITE KOHTAEttepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)- 1. väljund |- 2. väljund |Meede 2 |- 1. väljund |1. eesmärk kokku |TEGEVUSEESMÄRK nr 1......... |Meede 1 |- 1. väljund |2. eesmärk kokku |TEGEVUSEESMÄRK nr n 1... |n. eesmärk kokku |KULUD KOKKU |HalduskuludAmetikohtade arv ja liigidAmetikoha liik | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) |Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 |Ametnikud või ajutine personal[23] (XX 01 01) | A*/AD | 3* | 3* | 3* | 3* | 3* | 3* |B*, C*/AST | Ei kohaldata |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[24] |Art. XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[25] |KOKKU | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |* Praegu on üks töötaja keskkonna peadirektoraadis ja kaks töötajat ettevõtluse peadirektoraadis.Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusUue õigusakti kohaselt edastatakse Euroopa Kemikaaliameti komiteede arvamused klassifitseerimise ja märgistamise kohta komisjonile. Komisjoni ülesanne on viia läbi nendega seotud komiteemenetlus. Komisjoni ülesanne on viia läbi nendega seotud komiteemenetlus.Ühtlasi jätkab komisjon osalemist GHSi arendustöös ÜRO tasandil.Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigusX Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n vajalikud, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtudVõrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi |- talitusesisene |- väline |Tehniline ja haldusabi kokku |Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) | -- | -- | -- | -- | -- | -- |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal Vajaduse korral tuleb viidata punktile 6.2.1. Eeldatakse, et keskmine kulu AD kategooria ametniku või ajutise töötaja kohta aastas on 117 000 eurot. |Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal Vajaduse korral tuleb viidata punktile 6.2.1. |6.2.6 Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused | Ei kohaldata |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed* |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) |* Käesoleva seadusandliku ettepaneku jaoks vajalikud tehnilised komiteed on uue Euroopa Kemikaaliameti tasandil moodustatud komiteed. Nende ülesannete hulka kuulub lisaks muule ka klassifitseerimise ja märgistamisega seotud töö. Kõik nimetatud komiteede kulud tasutakse Euroopa Kemikaaliameti eelarvest.* Uute õigusaktide haldamiseks vajalik komitoloogiakomitee on tõenäoliselt sama komitee, mis on ette nähtud REACHi õigusaktide jaoks. Seetõttu ei teki komitee tegevuse tõttu lisakulusid.* Personali- ja haldusressursivajadused kaetakse haldavatele peadirektoraatidele (ettevõtluse ja keskkonna peadirektoraatide jagatud vastutus) jaotatud vahenditest iga-aastase jaotusprotseduuri raames.Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |[1] KOM(2007) 355 lõplik.[2] ECBI/03/02: Klassifikatsiooni ja märgistuse valge raamatu töörühm: tehnilise töörühma soovituste kokkuvõte 1. ja 2. ülesande kohta.[3] Lõpparuanne: Tehniline abi komisjonile GHSi rakendamisel. Ökopol Institute for Environmental Strategies, juuli 2004.Projekti lõpparuanne: Tehniline abi kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise globaalse harmoneeritud süsteemi (GHS) rakendamise õigusakti eelnõu lisade koostamiseks. Milieu Environmental Law & Policy, jaanuar 2006.[4] ELT L 161, 14.6.2006, lk 1.[5] ELT C[6] ELT C[7] ELT C[8] ELT L[9] EÜT 196, 16.8.1967, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga nr 2006/121/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 850).[10] EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).[11] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/22/EÜ (ELT L 101, 18.4.2007, lk 11).[12] EÜT L 187, 16.7.1988, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 93/68/EMÜ (EÜT L 220, 30.8.1993, lk 1).[13] EÜT L 85, 29.3.1999, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/42/EÜ (ELT L 143, 30.4.2004, lk 87).[14] EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34. Direktiivi on viimati muudetud otsusega 2005/673/EÜ (ELT L 254, 30.9.2005, lk 69).[15] ELT L 37, 13.2.2003, lk 24. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2003/108/EÜ (ELT L 345, 31.12.2003, lk 106).[16] ELT L 143, 30.4.2004, lk 87.[17] ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.[18] Nõukogu direktiiv 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, muudetud [EÜT 196, 16.8.1967, lk 1] ja nõukogu direktiiv 1999/45/EMÜ ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, muudetud [EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1].[19] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years.[20] ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu[21] Nõukogu direktiiv 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, muudetud [EÜT 196, 16.8.1967, lk 1] ja nõukogu direktiiv 1999/45/EMÜ ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, muudetud [EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1].[22] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.[23] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[24] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[25] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[26] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.


jurisdiction: EU

text:
 |
 52012PC0406
 Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS skirtas Ispanijai dėl konkrečių finansinio stabilumo stiprinimo priemonių /* COM/2012/0406 final - 2012/0198 (NLE) */
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 PASIŪLYMO
 APLINKYBĖS
 Paskutiniu metu finansų rinkose Ispanija
 patiria vis didesnį spaudimą. Rinkoje vyraujantį netikrumą
 lėmė bankų sektoriaus padėtis, kurią neigiamai
 paveikė sprogęs nekilnojamojo turto ir statybų burbulas ir po jo
 stebėtas ekonomikos nuosmukis. Todėl keliuose Ispanijos bankuose
 susikaupė daug probleminio turto ir kai kurių iš šių bankų
 gyvybingumas ėmė kelti abejonių.
 Birželio 9 d. Euro grupė informuota apie
 Ispanijos valdžios institucijų ketinimą kreiptis dėl
 finansinės pagalbos šalies bankų sektoriui rekapitalizuoti. Euro
 grupė nurodė, kad yra linkusi į tokį prašymą atsakyti
 teigiamai ir įsipareigoti suteikti Ispanijai maždaug
 100 mlrd. EUR siekiančią finansinę pagalbą,
 kuria, padidinus patikimumo ribą, būtų padengtas
 apskaičiuotas kapitalo poreikis.
 2012 m. birželio 25 d. Ispanijos
 vyriausybė paprašė išorės finansinės pagalbos, kurios
 šaliai reikia tęsiant Ispanijos bankų sektoriaus
 restruktūrizavimą ir rekapitalizavimą. Oficialus prašymas pateiktas
 po to, kai 2012 m. birželio 21 d. paskelbti bankų balanso
 nepriklausomo vertinimo pirmojo etapo rezultatai. Pagalbos prašoma pagal
 Europos finansinio stabilumo fondo vykdomą priemonę „Finansinė
 pagalba finansų įstaigų rekapitalizavimui“.
 Gavusi šį prašymą Europos Komisija
 kartu su Europos Centriniu Banku (ECB), Europos bankininkystės institucija
 (EBI) ir Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) atliko nepriklausomą
 vertinimą dėl Ispanijos prašymo atitikties tokios pagalbos teikimo
 kriterijams. Pagal vertinimo išvadas Ispanija šias sąlygas atitinka.
 2012 m. birželio 29 d. euro zonos
 aukščiausiojo lygio susitikime valstybių ir vyriausybių vadovai
 nurodė, kad šią pagalbą nuo tada, kai pradės veikti visu
 pajėgumu, tvarkys Europos stabilumo mechanizmas (ESM), jam nesuteikiant
 pirmumo statuso. Kai bus nustatytas vienas euro zonos bankų
 priežiūros mechanizmas, kuriame dalyvaus ECB, ESM galėtų
 būti suteikta galimybė taikant naują priemonę tiesiogiai
 rekapitalizuoti bankus.
 2012/0198 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 skirtas Ispanijai dėl
 konkrečių finansinio stabilumo stiprinimo priemonių
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl
 Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 136 straipsnio 1
 dalies a punktą pagal 126 straipsnio 6 dalyje nustatytą tvarką,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos
 pasiūlymą,
 kadangi:
 (1) Sutarties dėl Europos
 Sąjungos veikimo 136 straipsnio 1 dalies a punkte numatyta galimybė
 patvirtinti valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, skirtas
 priemones, kuriomis siekiama sustiprinti jų biudžetinės drausmės
 koordinavimą ir priežiūrą;
 (2) didelė išorės
 finansavimo nedidelėmis palūkanomis pasiūla XXI a.
 pirmąjį dešimtmetį Ispanijoje lėmė spartų
 teikiamų paskolų paskatintą vidaus paklausos augimą ir
 turto, visų pirma nekilnojamojo turto, bumą. Sprogęs nekilnojamojo
 turto ir statybų burbulas ir po jo stebėtas ekonomikos nuosmukis
 padarė neigiamą poveikį Ispanijos bankų sektoriui.
 Todėl Ispanijos bankai, išskyrus kelias dideles, tarptautiniu mastu
 diversifikuotas kredito įstaigas, neteko galimybės priimtinomis
 sąlygomis naudotis didmeninio finansavimo rinka ir tapo labai priklausomi
 nuo Eurosistemos refinansavimo. Be to, dėl sumažintų šių
 bankų garantijų prieinamumo reitingų jų skolinimosi
 pajėgumas smarkiai apribotas;
 (3) didelis pastarųjų
 metų ekonomikos susitraukimas, darantis labai neigiamą poveikį
 užimtumui ir nedarbui, smarkiai pablogino Ispanijos biudžeto būklę.
 Pagal Komisijos tarnybų atnaujintą 2012 m. pavasario
 prognozę numatoma, kad 2012 m. valdžios sektoriaus deficitas bus
 6,3 % BVP, ir tai atitinka 2012 m. stabilumo programoje ir
 2012 m. biudžeto įstatymo projekte numatytą 5,3 % BVP
 deficitą. 2011 m. bendroji valstybės skola padidėjo iki
 68,5 % BVP, o pagal Komisijos tarnybų atnaujintą
 2012 m. pavasario prognozę, remiantis scenarijumi, kad politika
 nesikeis, numatoma, kad ji išaugs iki 80,9 % BVP 2012 m. ir
 86,8 % BVP 2013 m., todėl visais metais Sutartyje nustatyta
 pamatinė vertė viršijama. Dėl rizikos, susijusios su
 makroekonominiu scenarijumi ir biudžeto tikslais, taip pat su papildomomis
 finansinės pagalbos priemonėmis, valstybės skola gali dar
 padidėti. Atsižvelgdama į šiuos pokyčius 2012 m. liepos
 10 d. Taryba pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį pateikė
 rekomendaciją Ispanijai iki 2014 m. ištaisyti susidariusį
 perviršinį deficitą;
 (4) Ispanijos valdžios
 institucijos ėmėsi keleto svarbių priemonių bankų
 sektoriaus problemoms spręsti. Šios priemonės apima bankų
 balanso tvarkymą, minimalaus kapitalo poreikio didinimą,
 taupomųjų bankų sektoriaus restruktūrizaciją ir
 smarkų atidėjinių poreikio padidinimą paskoloms,
 susijusioms su nekilnojamojo turto plėtra, ir bankų perimtam turtui.
 Tačiau šių priemonių nepakako, kad rinkos spaudimas
 atslūgtų;
 (5) 2011 m. vasario
 mėn. Ispanijos valdžios institucijos padidino minimalaus kapitalo poreikio
 santykį iki 8 % pagal riziką įvertinto bankų turto ir
 įpareigojo bankus iki 2011 m. rugsėjo mėn. įvykdyti
 šios naujos taisyklės reikalavimus. Bankams, kurie labiau priklauso nuo
 didmeninio finansavimo ir kurių galimybės naudotis rinka yra ribotos,
 minimalaus kapitalo poreikio santykis padidintas iki 10 %. Pagal
 2012 m. vasario ir gegužės mėn. paskelbtus teisės aktus
 bankai įpareigoti didinti atidėjinius ir kapitalo rezervus, kad
 apsisaugotų nuo galimų nuostolių dėl veiksnių ir
 neveiksnių paskolų, susijusių su visu turtu, likusiu po
 statybų ir nekilnojamojo turto sektoriaus burbulo sprogimo. Planuojama
 bendra šių naujų atidėjinių poreikio suma siekė
 maždaug 84 mlrd. EUR;
 (6) 2012 m. balandžio
 mėn. visas bendras Ispanijos valstybės finansinis įnašas
 (atėmus obligacijų emisijos garantijas) buvo apie 34 mlrd. EUR
 (3,2 % BVP). Kapitalo parama teikta per Tinkamo bankų
 restruktūrizavimo fondą (FROB), kuriam skirtas 15 mlrd. EUR
 kapitalas, iš kurio 9 mlrd. EUR jau įmokėti. Be to, valstybė suteikė
 garantijas bankų pirmaeilių obligacijų emisijoms, kurių
 vertė siekia apie 86 mlrd. EUR (iš jų apie 58 mlrd. EUR
 vertės garantijų yra neapmokėtos). Nors FROB dar buvo likęs
 maždaug 27 mlrd. EUR finansavimo pajėgumas (2012 m. balandžio
 mėn.), turimos vidaus viešojo sektoriaus paramos nepakaks, kad
 būtų užtikrintas pakankamas finansinės pagalbos rezervas, kurio
 reikia bankų sektoriaus sistemai sutvarkyti;
 (7) dėl susirūpinimo
 poreikiu tęsti bankų sektoriaus rekapitalizavimą išaugo rinkos
 spaudimas Ispanijos vyriausybės obligacijoms. Vyriausybės
 obligacijų pajamingumas 2012 m. birželio mėn. pabaigoje ir 2012 m.
 liepos mėn. pradžioje gerokai viršijo 500 bazinių punktų
 lygį, todėl išaugo ir Ispanijos vyriausybės obligacijų
 finansavimo išlaidos. Dėl didėjančios palūkanų naštos
 sunkiau vykdyti Ispanijos viešųjų finansų konsolidavimo ir
 perviršinio deficito ištaisymo uždavinį. Todėl visapusiškas
 bankų sektoriaus restruktūrizavimas ir rekapitalizavimas yra labai
 svarbūs siekiant mažinti spaudimą viešiesiems finansams;
 (8) 2012 m. birželio
 25 d. Ispanijos vyriausybė oficialiai paprašė finansinės
 pagalbos, kurios šaliai reikia tęsiant Ispanijos bankų sektoriaus
 restruktūrizavimą ir rekapitalizavimą. Pagalbos prašoma pagal
 Europos finansinio stabilumo fondo vykdomą priemonę „Finansinė
 pagalba finansų įstaigų rekapitalizavimui“. Teikiamai pagalbai
 taikomos konkrečios finansų sektoriaus sąlygos. Šios
 sąlygos turėtų visiškai derėti su koordinavimo
 priemonėmis, priimtomis pagal ES sutartis, visų pirma šiame sprendime
 nurodytomis priemonėmis;
 (9) siekiant išsaugoti Ispanijos
 finansinį stabilumą, riboti finansiškai nepalankių
 sąlygų susidarymą kitose euro zonos šalyse ir taip išvengti
 neigiamo poveikio tinkamam ekonomikos ir ekonominės ir pinigų
 sąjungos veikimui, labai svarbu didinti ilgalaikį Ispanijos
 bankų sektoriaus atsparumą. Priemonių, kurių iki šiol
 imtasi šioms problemoms spręsti, nepakanka. Todėl, be Ispanijos
 įsipareigojimų pagal perviršinio deficito procedūrą ir
 Europos semestro rekomendacijas mažinti makroekonominį disbalansą,
 būtina imtis papildomų priemonių. Visų pirma Ispanija
 turėtų įgyvendinti papildomas konkrečias priemones,
 kuriomis būtų veiksmingai sprendžiama po NT ir statybų
 sektoriaus burbulo sprogimo likusio turto problema, atkurtas finansavimas
 rinkos sąlygomis, sumažintas bankų kliovimasis centrinio banko
 teikiama likvidumo užtikrinimo parama ir tobulinami rizikos nustatymo ir
 krizių valdymo mechanizmai;
 (10) vykdant bendrąją
 strategiją, labai svarbu veiksmingai spręsti po NT ir statybų
 burbulo sprogimo likusio turto problemą, įpareigojant aiškiai
 atskirti gelbėjamų bankų probleminį turtą nuo bankų
 balanso. Tai visų pirma turėtų būti taikoma paskoloms, susijusioms
 su nekilnojamojo turto plėtra, ir bankų perimtam turtui. Taip
 atskyrus turtą būtų panaikintos likusios abejonės dėl
 bankų balanso kokybės, o tai leistų bankams geriau vykdyti
 finansinio tarpininkavimo funkciją;
 (11) be to, taip padidinus
 bankų balanso skaidrumą, gali būti lengviau tvarkingai mažinti
 bankams dėl nekilnojamojo turto sektoriaus kylančią riziką,
 atkurti finansavimą rinkos sąlygomis ir mažinti bankų
 kliovimąsi centrinio banko teikiama likvidumo užtikrinimo parama;
 (12) siekiant užtikrinti
 patikimą Ispanijos bankų sektoriaus sistemą, būtina
 tobulinti rizikos nustatymo ir krizių valdymo mechanizmus. Pagal
 veiksmingą strategiją turėtų būti numatyti
 pokyčiai, kuriais siekiama stiprinti reguliavimo ir priežiūros
 sistemą, atsižvelgiant į finansų krizės patirtį. Be
 to, pagal tarptautinę geriausią patirtį turėtų
 būti gerinamas įmonių valdymas,
 PRIĖMĖ ŠĮ
 SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 1. Ispanija deramai
 rekapitalizuoja ir visapusiškai restruktūrizuoja savo bankų
 sistemą. Tuo tikslu, bendradarbiaudama su Europos Komisija ir
 konsultuodamasi su Europos Centriniu Banku, Ispanija parengia būsimos
 Ispanijos bankų struktūros, funkcionavimo ir gyvybingumo
 strategiją, pagal kurią nustatoma, kaip užtikrinti šių
 bankų veikimą be tolesnės valstybės pagalbos.
 2. Pagrindiniai šios strategijos
 elementai – silpnų Ispanijos bankų sektoriaus segmentų išsami
 reforma ir bankų sektoriaus reguliavimo ir priežiūros sistemų
 stiprinimas.
 3. Silpnų Ispanijos
 bankų sektoriaus segmentų išsamią reformą sudaro šios trys
 dalys:
 a) atskirų bankų kapitalo poreikio
 nustatymas, atliekant išsamų turto kokybės patikrinimą ir pagal
 šio patikrinimo rezultatus vykdant atskirų bankų testavimą
 nepalankiausiomis sąlygomis;
 b) silpnų bankų rekapitalizavimas,
 restruktūrizavimas ir (arba) tvarkingas pertvarkymas pagal planus, kuriais
 siekiama spręsti testavimo nepalankiausiomis sąlygomis metu
 nustatytą kapitalo trūkumo problemą;
 c) bankų, kurie gauna rekapitalizavimui
 skirtą valstybės pagalbą, turto atskyrimas ir sumažėjusios
 vertės turto perdavimas turto valdymo bendrovei.
 4. Siekdama užtikrinti
 patikimą bankų sektoriaus sistemą, Ispanija taip pat griežtina
 reguliavimo ir priežiūros sistemas bei stiprina valdymą. Pagal
 šią strategiją, inter alia, numatomos tokios priemonės:
 a) Ispanijos kredito įstaigos
 įpareigojamos didinti savo bendro 1 lygio nuosavo kapitalo santykį
 bent iki 9 %;
 b) nuo 2013 m. sausio 1 d.
 Ispanijos kredito įstaigos įpareigojamos taikyti kapitalo
 apibrėžtį, nustatytą Kapitalo poreikio reglamente (KPR);
 c) iš naujo įvertinama teisės
 aktų, taikomų sudarant atidėjinius paskolų nuostoliams
 padengti, sistema. Visų pirma naudodamosi finansų krizės metu
 įgyta patirtimi Ispanijos valdžios institucijos parengia pasiūlymus
 peržiūrėti atidėjinių sudarymo paskolų nuostoliams
 padengti nuolatinę sistemą, atsižvelgiant į laikinas priemones,
 nustatytas per paskutinius mėnesius, ir į ES apskaitos sistemą;
 d) toliau stiprinamas „Banco de España“
 veiklos nepriklausomumas; šiam bankui perduodami Ūkio ministerijos
 turėti sankcijų taikymo ir licencijų teikimo įgaliojimai,
 susiję su bankų sektoriumi;
 e) pagal vidaus audito išvadas toliau
 gerinamos „Banco de España“ priežiūros procedūros;
 f) peržiūrima valstybės
 finansinės pagalbos struktūrų (FROB ir FGD) valdymo tvarka,
 siekiant išvengti galimų interesų konfliktų;
 g) griežtinamos taupomųjų
 bankų sektoriaus ir taupomiesiems bankams priklausančių
 bankų valdymo taisyklės;
 h) griežtinami vartotojų apsaugos ir
 vertybinių popierių teisės aktai, taip pat valdžios
 institucijų vykdomas atitikties stebėjimas.
 2 straipsnis
 Šis sprendimas skirtas Ispanijai.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas skelbiamas Europos
 Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos
 vardu
 Pirmininkas


type: wikipedia

text:
 Събития
 На 6 срещу 7 юли четата на Хаджи Димитър и Стефан Караджа преминава Дунав
 Родени
 Георги Капчев, български революционер († 1936)
 Гичин Фунакоши, карате майстор
 Динузулу, зулуски цар
 Екатерина Златарева, българска артистка († 1927)
 Кръстю Гермов, български революционер, късен македонист
 Сатар Хан, ирански политик
 Питу Гули, български революционер († 1903)
 15 януари – Евтим Спространов, български просветен и обществен деец († 1931)
 18 януари – Кантаро Судзуки, Министър-председател на Япония († 1948)
 29 януари – Александър Бърнев, български военен деец († 1922)
 12 февруари – Димитър Добрев, Български морски офицер († 1944)
 15 февруари – Никола Благоев, български историк († 1944)
 22 февруари – Мелетий Велешки, български духовник († 1924)
 16 март – Максим Горки, руски писател († 1936)
 18 март – Вилхелм Щекел, австрийски лекар и психоаналитик († 1940)
 26 март – Фуад I, Крал на Египет († 1936)
 30 март – Коломан Мозер, австрийски художник, декоратор и дизайнер († 1918)
 1 април – Едмон Ростан, френски драматург
 5 април – Анастас Иширков, български учен, географ и етнограф
 14 април – Георги Белев, български революционер и просветен деец
 20 април – Тома Давидов, български офицер и революционер
 27 април – Антон Шипков, български военен и революционер
 27 април – Петър Нойков,
 28 май – Панайот Сантурджиев, български военен деец († 1962)
 29 май – Абдул Меджид II, османски халиф
 6 юни – Робърт Скот, английски изследовател
 7 юни – Чарлз Рене Макинтош, британски архитект
 7 юни – Чарлз Рени Макинтош, британски архитект
 12 юни – Янко Забунов,
 16 юни – Иван Табаков, военен деец
 18 юни – Миклош Хорти, държавен глава на Унгария († 1957)
 27 юни – Иван Аврамов, български военен деец
 12 юли – Стефан Георге, немски поет и есеист
 16 юли – Христо Чернопеев, български революционер († 1915)
 21 юли – Константинос I, гръцки крал
 27 юли – Стефан Азманов, български военен деец
 14 август – Петър Попарсов, български революционер и общественик
 17 август – Едуард Абрамовски, полски учен
 20 август – Димитър Жостов, български офицер († 1935)
 23 август – Пол Отле, белгийски библиограф
 8 септември – Мара Белчева, българска поетеса († 1937)
 8 септември – Велизар Лазаров, български военен деец и спортен функционер
 14 септември – Иван Пожарлиев, български военен
 21 септември – Борис Михайлов, български художник († 1921)
 11 октомври – Хараламби Луков, български военен и революционер
 14 октомври – Миленко Балкански, български военен деец
 8 ноември – Феликс Хаусдорф, немски математик
 1 декември – Никола Генадиев, български политик
 8 декември – Николай Богданов-Белски, руски художник († 1945 г.)
 9 декември – Фриц Хабер, немски химик
 23 декември – Анастасия Петрович Негошина, Велика руска княгиня († 1935)
 24 декември – Емануел Ласкер, немски шахматист и световен шампион по шах (1894 – 1920)
 Починали
 Мсуати II, крал на Свазиленд
 28 януари – Адалберт Щифтер, австрийски писател и художник (* 1805 г.)
 11 февруари – Леон Фуко, френски физик
 13 април – Теодрос II, император на Етиопия
 18 юли – Хаджи Димитър, български революционер
 18 юли – Спиро Джеров, български революционер
 31 юли – Стефан Караджа, български войвода и национален герой
 26 септември – Аугуст Мьобиус, немски математик и астроном
 13 ноември – Джоакино Росини, италиански композитор
 6 декември – Август Шлайхер, германски езиковед
 Вижте също:
 календара за тази година


type: caselaw

text:
 27.6.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 244/32
 Breithiúnas na Cúirte Ginearálta an 27 Aibreán 2022 – Kampete v an Chomhairle
 (Cás T-110/21) (1)
 (Comhbheartas eachtrach agus slándála - Bearta sriantacha a rinneadh i dtaca leis an staid i bPoblacht Dhaonlathach an Chongó - Reo na gcistí - Srianta le ligean isteach ar chríoch na mBallstát - Ainm an iarratasóra a choinneáil ar na liostaí de na daoine atá i gceist - An ceart chun éisteacht a fháil - Cruthúnas gur cuí na hainmneacha a chuimsiú agus a choinneáil ar na liostaí - Earráid fhollasach mheasúnaithe - Buanú gcúinsí fíorasacha agus dlíthiúla ba bhun le glacadh na mbeart sriantach)
 (2022/C 244/43)
 Teanga an cháis: an Fhraincis
 Páirtithe
 Iarratasóir: Alex Kande Mupompa (Kinshasa, Poblacht Dhaonlathach an Chongó) (ionadaithe: T. Bontinck, P. De Wolf, A. Guillerme agus T. Payan, Dlíodóirí)
 Cosantóir: Comhairle an Aontais Eorpaigh (ionadaí: B. Driessen agus H. Marcos Fraile, i gcáil Gníomhairí)
 Ábhar
 Lena chaingean faoi Airteagal 263 CFAE, iarrann an t-iarratasóir go ndéanfaí, sa chéad áit, Cinneadh (CBES) 2020/2033 ón gComhairle an 10 Nollaig 2020 lena leasaítear Cinneadh 2010/788/CBES a bhaineann le bearta sriantacha i gcoinne Phoblacht Dhaonlathach an Chongó (IO 2020 L 419, lch. 30), agus, sa dara háit, Rialachán Cur Chun Feidhme (AE) 2020/2021 ón gComhairle an 10 Nollaig 2020 lena gcuirtear chun feidhme Airteagal 9 de Rialachán (CE) Uimh. 1183/2005 lena bhforchuirtear bearta sriantacha sonracha áirithe a dhírítear i gcoinne daoine atá ag gníomhú de shárú ar an lánchosc arm i dtaca le Poblacht Dhaonlathach an Chongó, a mhéid a bhaineann na gníomhartha sin leis an iarratasóir, a chur ar neamhní.
 An chuid oibríochtúil
 1.
 Diúltaítear don chaingean;
 2.
 Ordaítear do Ilunga Kampete na costais a íoc.
 (1) IO C 128, 12.4.2021.


text:
Nr C 137/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3.6.95
 en filial åtagit sig för sitt bolags räkning, skall uppfyllas i den för den erlagda ingående mervärdesskatten, och detta inte
 konventionsstat där filialen finns. heller när det yttersta syftet med den skattefria transaktio
 nen är att genomföra en skattepliktig transaktion.
 (>) EGT nr C 338 , 15.12.1993 .
 C-) EGT nr L 229 , 7.10.1972 , s . 32 . (') EGT nr C 43 , 12.2.1994 .
 (') EGT nr L 304 , 30.10.1978 , s . 1 och - ändrad text - s . 77. ( 2 ) EGT nr 71 , 14.4.1967, s . 1301 .
 (■') EGT nr 145 , 13.6.1977, s . 1 .
 DOMSTOLENS DOM
 DOMSTOLENS DOM
 ( femte avdelningen )
 ( sjätte avdelningen )
 av den 6 april 1995
 i mål C-4/94 (begäran om förhandsavgörande från Queen's den 6 april 1995
 Bench Division of the High Court of Justice i målet mellan i mål C-147/94 Europeiska gemenskapernas kommission
 BLP Group plc och Commissioners of Customs & mot Konungariket Spanien ( 1 )
 Excise ^) ("Medlemsstats fördragsbrott - Ett direktiv ej
 ("Mervärdesskatt - Tolkningen av artikel 2 i direktiv genomfört")
 67/227/EEG och artikel 17.2 i direktiv 77/388/EEG -
 ( 95/C 137/ 12
 Avdrag för ingående mervärdesskatt på varor eller tjänster
 som hänför sig till skattefria transaktioner ")
 (Rättegångsspråk : spanska)
 ( 95/C 137/ 11 )
 (Provisorisk översättning; den slutliga översättningen kom
 (Rättegångsspråk : franska) mer att publiceras i "Rättsfallssamling från Europeiska
 gemenskapernas domstol ")
 (Preliminär översättning; den slutliga översättningen kom
 mer att publiceras i "Rättsfallssamling från Europeiska I mål C-147/94, Europeiska gemenskapernas kommission
 gemenskapernas domstol och förstainstansrätt ") ( ombud : Dimitrios Gouloussis och F. Enrique Gonzålez
 DIaz ) mot Konungariket Spanien ( ombud : Alberto José
 I mål C-4/94 , angående begäran, enligt artikel 177 i Navarro Gonzålez och Gloria Calvo Diaz ), angående en
 EG-fördraget, från Queen's Bench Division of the High talan om förklaring att Spanien har underlåtit att uppfylla
 Court of Justice att domstolen meddelar ett förhandsavgö sina förpliktelser enligt EG-fördraget genom att inte anta
 rande i det inför den nationella domstolen anhängiggjorda och sätta i kraft de bestämmelser i lag, förordning eller
 målet mellan BLP Group plc och Commissioners of annan författning som varit nödvändiga för att genomföra
 Customs & Excise, avseende tolkningen av artikel 2 i rådets rådets direktiv 90/61 8/EEG av den 8 november 1990 om
 första direktiv 67/227/EEG av den 11 april 1967 om ändring, särskilt såvitt avser ansvarsförsäkring för motor
 harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om omsätt fordon, av direktiv 73/239/EEG och direktiv 88/357/EEG,
 ningsskatter ^) och artikel 17.2 i rådets sjätte direktiv vilka avser samordning av lagar och andra författningar
 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av angående annan direkt försäkring än livförsäkring( 2 ) och
 medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter - genom att inte underrätta kommissionen om genomföran
 Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräk det, har domstolen sammansatt av F. A. Schockweiler,
 ningsgrund ( 3 ), har domstolen ( femte avdelningen) samman avdelningsordförande samt P. J. G. Kapteyn, C. N. Kakouris
 satt av C. Gulmann, avdelningsordförande, samt J. C. ( referent ), J. L. Murray och H. Ragnemalm, domare, med
 Moitinho de Almeida ( referent) och D. A. O. Edward, F. G. Jacobs som generaladvokat och R. Grass som
 domare, samt med C. O. Lenz som generaladvokat och L. justitiesekreterare, den 6 april 1995 meddelat en dom vars
 Hewlett som justitiesekreterare, den 6 april 1995 avkunnat domslut lyder som följer :
 dom med följande domslut:
 1 ) Genom att inte anta och sätta i kraft de bestämmelser i
 Artikel 2 i rådets första direktiv 67/227/EEG av den 1 1 april lag, förordning eller annan författning som varit nöd
 1967 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning vändiga för att genomföra rådets direktiv 90/618/EEG
 om omsättningsskatter och artikel 1 7 i rådets sjätte direktiv av den 8 november 1990 om ändring, särskilt såvitt
 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av avser ansvarsförsäkring för motorfordon, av direktiv
 medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter - 73/239/EEG och direktiv 88/357/EEG vilka avser
 Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräk samordning av lagar och andra författningar angående
 ningsgrund, skall tolkas på så sätt att - bortsett från de fall annan direkt försäkring än livförsäkring, har Spanien
 som uttryckligen anges i dessa direktiv - när en skattepliktig underlåtit att uppfylla sina förpliktelser enligt EG
 person tillhandahåller tjänster ät en annan skattepliktig fördraget.
 vilken använder tjänsterna för att genomföra en skattefri
 transaktion, så har den sistnämnde inte rätt att göra avdrag 2 ) Talan i övrigt ogillas.


text:
ARCHIVES HISTORIQUES
 DE LA COMMISSION
 COLLECTION RELIEE DES
 DOCUMENTS "COM"
 COM (87) 631
 Vol. 1987/0299
 ---pagebreak--- Disclaimer
 Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 concernant
 l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique européenne et de
 la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, p. 1) modifié en dernier
 lieu par le règlement (UE) 2015/496 du Conseil du 17 mars 2015 (JO L79 du 25. 3.2015, p. 1), ce
 dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents classifiés présents dans ce dossier
 ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit règlement ou sont considérés déclassifiés
 conformément aux articles 26(3) et 59(2) de la décision (UE, Euratom) 2015/444 de la
 Commission du 13 mars 2015 concernant les règles de sécurité aux fins de la protection des
 informations classifiées de l'Union européenne.
 In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 concerning
 the opening to the public of the historical archives of the European Economic Community and the
 European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as last amended by Council
 Regulation (EU) 2015/496 of 17 March 2015 (OJ L 79, 27.3.2015, p. 1), this file is open to the
 public. Where necessary, classified documents in this file have been declassified in conformity
 with Article 5 of the aforementioned regulation or are considered declassified in conformity with
 Articles (26.3) and 59(2) of the Commission Decision (EU, Euratom) 2015/444 of 13 March 2015
 on the security rules for protecting EU classified information.
 In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1. Februar
 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und
 der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983, S. 1), zuletzt geändert durch die
 Verordnung (EU) Nr. 2015/496 vom 17. März 2015 (ABI. L 79 vom 25.3.2015, S. 1), ist dieser Akt
 der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit erforderlich, wurden die Verschlusssachen in diesem Akt in
 Übereinstimmung mit Artikel 5 der genannten Verordnung freigegeben; beziehungsweise werden
 sie auf Grundlage von Artikel 26(3) und 59(2) der Entscheidung der Kommission (EU, Euratom)
 2015/444 vom 13. März 2015 über die Sicherheitsvorschriften für den Schutz von EU-
 Verschlusssachen als herabgestuft angesehen.
 ---pagebreak--- COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS
 COM(87 ) 631 final
 Bruxelas , 8 de Dezembro de 1987
 Proposta de
 REGULAMENTO ( CEE ) DO CONSELHO
 relativo à abertura , repartição e modo de gestão de um con¬
 tingentes pautais comunitários para tomates , pepinos
 grandes e beringelas , dos números 07.02.00-10, 07.02.00-90,
 07.07.00-11 , 07.07.00-19 e 07.09.30-00 da Nomenclatura
 Combinada , originários das ilhas Canárias ( 1988 )
 ( Apresentada pela Comissão )
 *U2, 7£
 А ^ л
 M 1 2 DEC. ':,'w7
 i£/ üj
 C0M(87 ) 631 final
 ---pagebreak--- 1. Er. vertu de l' article 4 du Protocole no 2 ne l' acre d ' adhesion de
 1105 , les tomates , concombres et aubergines releva ut des numéros
 07 . 02 . 00-10 , 07.02.00-90 , é7 . 57 . 00-11 , 07.07.00-19 et
 07.09.30-00 de la naaeucu.at- are combinée , originaires tes Tics
 ..a ' lai ail ar : n :: ■ 1 it ; A., dex mi or
 C^.Q u<J. n-h./u l ■. 11 i 1 ^ w oao ... ww w –e_ O-i. I.– la
 limite de contingents tari Ta ires c oaïf.unautairos annuels .
 Calculés sur la base des dispositions de l' article 4 précité et
 en tenant compte des adaptations prévues en vertu de l' article 2
 du règlement ( CEE ) No 1391 /87 du Conseil , du 18 mai 1987 , les
 volumes contingentaires s ' élèvent à :
 - 173 000 tonnes pour les tomates des numéros 07.02.00-10 et
 07.02.00-90 , de la nomenclature combinée ,
 - 28 663 tonnes pour les concombres des numéros 07.07.00-11 et
 07.07.00-10 de la nomenclature combinée ,
 3.819 tonnes pour les aubergines du numéro 07.09.30-00 de la
 nomenclature combinée .
 Lorsque lesdits produits sont intoxLuits dans la partie de
 l' Espagne incluse dans le territoire douanier de la Coiuaunauté ,
 ils bénéficient de l' exanptico des droits de douane et ils ne
 sont pas soumis au respect du prix de référence .
 Lorsque lesdits produits sont importés au Portugal , les droits à
 appliquer sont à calculer selon les dispositions en la irai! exe de
 l' acte d' adhésion .
 Lorsque lesdits produits sont mis en libre pratique dans le reste
 du territoire douanier de la Cdnnunauté , ils bénéficient de la
 réduction progressive des droits de douane selon le même rythme
 et dans les mes;tes conditions que ceux prévus à l' article 75 de
 l' acte d' adhésion et sous réserve du respect des prix de
 référence .
 Il convient donc d' ouvrir ces contingents tarifaires pour l' année
 1983 .
 ---pagebreak--- -з-
 2. A partir de la date d' ouverture desdits contingents la
 nomenclature utilisée par le tarif douanier commun sera remplacée
 par la nomenclature combinée basée sur la Convention
 internationale sur le système harmonisé de désignation et de
 codification des marchandises ; que la présente proposition doit
 tenir compte de ce fait en prévoyant les codes de la nomenclature
 combinée dont relèvent lesdits produits ;
 3. La Commission est consciente du fait que la transposition de
 certaines concessions tarifaires du tarif douanier cccnnun vers la
 nomenclature combinée , peut soulever des problèmes nécessitant
 une mise au point entre les parties intéressées . Elle se réserve
 dame la possibilité de modifier sa proposition en cours de
 procédure , pour 1 ' adapter , le cas échéant , en fonction des
 nécessités .
 4. La proposition de règlement portant ouverture de ces contingents
 tarifaires prévoit - comme il est de règle en la matière - la
 division de chacun des volumes contingentaires en deux tranches ,
 dont la première est répartie en quotes-parts entre les Etats
 membres et la deuxième constitue la réserve .
 Eh ce qui concerne la répartition des volumes de la première
 tranche de chaque contingent , il a été tenu compte du fait que
 dans certains Etats membres aucune importation ou des
 importations occasionnelles ont été effectuées au cours des
 dernières années . Dès lors , des quotes-parts initiales n' ont été
 attribuées qu' aux Etats membres importateurs tout en garantissant
 aux autres Etats membres 1 ' accès au bénéfice des contingents
 tarifaires lorsqu' il est fait état d' importations dans ces
 derniers .
 5. En ce qui concerne le mode de gestion à appliquer par tous les
 Etats membres , la Commission propose le système " au fur et à
 mesure " .
 6. Tel est l' oDiet de la proposition ci-annexée .
 ---pagebreak--- -4-
 Proposta de
 REGULAMENTO ( CEE ) DO CONSELHO
 relativo à abertura , repartição e modo de gestão de contingentes pautais
 commitários para tomates , pepinos grandes e beringelas , dos números
 07.02.00-10 , 07.02.00-90 , 07.07.00-11 , 07.07.00-19 e 07.09.30-00
 da Nomenclatura Combinada , originários das ilhas Canárias ( 1988)
 0 CONSELHO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS ,
 - . _ . ...... 1
 Tendo em conta o Acto de Adesão de Espanha e de Portugal e, nomeadamente, o
 artigo 42 do Protocolo n2 2 a ele anexo,
 Tendo em conta a proposta da Comissão,
 Considerando que, por força do artigo 42 do Protocolo n2 2 anexo ao Acto de
 Adesão e do artigo 2a do Regulamento ( CEE ) n2 1391 / 87 do Conselho, de 18 de
 Maio de 1987 , relativo a certas adaptações do regime aplicado às ilhas
 Canárias os tomates , os pepinos grandes e as beringelas dos números
 07.02.00-10, 07.02.00-90, 07.07.00-11 , 07.07.00-19 e 07.09.30-00 da
 Nomenclatura Combinada , originários das ilhas Canárias , beneficiam, na
 importação no território aduaneiro da Comunidade, de direitos reduzidos no
 limite de contingentes pautais comunitários anuais ; que os volumes dos
 contingentes se elevam a :
 - 173 000 toneladas , para os tomates dos números 07.02.00-10 , 07.02.00-90 , da
 Nomenclatura Combinada ,
 - 28 663 toneladas , para os pepinos grandes dos números 07.07.00-11 e
 07.07.00-19 da Nomenclatura Combinada ,
 - 3 819 toneladas , para as beringelas do número 07.09.30-00 da Nomenclatura
 Combinada ;
 1 JO n2 L 302 de 15.11.1985 , p. 23 .
 2 JO na L 133 de 22.5.1987 , p. 5 .
 ---pagebreak--- - 5 -
 Considerando que , quando importados na parte de Espanha incluída no território
 aduaneiro da Comunidade , os referidos produtos beneficiam de isenção dos
 direitos aduaneiros e nao estão sujeitos à observância do preço de referência ;
 que , quando os referidos produtos são importados ein Portugal , os direitos do
 contingente aplicáveis devem ser calculados com base nas disposições na
 matéria do Acto de Adesão ; que , quando introduzidos em livre prática no resto
 do território aduaneiro da Comunidade, os referidos produtos beneficiam da
 redução progressiva dos direitos aduaneiros segundo o mesmo ritmo e nas mesmas
 condições que os previstos no artigo 75 - do Acto de Adesão e sob reserva da
 observância dos preços de referência ; que , para serem admitidos ao benefício
 do contingente pautai , os produtos em questão devem satisfazer certas
 condições de marcação e de rotulagem destinadas a servir de prova da sua
 origem; que convém, portanto , abrir os contingentes pautais em questão para
 1988 ;
 Considerando que , a partir da data de abertura dos referidos contingentes , a
 nomenclatura utilizada pela pauta aduaneira comum será substituída pela
 Nomenclatura Combinada baseada na Convenção Internacional sobre o Sistema
 Harmonizado de Designação e de Codificação das Mercadorias ; que o presente
 regulamento deve ter em conta este facto , prevendo os códigos da Nomenclatura
 Combinada a que pertencem os referidos produtos ;
 Considerando que se deve garantir , nomeadamente , o acesso igual e contínuo de
 todos os importadores da Comunidade a esses cçnt ingentes e a aplicação, sem
 interrupção, das taxas previstas para esses contingentes a todas as
 importações dos produtos em questão em todos os Estados-membros até ao
 esgotamento dos contingentes ; que um sistema de utilização dos contingentes
 pautais comunitários , baseado na repartição entre os Estados-membros, parece
 susceptível de respeitar a natureza comunitária dos referidos contingentes
 relativamente aos princípios acima enunciados ; que esta repartição deve , para
 representar o melhor possível a evolução real do mercado dos produtos em
 questão, ser efectuada proporcionalmente às necessidades dos Estados-membros ,
 calculadas , por um lado , com base nos dados estatísticos relativos às
 importações dos referidos produtos originários das ilhas Canárias, no decurso
 de um período de referência representativo e , por outro lado , com base nas
 perspectivas económicas para o período de cont ingentamento considerado ;
 ---pagebreak--- -ί-
 Considerando que , durante os três últimos anos em relação aos quais se dispõe
 de dados estatísticos , as importações dos Estados-membros evoluíram do
 seguinte modo :
 ( em toneladas )
 1 07.02.00-10 1 07.07.00 -11 1 07.09.30-00
 1 07.02.00-90 1 07.07.00- 19 I
 Est ados -membros 1 Tomates | Pepinos grandes | Beringelas
 1 1984 I 1985 | 1986 | 1984 | 1985 | 1986 | 1984 | 1985 | 1986
 Benelux 1 56 131175 188157 041 | 13 51 5 I 6 000 ( 11 566 1 2 70212 352|2 091
 Dinamarca 1 35 1 3 6 351 59 1 86 I 1 987 I 45 : -1 57 1 2
 Alemanha 1 2 449 ¡37 302 1 2 826 | 313(2 492 I 1 79 104 | 1 295 I 110
 Grécia 1 -1 -1 -1 -I - I -1 -I -I -
 Espanha i 16 85 8 1 1 5 430 1 -j 217 | 5 1 -1 445 1 174 1
 França I 5 82 1 7 770 1 1 944 | 8 | 345 1 211 1 37 1 454 I 40
 Irlanda I 39 1 21 | 62 1 6| 2 1 5| -I -I -
 Itália 1 -1 -1 3| -1 - 1 -I -I -I -
 Portugal 1 -1 -1 »1 -1 - 1 -I -I -I -
 Reino Unido 1 100 701 I 90 063 | 95 220 | 18 930(11 255 | 15 485 1 1 501 1 1 425 I 1 747
 Considerando que, no decurso dos três últimos anos , os produtos em questão só
 foram regularmente importados por certos Estados-membros não se tendo
 verificado quaisquer importações ou apenas importações ocasionais nos outros
 Estados-membros ; que , nestas circunstâncias , é oportuno , num primeiro estádio ,
 por um lado , prever a atribuição de quotas-partes iniciais aos Estados-membros
 realmente importadores e, por outro, garantir aos outros Estados-membros o
 acesso ao benefício dos contingentes pautais, quando houver informação da
 realização de importações nestes últimos ; que este sistema de repartição
 permite igualmente assegurar a uniformidade da aplicação da pauta aduaneira
 comum ;
 Considerando que , para ter em conta a evolução eventual das importações dos
 produtos em questão nos diferentes Estados-membros, convém dividir em duas
 parcelas o volume do contingente, sendo a primeira parcela repartida entre os
 Estados-membros e constituindo a segunda parcela uma reserva destinada a
 cobrir posteriormente as necessidades dos Estados-membros que esgotaram a sua
 quota-parte inicial , bem como as necessidades que se poderiam manifestar nos
 outros Estados-membros ; que , para garantir aos importadores de cada
 Estado-membro uma certa segurança, é indicado fixar a primeira parcela dos
 contingentes comunitários a um nível que , neste caso , se poderia situar em 75%
 de cada um dos volumes dos contingentes ;
 ---pagebreak--- Considerando que as quotas-pa rtes iniciais dos Estados-membros podem ser
 esgotadas mais ou menos rapidamente ; que , para ter em conta este facto e
 evitar qualquer descont i nuidade , importa que qualquer Estado-membro que tenha
 utilizado quase totalmente uma das suas quotas-partes iniciais proceda ao
 saque duma quota-parte complementar sobre a reserva correspondente ; que esse
 saque deve ser efectuado por cada Estado-membro quando cada uma das
 quotas-partes complementares estiver quase totalmente utilizada e tantas vezes
 quantas o permita a reserva ; que cada uma das quotas-partes iniciais e
 complementares deve ser válida até ao fim do período de cont ingentamento ; que
 este modo de gestão requer uma colaboração estreita entre os Estados-membros e
 a Comissão, a qual deve, nomeadamente, poder acompanhar a situação de
 esgotamento dos volumes dos contingentes e informar desse facto os
 Estados-membros ;
 Considerando que , se em data determinada do período de contingentamento existe
 um saldo importante de uma das quotas-partes iniciais em qualquer
 Estado-membro , é indispensável que esse Estado transfira uma percentagem
 apreciável para a reserva correspondente , a fim de evitar que uma parte de
 qualquer dos contingentes comunitários permaneça inutilizada num
 Estado-membro , quando podia ser utilizada noutros ;
 Considerando que , pelo facto de o Reino da Bélgica , o Reino dos Países Baixos
 e o Grão-Ducado do Luxemburgo estarem reunidos e representados pela união
 económica do Benelux , qualquer operação relativa à gestão das quotas-partes
 atribuídas à referida União Económica pode ser efectuada por um dos seus
 membros ,
 ADOPTOU 0 PRESENTE REGULAMENTO :
 Artigo 1-
 1. a) De 1 de Janeiro a 31 de Dezembro de 1988 , os direitos aduaneiros
 aplicáveis à importação na Comunidade dos produtos a seguir designados
 são suspensos aos níveis e nos limites de contingentes pautais
 comunitários indicados :
 ---pagebreak--- N* Número da I Designação I Volume dos Direitos
 de Nomenclatura I das I contingen - dos
 ordem Combinada I mercadorias I tes contingentes
 I I ( toneladas )
 09.041 ? Of . 02 . OU-ΊΟ I Tomates , frescos I 173 000 - de 1 de Janeiro
 07.02.00-90 jou refrigerados , origina- a 29 de
 ¡rios das ilhas Canàri as Fevereiro :
 I 3,8% com uma
 I cobrança mínima
 I de 0,7 ECOs por
 I 100 kg de peso
 I liquido
 I
 I -de 1 de Março a
 I 14 de Maio :
 I 7,7% , com uma
 I cobrança mínima
 I de 1,4 ECOs por
 I 100 kg de peso
 líquido
 I
 I
 I - de 15 de Maio a
 I 31 de Outubro :
 I 12,6% com uma
 I cobrança mínima
 I de 2,4 ECOs por
 I 100 kg de peso
 I líquido
 I
 I
 I - de 1 de Novembro
 I a 31 de
 I Dezembro : 7,7%
 I com uma cobrança
 I mínima de
 I 1,4 ECOs por
 I 100 kg de peso
 I líquido
 I
 I
 09.0419 07.07.00-11 iPepinos grandes , origina- 1 28 663 -de 1 de Janeiro
 07.07.00-19 | rios das ilhas Canãrias a 15 de Maio :
 I 11,2 %
 I - de 16 de Maio a
 I 31 de Outubro :
 I 14 %
 I -de 1 de Novembro
 I a 31 de
 I Dezembro : 11,2%
 I
 I
 09.0421 07.09.30-00 ¡Beringelas , originárias 1 3 819 11,2%
 ¡das ilhas Canárias
 ---pagebreak--- -1 -
 b ) Quando importados na parte de Espanha incluída no território aduaneiro
 da Comunidade , os referidos produtos beneficiam da isenção dos direitos
 aduaneiros e não estio sujeitos à observância do preço de referência ;
 c ) No limite desses contingentes pautais , a República Portuguesa aplica
 direitos aduaneiros calculados em conformidade com as disposições na
 matéria do Acto de Adesão e respectivos regulamentos .
 2 . a ) Os produtos objecto do presente regulamento só podem ser admitidos ao
 benefício dos contingentes pautais se, no momento da sua apresentação
 às autoridades encarregadas das formalidades de admissão com vista à
 sua introdução em livre prática no território aduaneiro da Comunidade e
 sem prejuízo das outras disposições em matéria de normas de qualidade ,
 se apresentarem em embalagens contendo , de modo claramente visível e
 perfeitamente legível , a menção " Ilhas Canárias " ou a sua tradução numa
 outra língua oficial da Comunidade ;
 b) O terceiro e quarto parágrafos do artigo 9 ? do
 Regulamento (CEE ) n? 1035 / 72 do Conselho , de
 18 de Maio de 1972, que estabelece a organização
 comum de mercado no sector das frutas e produtos
 hortícolas (*), com a última redacção que lhe foi
 dada pelo Regulamento ( CEE ) n ? 1351 / 86 ( 2 ), não
 se aplicam aos produtos mencionados no presente
 regulamento ;
 Artigo 2 a
 1 . Os contingentes pautais referidos no artigo 1 a são divididos em duas
 parcela s .
 1 JO na L 1 18 de 20.5.1972 , p. 1 .
 2 JO n a L 119 de 8.5.1986 , p. 46 .
 ---pagebreak--- - 10 -
 2. Uma primeira parcela de cada contingente pautai é repartida entre certos
 Estados-membros ; as quotas-partes que são válidas até 31 de Dezembro de 1988
 elevam-se as quantidades a seguir indicadas :
 a) Tomates dos números 07.02.00-10 e 07.02.00-90 da Nomenclatura Combinada :
 Benelux 39 510 toneladas,
 Alemanha 1 910 toneladas ,
 Espanha 16 400 toneladas.
 França 690 toneladas ,
 Reino Unido 71 240 toneladas ;
 b) Pepinos grandes dos números 07.07.00-11 e 07.07.00-19 da Nomenclatura
 Combinada :
 Benelux 8 080 toneladas ,
 Di namarca 550 toneladas,
 Alemanha 780 toneladas ,
 Espanha 60 toneladas,
 França 150 toneladas ,
 Reino Unido 11 880 toneladas;
 c) Beringelas do número 07.09.30-00 da Nomenclatura Combinada :
 Benelux 1 405 toneladas,
 Alemanha 310 toneladas ,
 Espanha 120 toneladas ,
 França 105 toneladas ,
 Reino Unido 920 toneladas .
 3 . A segunda parcela de cada contingente, ou seja,
 - 43 250 toneladas para os tomates dos números 07.02.00-10 e 07.02.00-90 da
 Nomenclatura Combinada ,
 - 7 163 toneladas para os pepinos grandes dos números 07.07.00-11 e
 07.07.00-19 da Nomenclatura Combinada,
 - 959 toneladas para as beringelas do número 07.09.30-00 da Nomenclatura
 Combi nada,
 ---pagebreak--- constitui a reserva comunitária correspondente .
 4. Se um importador informar da realização iminente de importações dos
 produtos em questão nos outros Estados-membros e pedir o benefício do
 contingente , o Estado-membro interessado procede , por via de notificação à
 Comissão, ao saque de uma quantidade correspondente às suas necessidades, na
 medida em que o saldo disponível da reserva o permita .
 Artigo 3 a
 1. Se uma das quotas-partes iniciais de um Estado-membro, tal como estão
 fixadas no na 2 do artigo 2 a - ou a mesma quota-parte deduzida da fracção
 transferida para a reserva correspondente em caso de aplicação do artigo 5 a -
 for utilizada em 90 % ou mais , esse Estado-membro procede , sem demora , por via
 de notificação ã Comissão, ao saque , na medida em que o montante da reserva o
 permita , de uma segunda quota-parte igual a 10 % da sua quota-parte inicial ,
 arredondada eventualmente para a unidade superior .
 2. Se, após esgotamento de qualquer quota-parte inicial , a segunda
 quota-parte sacada por um Estado-membro for utilizada em 90 % ou mais , esse
 Estado-membro procede , nas condições previstas no na 1 , ao saque , na medida em
 que o montante da reserva o permita , de uma terceira quota-parte igual a 5% da
 sua quota-parte inicial , arredondada eventualmente para a unidade superior .
 3. Se, após esgotamento de qualquer segunda quota-parte, a terceira
 quota-parte sacada por um Estado-membro for utilizada em 90 % ou mais , esse
 Estado-membro procede, nas mesmas condições, ao saque de uma quarta
 quota-parte igual à terceira .
 Este procedimento aplica -se até ao esgotamento da reserva .
 4. Em derrogação dos n2 s 1 , 2 e 3 , os Estados-membros podem proceder ao saque
 de quotas-partes inferiores às fixadas por esses números , se existirem razoes
 para considerar que estas não serão esgotadas . Os Estados-membros informam a
 Comissão dos motivos que os levaram a aplicar o disposto no presente número .
 ---pagebreak--- - 1&-
 Artigo 4a
 As quotas-partes complementares sacadas em aplicação do artigo 3a são válidas
 até 31 de Dezembro de 1988 .
 Artigo 5 a
 Os Estados-membros transferem para a reserva , o mais tardar em 1 de Outubro de
 1988, a fracção não utilizada da sua quota-parte inicial que, em 15 de
 Setembro de 1988 exceda 20 % do volume inicial . Os Estados-membros podem
 transferir uma quantidade mais importante , se existirem razões para considerar
 que esta não será utilizada .
 Os Estados-membros comunicam à Comissão, o mais tardar em 1 de Outubro de
 1988 , o total das importações dos produtos em questão efectuadas até 15 de
 Setembro de 1988 e imputadas nos contingentes comunitários , bem como ,
 even tua l mente, a fracção de cada uma das suas quotas-partes que transferem
 para cada uma das reservas .
 Artigo 6 a
 A Comissão registará os montantes das quotas-partes abertas pelos
 Estados-membros, em conformidade com os artigos 2 a e 3a, e informará cada um
 deles, logo que receba as notificações , da situação de esgotamento das
 reservas .
 A Comissão informará os Estados-membros , o mais tardar em 5 de Outubro de
 1988 , sobre o volume de cada uma das reservas após as transferências
 efectuadas nos termos do artigo 5 a .
 A Comissão velará por que o saque que esgota uma das reservas se limite ao
 saldo disponível e, para este efeito, informará com precisão do seu montante o
 Estado-membro que procede a este último saque .
 ---pagebreak--- - 13 -
 Artigo 7 2
 1. Os Est ados-membros tomarão todas as medidas necessárias para que a
 abertura das quotas-partes complementares que sacaram em aplicação do
 artigo 3 a torne possível as imputações , sem descontinuidade , nas suas partes
 acumuladas do contingente comunitário ,
 2. Os Estados-membros garantem aos importadores dos produtos em questão o
 livre acesso às quotas-partes que lhes são atribuídas .
 3 . Os Est ados-membros procedem à imputação das importações do produto em
 questão nas suas quotas-pares , à medida que esse produto for apresentado na
 alfândega a coberto de declarações de introdução em livre prática .
 4. A situação de esgotamento das quotas-partes dos Estados-membros é
 verificada com base nas importações imputadas nas condições definidas no n 2 3 .
 Artigo 8 2
 A pedido da Comissão , os Estados-membros informá - la- ão das importações
 efec t ivamente imputadas nas suas quotas-partes .
 Artigo 9 2
 Os Estados-membros e a Comissão colaborarao estreitamente para assegurar a
 observância do presente regulamento .
 ---pagebreak--- Artigo 10a
 0 presente regulamento entra em vigor em 1 de Janeiro de 1988 .
 0 presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente
 aplicável em todos os Estados-membros .
 Feito em Bruxelas , em
 Pelo Conselho
 0 Présidente
 ---pagebreak--- FICHE D ' IMPACT SUR IA COMPETITIVITE ET L' EMPLOI
 Cette proposition est formulée en conformité avec un engagement
 contractuel de la Carrnronauté . L' impact découlant de cette concession a
 été pris en considération lors de la prise de décision d' adoption de ce
 contingent et il n 1 aura pas un caractère sérieux sur la xmpétitivitê
 et 1 * emploi dans la Communauté .


text:
FELIDA is een opvangcentrum voor grote katachtigen in Nijeberkoop, Friesland. Het centrum werd eind 1992 geopend. De opgevangen katachtigen komen voornamelijk uit dierentuinen en circussen. Sommige worden overgeplaatst naar het reservaat Lionsrock, in Zuid-Afrika.
 Stichting Pantera (1992-2013)
 Het opvangcentrum werd opgericht door Stichting Pantera dat eind 1992 zijn deuren opende voor de opvang van grote katachtigen. Het opvangcentrum richtte zich met name op 'afgedankte' circusdieren. De eerste bewoner was de Siberische tijger Ruby.
 De opvang van de leeuw Khai in 1994 leverde klachten en bezwaren van omwonenden op. Het dier zou de omwonenden uit de slaap houden, en omwonenden waren niet overtuigd van de veiligheid van het verblijf. De Raad van State besliste later dat jaar dat de bezwaren over geluidsoverlast niet gegrond waren en handhaafde (voorlopig) de milieuvergunning van het pension. Ook in latere jaren rezen bezwaren tegen de opvang van (grote aantallen) leeuwen, vooral vanwege het 'angstaanjagende' gebrul.
 FELIDA (2013-nu)
 Het centrum werd in oktober 2013 overgenomen door stichting Vier Voeters (Four Paws International) en ging verder onder de naam Felida Big Cat Sanctuary. De stichting biedt onderdak aan enkele grote katachtigen, waaronder een luipaard, leeuwen en tijgers. FELIDA is een tussenstation voor grote katachtigen die voornamelijk uit dierentuinen en circussen komen. Dieren die daar fysiek toe in staat zijn, zullen worden overgeplaatst naar Lionsrock, een reservaat voor grote katachtigen van Vier Voeters in Zuid-Afrika. Dieren die niet overgeplaatst kunnen worden blijven bij FELIDA.
 Vermeende tijgerontsnapping
 Op 14 mei 2016 was de roofdierenopvang in het nieuws vanwege de vermissing van twee tijgers. Toen bleek dat de tijgers niet meer in hun verblijf zaten, werden volgens protocol de politie en omwonenden gewaarschuwd. Al snel bleek dat de dieren zich verscholen verderop op het terrein, waarop ze werden verdoofd en teruggebracht naar hun verblijven. Van gevaar voor de omgeving en paniek is nooit sprake geweest, omdat de dieren niet buiten het omheinde terrein van de opvang zijn geweest.
 Noten
 Externe link
 Officiële website
 Dierenopvangcentrum
 Organisatie in Friesland