type: legislation

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 21.12.2016.
 COM(2016) 883 final
 2016/0409(COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, izmjeni Uredbe (EU) br. 515/2014 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1986/2006, Odluke Vijeća 2007/533/PUP i Odluke Komisije 2010/261/EU
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Posljednje se dvije godine Europska unija paralelno bavila različitim izazovima: upravljanjem migracijama, integriranim upravljanjem vanjskim granicama EU-a te borbom protiv terorizma i prekograničnog kriminaliteta. Učinkovita razmjena informacija među državama članicama te između država članica i relevantnih agencija EU-a bitna je za snažan odgovor na te izazove te za izgradnju učinkovite i istinske sigurnosne unije.
 Schengenski informacijski sustav (SIS) najuspješniji je alat za učinkovitu suradnju tijela nadležnih za imigraciju, policijskih, carinskih i pravosudnih tijela u EU-u i u državama pridruženima Schengenu. Nadležna tijela u državama članicama kao što su policija, službenici graničnog nadzora i carinski službenici moraju imati pristup visokokvalitetnim informacijama o osobama ili predmetima koje provjeravaju te jasne upute o tome što je potrebno poduzeti u svakom pojedinačnom slučaju. Taj opsežni informacijski sustav okosnica je schengenske suradnje i ima ključnu ulogu u olakšavanju slobodnog kretanja ljudi unutar schengenskog prostora. Nadležnim tijelima omogućuje da unose i pregledavaju podatke o traženim osobama, osobama koje možda nemaju pravo ulaska u EU ili boravka u EU-u, nestalim osobama – osobito djeci – i predmetima koji su možda ukradeni, nezakonito prisvojeni ili izgubljeni. SIS ne sadržava samo informacije o pojedinim osobama ili predmetima, već i jasne upute nadležnim tijelima o tome što poduzeti kad se osoba ili predmet pronađe.
 Komisija je 2016. provela sveobuhvatnu evaluaciju
 1
 sustava SIS, tri godine nakon početka rada njegove druge generacije. U evaluaciji je utvrđeno da je SIS funkcionirao doista uspješno. Nacionalna su nadležna tijela 2015. provjeravala osobe i predmete u sustavu SIS u gotovo 2,9 milijardi slučajeva te su razmijenila više od 1,8 milijuna dopunskih informacija. Međutim, kako je Komisija i najavila u svojem programu rada za 2017., na temelju tog pozitivnog iskustva potrebno je dodatno ojačati djelotvornost i učinkovitost sustava. U tu svrhu Komisija kao rezultat evaluacije predstavlja prvi skup od tri prijedloga za poboljšanje i proširenje upotrebe sustava SIS i pritom nastavlja raditi na povećanju interoperabilnosti postojećih i budućih sustava za izvršavanje zakonodavstva i upravljanje granicama, prateći rad stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost.
 Ti prijedlozi obuhvaćaju upotrebu sustava (a) za upravljanje granicama, (b) za policijsku suradnju i pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima i (c) za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom. Prva dva prijedloga zajedno čine pravnu osnovu za uspostavu, rad i upotrebu sustava SIS. Prijedlog za upotrebu sustava SIS za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom dopuna je prijedlogu za upravljanje granicama i njegovim odredbama. Uspostavlja novu kategoriju upozorenja i pridonosi provedbi i praćenju Direktive 2008/115/EZ
 2
 .
 Zbog varijabilne geometrije sudjelovanja država članica u politikama EU-a u području slobode, sigurnosti i pravde potrebno je donijeti tri zasebna pravna instrumenta, koji će međutim funkcionirati potpuno usklađeno te omogućiti sveobuhvatan rad i upotrebu sustava.
 Usporedno s time Komisija je u travnju 2016. počela promišljati o „Jačim i pametnijim informacijskim sustavima za granice i sigurnost”
 3
 s namjerom da ojača i poboljša upravljanje informacijama na razini EU-a. Glavni je cilj osigurati da nadležna tijela sustavno raspolažu potrebnim informacijama iz različitih informacijskih sustava. Da bi ostvarila taj cilj, Komisija pregledava postojeću arhitekturu informacijskih sustava kako bi utvrdila gdje postoji nedostatak informacija i nepotpun pregled podataka koji proizlaze iz manjkavih funkcija postojećih sustava te iz rascjepkanosti cjelokupne arhitekture EU-a za upravljanje podacima. Za potporu u tom radu Komisija je osnovala stručnu skupinu na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost, čiji su privremeni zaključci uzeti u obzir i pri izradi prvog skupa prijedloga koji se odnose na pitanja kvalitete podataka
 4
 . Predsjednik Juncker u svojem govoru o stanju Unije u rujnu 2016. osvrnuo se i na važnost otklanjanja postojećih nedostataka u upravljanju informacijama te poboljšavanja interoperabilnosti i međusobne povezanosti postojećih informacijskih sustava.
 Na temelju zaključaka stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost, koji će biti predstavljeni u prvoj polovici 2017., Komisija će sredinom 2017. razmotriti drugi skup prijedloga za daljnje poboljšanje interoperabilnosti sustava SIS s ostalim informacijskim sustavima. Podjednako je važno preispitati Uredbu (EU) br. 1077/2011
 5
 o Europskoj agenciji za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) što će se vjerojatno izvršiti 2017. zasebnim prijedlozima Komisije. Ulaganje u brzu, učinkovitu i kvalitativnu razmjenu informacija, upravljanje informacijama te osiguravanje interoperabilnosti baza podataka i informacijskih sustava EU-a važno je za prevladavanje trenutačnih sigurnosnih izazova.
 Ovaj prijedlog dio je prvog skupa prijedloga
 6
 za poboljšanje funkcioniranja sustava SIS i njegova rada i upotrebe u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima. Njime se provode:
 (1)najava Komisije o povećanju dodane vrijednosti sustava SIS za potrebe izvršavanja zakonodavstva
 7
 kao odgovor na nove prijetnje;
 (2)objedinjavanje rezultata rada na provedbi sustava SIS provedenog u posljednje tri godine koji uključuje tehničke izmjene Središnjeg SIS-a radi proširenja nekih od postojećih kategorija upozorenja i uvođenja novih funkcija;
 (3)preporuke za tehničke i postupovne promjene koje proizlaze iz sveobuhvatne evaluacije sustava SIS
 8
 ;
 (4)zahtjevi krajnjih korisnika sustava SIS povezani s tehničkim poboljšanjima i
 (5)privremeni zaključci stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost
 9
 o kvaliteti podataka.
 Budući da je ovaj prijedlog suštinski povezan s Komisijinim prijedlogom Uredbe o uspostavi, radu i upotrebi sustava SIS u području graničnih kontrola, postoje određene zajedničke odredbe. Među njima su mjere koje obuhvaćaju upotrebu sustava SIS u svim fazama, uključujući ne samo rad središnjeg sustava i nacionalnih sustava, već i potrebe krajnjih korisnika, pojačane mjere za kontinuitet rada te mjere za kvalitetu podataka, zaštitu podataka i sigurnost podataka te odredbe o praćenju, evaluaciji i mehanizmima izvješćivanja. U oba se prijedloga proširuje i upotreba biometrijskih podataka
 10
 .
 Postojeći pravni okvir druge generacije sustava SIS, koji se odnosi na njegovu upotrebu za potrebe policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, temelji se na instrumentu bivšeg trećeg stupa – Odluci Vijeća 2007/533/PUP
 11
 , kao i na instrumentu bivšeg prvog stupa – Uredbi (EZ) br. 1986/2006
 12
 . U ovom se prijedlogu objedinjuje sadržaj postojećih instrumenata i dodaju nove odredbe radi:
 boljeg usklađivanja nacionalnih postupaka za upotrebu sustava SIS, osobito u vezi s kaznenim djelima povezanima s terorizmom te s djecom koja su u opasnosti od roditeljske otmice,
 proširenja područja primjene sustava SIS uvođenjem novih elemenata biometrijskih identifikatora u postojeća upozorenja,
 uvođenja tehničkih promjena za poboljšanje sigurnosti i smanjenje administrativnog opterećenja uvođenjem obveznih nacionalnih kopija i zajedničkih tehničkih standarda za provedbu,
 obuhvaćanja potpune upotrebe sustava SIS u svim fazama, ne ograničavajući se samo na središnji sustav i nacionalne sustave, već i osiguravajući da krajnji korisnici dobiju sve podatke potrebne za izvršavanje svojih zadaća i da se pridržavaju svih sigurnosnih pravila pri obradi podataka u SIS-u.
 •Dosljednost s ostalim politikama Unije kao i s postojećim i budućim pravnim instrumentima
 Ovaj je prijedlog blisko povezan s drugim politikama Unije te ih dopunjuje, uključujući:
 (1)unutarnju sigurnost kako je istaknuto u Europskom programu sigurnosti
 13
 i u Komisijinu radu za učinkovitu i istinsku sigurnosnu uniju
 14
 , radi sprečavanja, otkrivanja, istrage i kaznenog progona terorističkih kaznenih djela i drugih teških kaznenih djela omogućujući tijelima za izvršavanje zakonodavstva da obrađuju osobne podatke osoba koje se sumnjiči za uključenost u teroristička djela ili teška kaznena djela;
 (2)zaštitu podataka u onoj mjeri u kojoj se ovim prijedlogom osigurava zaštita temeljnih prava pojedinaca čiji se osobni podaci obrađuju u sustavu SIS.
 Ovaj je prijedlog blisko povezan i s postojećim zakonodavstvom Unije te ga dopunjuje, uključujući:
 (3)europsku graničnu i obalnu stražu pri njezinu pristupu sustavu SIS za potrebe predloženog europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS)
 15
 te radi osiguravanja tehničkog sučelja za pristup sustavu SIS za timove europske granične i obalne straže, timove osoblja uključenog u zadaće povezane s vraćanjem i članove timova za potporu upravljanju migracijama radi pristupa i pretraživanja podataka unesenih u SIS u okviru njihovih ovlaštenja;
 (4)Europol u mjeri u kojoj se ovim prijedlogom Europolu priznaju dodatna prava pristupa i pretraživanja podataka unesenih u SIS, u okviru njegovih ovlaštenja;
 (5)prümske odluke u mjeri u kojoj se odredbama ovog prijedloga kojima se omogućuje identifikacija pojedinaca na temelju otisaka prstiju (kao i na temelju prikaza lica ili profila DNK-a) dopunjuju postojeće odredbe prümskih odluka
 16
 o uzajamnom prekograničnom internetskom pristupu određenim nacionalnim bazama podataka o DNK-u i sustavima za automatsku identifikaciju otisaka prstiju.
 Ovaj prijedlog blisko je povezan i s budućim zakonodavstvom Unije te ga dopunjuje, uključujući:
 (6)upravljanje vanjskim granicama. Prijedlogom se dopunjuje novo načelo predviđeno u Zakoniku o schengenskim granicama o sustavnim kontrolama svih putnika uvidom u odgovarajuće baze podataka, uključujući građane EU-a, pri ulasku u schengenski prostor i izlasku iz njega kao odgovor na pojavu stranih terorističkih boraca;
 (7)sustav ulaska/izlaska. Prijedlog odražava predloženu upotrebu kombinacije otisaka prstiju i prikaza lica kao biometrijskih identifikatora koji se upotrebljavaju u radu sustava ulaska/izlaska (EES);
 (8)sustav EU-a za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS). U prijedlogu se uzima u obzir predloženi sustav ETIAS kojim se osigurava temeljita sigurnosna procjena, uključujući provjeru u sustavu SIS, državljana trećih zemalja koji namjeravaju putovati u EU-u.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Pravnu osnovu ovog prijedloga za odredbe koje se odnose na policijsku suradnju i pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima čine članak 82. stavak 1. točka (d), članak 85. stavak 1., članak 87. stavak 2. točka (a) i članak 88. stavak 2. točka (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
 •Varijabilna geometrija
 Ovaj se prijedlog temelji na odredbama schengenske pravne stečevine o policijskoj suradnji i pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima. Stoga treba uzeti u obzir sljedeće posljedice povezane s raznim protokolima i sporazumima s pridruženim zemljama:
 Danska: u skladu s člankom 4. Protokola br. 22. o stajalištu Danske priloženog Ugovorima Danska mora u roku od šest mjeseci od odluke Vijeća o ovoj Uredbi odlučiti hoće li u nacionalno zakonodavstvo prenijeti ovaj prijedlog, koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini.
 Ujedinjena Kraljevina: u skladu s člankom 5. Protokola o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i u skladu s člankom 8. stavkom 2. Odluke Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u nekim odredbama schengenske pravne stečevine
 17
 , ova Uredba obvezujuća je za Ujedinjenu Kraljevinu.
 Irska: u skladu s člankom 5. Protokola o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i u skladu s člankom 6. stavkom 2. Odluke Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u nekim odredbama schengenske pravne stečevine
 18
 , ova Uredba obvezujuća je za Irsku.
 Bugarska i Rumunjska: ova Uredba predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini ili je na drugi način s njom povezan u smislu članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2005. Ovu Uredbu treba tumačiti u vezi s Odlukom Vijeća 2010/365/EU od 29. lipnja 2010.
 19
 kojom je utvrđeno da se, uz određena ograničenja, odredbe schengenske pravne stečevine koje se odnose na Schengenski informacijski sustav primjenjuju na Bugarsku i Rumunjsku.
 Cipar i Hrvatska: ova Uredba predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini ili je na drugi način s njom povezan, u smislu članka 3. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2003. odnosno u smislu članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2011.
 Pridružene zemlje: Predložena je Uredba obvezujuća za Island, Norvešku, Švicarsku i Lihtenštajn na temelju pojedinačnih sporazuma o pridruživanju tih zemalja provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine.
 •Supsidijarnost
 Ovim će se prijedlogom razviti i nadograditi postojeći SIS koji je operativan od 1995. Izvorni međuvladin okvir zamijenjen je instrumentima Unije 9. travnja 2013. (Uredba (EZ) br. 1987/2006 i Odluka Vijeća 2007/533/PUP). Potpuna analiza supsidijarnosti provedena je u prethodnim slučajevima; ovom se inicijativom nastoje dodatno poboljšati postojeće odredbe, ukloniti utvrđeni nedostaci i poboljšati operativni postupci.
 Intenzivnu razmjenu informacija među državama članicama u sustavu SIS nije moguće ostvariti decentraliziranim rješenjima. Zbog opsega, učinaka i posljedica djelovanja, ciljevi ovog prijedloga mogu se bolje ostvariti na razini Unije.
 Ciljevi ovog prijedloga obuhvaćaju, među ostalim, tehnička poboljšanja za povećanje učinkovitosti sustava SIS i napore za usklađivanje upotrebe sustava u svim državama članicama sudionicama. EU je zbog transnacionalne prirode tih ciljeva i izazova u vezi s osiguravanjem učinkovite razmjene informacija radi suzbijanja sve raznovrsnijih prijetnji, u dobrom položaju za predlaganje rješenja za ove probleme koje države članice ne mogu same prevladati na zadovoljavajući način.
 Ako se postojeća ograničenja sustava SIS ne otklone, postoji opasnost da se propuste brojne prilike za maksimalno povećanje učinkovitosti i dodane vrijednosti EU-a te da se pojave manjkavosti koje će ometati rad nadležnih tijela. Na primjer, nepostojanje usklađenih pravila o brisanju suvišnih upozorenja unutar sustava može predstavljati prepreku slobodi kretanja osoba koja je temeljno načelo Unije.
 •Proporcionalnost
 U članku 5. Ugovora o Europskoj uniji navodi se da djelovanje Unije ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva utvrđenih Ugovorom. Oblik tog djelovanja EU-a bira se tako da se omogući postizanje cilja prijedloga i što učinkovitija provedba djelovanja. Predložena inicijativa predstavlja preispitivanje sustava SIS u vezi s policijskom suradnjom i pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima.
 Prijedlog se temelji na načelima ugrađene privatnosti. Ovaj je prijedlog proporcionalan u smislu prava na zaštitu osobnih podataka jer osigurava posebna pravila o brisanju upozorenja i ne zahtijeva prikupljanje i pohranjivanje podataka dulje nego što je nužno potrebno za rad sustava i postizanje njegovih ciljeva. Na temelju operativnih zahtjeva ovim se prijedlogom skraćuje razdoblje čuvanja podataka za upozorenja o predmetima i usklađuje ih se s upozorenjima o osobama (jer su upozorenja o predmetima često povezana s osobnim podacima kao što su osobne isprave ili registarske pločice). Policijsko iskustvo pokazalo je da se ukradenu imovinu može pronaći u relativno kratkom roku zbog čega je desetogodišnji rok istjecanja valjanosti upozorenja o predmetima nepotrebno dug.
 Upozorenja u sustavu SIS sadržavaju samo podatke koji su nužni za identificiranje i lociranje osobe ili predmeta i za omogućivanje provođenja primjerene operativne mjere. Sve ostale detaljnije podatke osiguravaju uredi SIRENE koji omogućuju razmjenu dopunskih informacija.
 Osim toga, prijedlogom se predviđa provedba svih nužnih zaštitnih mjera i mehanizama koji su potrebni za učinkovitu zaštitu temeljnih prava osoba na koje se ti podaci odnose, osobito za zaštitu njihova privatnog života i osobnih podataka. Prijedlog uključuje i odredbe posebno namijenjene jačanju sigurnosti osobnih podataka pojedinaca koji se čuvaju u sustavu SIS.
 Kako bi sustav proradio, neće biti potrebe za daljnjim postupcima i usklađivanjem na razini EU-a. Predviđena je mjera proporcionalna utoliko što ne prelazi ono što je potrebno u smislu djelovanja na razini EU-a za ostvarivanje utvrđenih ciljeva.
 •Odabir instrumenta
 Predloženo preispitivanje imat će oblik Uredbe koja će se zamijeniti Odluku Vijeća 2007/533/PUP pri čemu će se zadržati velik dio njezina sadržaja. Odluka 2007/533/PUP donesena je kao takozvani „instrument trećeg stupa” na temelju bivšeg Ugovora o Europskoj uniji. Takve instrumente „trećeg stupa” donosilo je Vijeće bez sudjelovanja Europskog parlamenta kao suzakonodavca. Pravna je osnova ovog prijedloga Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU) s obzirom na to da je struktura stupova prestala postojati stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona 1. prosinca 2009. U pravnoj se osnovi zahtijeva primjena redovnog zakonodavnog postupka. Potrebno je odabrati oblik Uredbe (Europskog parlamenta i Vijeća) jer odredbe trebaju biti obvezujuće i izravno primjenjive u svim državama članicama.
 Prijedlogom će se nadograditi i ojačati postojeći centralizirani sustav preko kojeg države članice međusobno surađuju što zahtijeva zajednički ustroj i obvezujuća pravila djelovanja. Osim toga, utvrđuju se obvezujuća pravila za pristup sustavu, među ostalim za potrebe izvršavanja zakonodavstva, koja su jednaka za sve države članice te za Europsku agenciju za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde
 20
 (eu-LISA). Od 9. svibnja 2013. agencija eu-LISA odgovorna je za operativno upravljanje Središnjim SIS-om, što uključuje sve zadaće potrebne da bi se osigurao neometan rad Središnjeg SIS-a 24 sata na dan, sedam dana u tjednu. Ovaj se prijedlog temelji na odgovornostima agencije eu-LISA povezanima sa sustavom SIS.
 Nadalje, prijedlogom se predviđaju izravno primjenjiva pravila na temelju kojih osobe na koje se podaci odnose mogu pristupiti svojim podacima i pravnim lijekovima bez potrebe za dodatnim provedbenim mjerama.
 Zbog toga je samo Uredbu moguće odabrati kao pravni instrument.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA
 •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva
 U skladu s Uredbom (EZ) br. 1987/2006 i Odlukom Vijeća 2007/533/PUP tri godine nakon početka njegova djelovanja, Komisija je provela sveobuhvatnu evaluaciju Središnjeg SIS-a II kao i evaluaciju dvostrane i višestrane razmjene dopunskih informacija među državama članicama.
 U rezultatima evaluacije istaknuta je potreba za izmjenama pravne osnove sustava SIS radi pružanja boljeg odgovora na nove sigurnosne i migracijske izazove. To na primjer uključuje prijedlog čiji je cilj riješiti pitanja upotrebe sustava SIS u svim fazama uređivanjem načina na koji ga krajnji korisnici upotrebljavaju i utvrđivanjem standarda sigurnosti podataka koji su primjenjivi i na upotrebu od strane krajnjih korisnika, ojačati sustav za potrebe suzbijanja terorizma propisivanjem nove mjere koju se može donijeti, pojasniti položaj djece koja su u opasnosti od roditeljske otmice kao i proširiti biometrijske identifikatore dostupne u sustavu.
 Na temelju rezultata evaluacije utvrđena je i potreba za zakonskim izmjenama kako bi se poboljšalo tehničko funkcioniranje sustava i pojednostavnili nacionalni postupci. Tim će se mjerama pojačati učinkovitost i djelotvornost sustava SIS jer će se olakšati njegova upotreba i smanjiti nepotrebno opterećenje. Za poboljšanje kvalitete podataka i transparentnosti sustava osmišljene su daljnje mjere kojima će se jasno opisati posebne zadaće izvješćivanja država članica i agencije eu-LISA.
 Rezultati sveobuhvatne evaluacije (izvješće o evaluaciji i povezani radni dokument službi Komisije doneseni su 21. prosinca 2016.
 21
 ) čine temelj za mjere iz ovog prijedloga.
 •Savjetovanja s dionicima
 Tijekom Komisijine evaluacije sustava SIS zatražene su povratne informacije i prijedlozi relevantnih dionika, uključujući delegate u Odboru za SISVIS, na temelju postupka utvrđenog člankom 67. Odluke Vijeća 2007/533/PUP. U taj Odbor uključeni su predstavnici država članica i za operativna pitanja koja se odnose na sustav SIRENE (prekogranična suradnja povezana sa sustavom SIS) i za tehnička pitanja u vezi s razvojem i održavanjem sustava SIS i povezane aplikacije SIRENE.
 Delegati su odgovarali na detaljne upitnike u okviru postupka evaluacije. U slučajevima u kojima je bilo potrebno dodatno pojašnjenje ili je predmet evaluacije trebalo dodatno razviti to je postignuto razmjenom informacija elektroničkom poštom ili ciljanim razgovorima. Tim iterativnim postupkom omogućeno je otvaranje pitanja na sveobuhvatan i transparentan način. Tijekom 2015. i 2016. godine delegati u Odboru za SISVIS raspravljali su o tim pitanjima na posebnim sastancima i radionicama.
 Komisija se posebno savjetovala i s nacionalnim tijelima država članica nadležnima za zaštitu podataka i s članovima Skupine za koordinaciju nadzora druge generacije sustava SIS (SIS II) u području zaštite podataka. Države članice podijelile su svoja iskustva o zahtjevima za pristup podacima osoba na koje se oni odnose i o radu nacionalnih tijela za zaštitu podataka odgovarajući na posebne upitnike. Ovaj je prijedlog oblikovan na temelju odgovora dobivenih tim upitnicima iz lipnja 2015.
 Komisija je interno uspostavila međusektorsku upravljačku skupinu u koju su uključeni Glavno tajništvo i glavne uprave za migracije i unutarnje poslove, pravosuđe i potrošače, ljudske resurse i sigurnost te informatiku. Ta upravljačka skupina pratila je postupak evaluacije i prema potrebi davala smjernice.
 U zaključcima evaluacije u obzir su uzeti i dokazi prikupljeni tijekom terenskih evaluacijskih posjeta državama članicama tijekom kojih se detaljno provjeravao način na koji se SIS upotrebljava u praksi. To uključuje rasprave i razgovore s praktičnim korisnicima, osobljem ureda SIRENE i nacionalnim nadležnim tijelima.
 S obzirom na te povratne informacije u ovom se prijedlogu utvrđuju mjere za poboljšanje tehničke i operativne učinkovitosti i djelotvornosti sustava.
 •Prikupljanje i primjena stručnog znanja
 Uz savjetovanja s dionicima Komisija je potražila i savjete vanjskih stručnjaka u trima studijama čiji su zaključci uzeti u obzir u izradi ovog prijedloga:
 Tehnička procjena sustava SIS (Kurt Salmon)
 22
 Tom su procjenom utvrđena ključna pitanja u vezi s funkcioniranjem sustava SIS i buduće potrebe koje treba zadovoljiti, a prvenstveno su utvrđene moguće zabrinutosti u vezi s maksimalnim pojačanjem kontinuiteta rada i s osiguravanjem da se cjelokupna arhitektura može prilagoditi povećanju zahtjeva u pogledu kapaciteta.
 Procjena učinka IKT-a na moguća poboljšanja u arhitekturi sustava SIS II (Kurt Salmon)
 23
 Tom studijom procijenjeni su trenutačni troškovi rada sustava SIS na nacionalnoj razini te su evaluirana dva moguća tehnička scenarija za poboljšanje sustava. Oba scenarija uključuju skup tehničkih prijedloga usmjerenih na poboljšanje središnjeg sustava i cjelokupne arhitekture,
 „Procjena tehničkih poboljšanja arhitekture sustava SIS II i utjecaj na IKT – Konačno izvješće”, 10. studenoga 2016. (Wavestone)
 24
 U toj su studiji procijenjeni učinci na troškove za države članice u pogledu uporabe nacionalne kopije te su analizirana tri scenarija (potpuno centralizirani sustav, standardizirana provedba nacionalnog sustava (N.SIS) koju razvija i državama članicama osigurava agencija eu-LISA i zasebna provedba N.SIS-a sa zajedničkim tehničkim standardima).
 •Procjena učinka
 Komisija nije provela procjenu učinka.
 Tri neovisne procjene ( navedene u odjeljku „Prikupljanje i primjena stručnog znanja”) bile su osnova za razmatranje posljedica promjena sustava s tehničkog gledišta. Osim toga, Komisija je od 2013. dovršila dva pregleda Priručnika SIRENE, tj. otkad je sustav SIS II počeo s radom 9. travnja 2013. i otkada se Odluka 2007/533/PUP počela primjenjivati. To uključuje procjenu u okviru srednjoročnog preispitivanja na temelju koje je 29. siječnja 2015. izdan novi Priručnik SIRENE
 25
 . Komisija je ujedno donijela i Katalog najboljih praksi i preporuka
 26
 . Osim toga, agencija eu-LISA i države članice redovito i često provode tehnička poboljšanja sustava. Smatra se da su te mogućnosti sada iscrpljene pa je potrebna opsežna izmjena pravne osnove. Jasnoću u područjima kao što je primjena sustava za krajnje korisnike ili detaljna pravila o brisanju upozorenja nije moguće postići samo poboljšanom primjenom i provedbom.
 Nadalje, Komisija je provela sveobuhvatnu evaluaciju sustava SIS u skladu sa zahtjevima iz članka 24. stavka 5., članka 43. stavka 3. i članka 50. stavka 5. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i iz članka 59. stavka 3. i članka 66. stavka 5. Odluke 2007/533/PUP te je izdala prateći radni dokument službi Komisije. Rezultati sveobuhvatne evaluacije (izvješće o evaluaciji i povezani radni dokument službi Komisije doneseni su 21. prosinca 2016.) čine temelj za mjere iz ovog prijedloga.
 Mehanizmom evaluacije Schengena, utvrđenim Uredbom (EU) br. 1053/2013
 27
 , omogućuje se redovita pravna i operativna procjena funkcioniranja sustava SIS u državama članicama. Evaluacije zajednički provode Komisija i države članice. S pomoću tog mehanizma Vijeće donosi preporuke za pojedine države članice koje se temelje na evaluacijama provedenima u sklopu višegodišnjih i godišnjih programa. S obzirom na njihovu pojedinačnu prirodu, te preporuke ne mogu zamijeniti pravno obvezujuća pravila koja su istodobno primjenjiva na sve države članice koje upotrebljavaju SIS.
 Odbor za SISVIS redovito raspravlja o praktičnim operativnim i tehničkim pitanjima. Iako su ti sastanci neophodni za suradnju Komisije i država članica, ishodom tih rasprava (ne uključujući zakonodavne izmjene) ne mogu se riješiti pitanja koja nastaju, na primjer, zbog različitih nacionalnih praksi.
 Izmjene predložene ovom Uredbom nemaju znatan gospodarski učinak ili učinak na okoliš. Međutim, te bi izmjene trebale imati znatan pozitivan društveni učinak s obzirom na to da se njima jača sigurnost na način da se omogućuje bolja identifikacija osoba s lažnim identitetom, kriminalaca čiji je identitet nepoznat nakon počinjenja teškog kaznenog djela i nestalih maloljetnika. Razmotren je učinak tih izmjena na temeljna prava i zaštitu podataka te je detaljnije izložen u sljedećem odjeljku („Temeljna prava”).
 Prijedlog je potkrijepljen znatnom količinom dokaza prikupljenih radi izrade sveobuhvatne evaluacije druge generacije sustava SIS u kojoj se razmatralo funkcioniranje i moguća poboljšanja sustava. Provedena je i studija procjene troškovnih učinaka kako bi se osiguralo da je odabrana nacionalna arhitektura najprikladnija i proporcionalna.
 •Temeljna prava i zaštita podataka
 Ovim se prijedlogom ne uspostavlja novi sustav, već se razvija i poboljšava postojeći, pa se on stoga temelji na važnim i učinkovitim zaštitnim mjerama koje su već uspostavljene. Međutim, s obzirom na to da se u sustavu i dalje obrađuju osobni podaci, a obrađivat će se i nove kategorije osjetljivih biometrijskih podataka, mogući su učinci na temeljna prava pojedinca. Oni su temeljito razmotreni te su uvedene dodatne zaštitne mjere za ograničavanje prikupljanja i daljnje obrade podataka na razinu koja je strogo neophodna i operativno nužna i ograničavanje pristupa tim podacima na one osobe koje imaju operativnu potrebu za njihovom obradom. U ovom su prijedlogu utvrđeni jasni vremenski okviri za čuvanje podataka, uključujući i skraćeno razdoblje čuvanja podataka o upozorenjima o predmetima. Izričito se priznaje i propisuje pravo pojedinaca da pristupaju podacima koji se odnose na njih i da ih ispravljaju i zahtijevaju brisanje podataka u skladu s njihovim temeljnim pravima (vidjeti odjeljak o zaštiti podataka i sigurnosti).
 Prijedlogom se nadalje jačaju mjere za zaštitu temeljnih prava s obzirom na to da se u zakonodavstvu propisuje obveza brisanja upozorenja i uvodi se procjena proporcionalnosti u slučaju produljenja trajanja upozorenja. Upotrebom biometrijskih podataka za nestale osobe kojima je potrebna zaštita omogućit će se pouzdanija identifikacija pojedinaca, pri čemu se osigurava da su osobni podaci točni i primjereno zaštićeni. Prijedlogom se utvrđuju opsežne i stroge zaštitne mjere za upotrebu biometrijskih identifikatora kako bi se izbjegle nepotrebne neugodnosti za nedužne osobe.
 Prijedlogom se zahtijeva i sigurnost sustava u svim fazama njegova rada čime se osigurava veća zaštita podataka pohranjenih u sustavu. Uvođenjem jasnog postupka upravljanja incidentima te poboljšanjem kontinuiteta rada sustava SIS ovaj je prijedlog u potpunosti u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima
 28
 kad je riječ o pravu na zaštitu osobnih podataka. Razvoj i stalna učinkovitost sustava SIS pridonijet će sigurnosti osoba u društvu.
 Prijedlogom se predviđaju znatne promjene u vezi s biometrijskim identifikatorima. Osim otisaka prstiju trebalo bi prikupljati i otiske dlanova i pohranjivati ih ako se ispune pravni zahtjevi. Evidencije otisaka prstiju priložene su alfanumeričkim upozorenjima u SIS-u kako je predviđeno člancima 26., 32., 34. i 36. U budućnosti bi trebalo omogućiti pretraživanje tih daktiloskopskih podataka (otiske prstiju i dlanova) s pomoću otisaka prstiju pronađenih na mjestu zločina pod uvjetom da se radi o teškom kaznenom ili terorističkom djelu i da postoji velika vjerojatnost da oni pripadaju počinitelju. Nadalje, prijedlogom se predviđa pohranjivanje otisaka prstiju takozvanih „nepoznatih traženih osoba” (uvjeti su detaljno opisani u odjeljku 5., pododjeljku „Fotografije, prikazi lica, daktiloskopski podaci i profili DNK-a”). U slučaju nesigurnosti u pogledu identiteta osobe na temelju njezinih isprava nadležna bi tijela trebala provesti pretraživanje otisaka prstiju usporedbom s otiscima prstiju pohranjenima u bazi podataka sustava SIS.
 Prijedlogom se zahtijeva prikupljanje i pohranjivanje dodatnih podataka (kao što su detalji osobnih isprava) kojima se olakšava rad službenika na terenu pri utvrđivanju identiteta osobe.
 Prijedlogom se osobi na koju se podaci odnose jamči pravo na učinkovite pravne lijekove kojima se može osporiti svaka odluka, a to u svakom slučaju uključuje učinkovit pravni lijek pred sudom u skladu s člankom 47. Povelje o temeljnim pravima.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 SIS je jedinstveni informacijski sustav. Stoga rashode predviđene dvama prijedlozima (ovaj prijedlog i prijedlog Uredbe o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području graničnih kontrola) ne bi trebalo shvaćati kao dva zasebna iznosa, već kao jedan iznos. Utjecaji na proračun koji proizlaze iz promjena potrebnih za provedbu tih dvaju prijedloga uvršteni su u jedan zakonodavni financijski izvještaj.
 Zbog komplementarne prirode trećeg prijedloga (koji se odnosi na vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom) utjecaji na proračun tretiraju se zasebno i u neovisnom financijskom izvještaju u kojem se rješava jedino pitanje uspostave ove posebne kategorije upozorenja.
 Na temelju procjene različitih aspekata rada potrebnog za mrežu, Središnji SIS kojim upravlja agencija eu-LISA i nacionalne razvoje u državama članicama, za ta dva prijedloga uredaba bit će potreban ukupan iznos od 64,3 milijuna EUR u razdoblju od 2018. do 2020.
 To obuhvaća povećanje frekvencijskog pojasa Transeuropske telematičke službe između upravnih tijela – Nova generacija (TESTA-NG) zbog toga što će se u skladu s tim dvama prijedlozima mrežom prenositi datoteke s otiscima prstiju i prikazima lica što zahtijeva veći protok podataka i kapacitet (9,9 milijuna EUR). Iznosom se pokrivaju i troškovi agencije eu-LISA povezani s osobljem i operativni rashodi (17,6 milijuna EUR). Agencija eu-LISA obavijestila je Komisiju da u siječnju 2018. planira zapošljavanje triju novih članova ugovornog osoblja kako bi se pravodobno započelo s fazom razvoja radi osiguravanja početka rada poboljšanih funkcija sustava SIS 2020. Ovaj prijedlog sadržava tehničke izmjene Središnjeg SIS-a radi proširenja nekih postojećih kategorija upozorenja i pružanja novih funkcija. Te su promjene prikazane u financijskom izvještaju priloženom ovom prijedlogu.
 Nadalje, Komisija je provela studiju procjene učinaka na troškove radi procjene troškova razvoja na nacionalnoj razini koji su potrebni za ovaj prijedlog
 29
 . Trošak je procijenjen na 36,8 milijuna EUR, a trebalo bi ga raspodijeliti jednokratnom isplatom državama članicama. Stoga će svaka država članica primiti iznos od 1,2 milijuna EUR za nadogradnju svojeg nacionalnog sustava u skladu sa zahtjevima utvrđenima ovim prijedlogom, uključujući i za uspostavu djelomične nacionalne kopije ako to već nije učinjeno ili za rezervni sustav.
 Planira se reprogramiranje ostatka omotnice za pametne granice Fonda za unutarnju sigurnost kako bi se izvršile nadogradnje i uvele funkcije predviđene ovim dvama prijedlozima. Uredba o Fondu za unutarnju sigurnost – granice
 30
 financijski je instrument u koji je uključen proračun za provedbu paketa o pametnim granicama. Člankom 5. Uredbe utvrđeno je da se 791 milijun EUR provodi u okviru programa za uspostavu informatičkih sustava kojima se podupire upravljanje migracijskim tokovima preko vanjskih granica pod uvjetima utvrđenima člankom 15. Od navedenog iznosa od 791 milijuna EUR, 480 milijuna EUR rezervirano je za razvoj sustava ulaska/izlaska, a 210 milijuna EUR za razvoj europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS). Preostali iznos djelomično će se upotrijebiti za pokrivanje troškova promjena koje se odnose na SIS predviđenih dvama prijedlozima.
 5.OSTALI DIJELOVI
 •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja
 Komisija, države članice i agencija eu-LISA redovito će pregledavati i pratiti upotrebu sustava SIS radi osiguravanja da i dalje funkcionira djelotvorno i učinkovito. Komisiji će u provedbi tehničkih i operativnih mjera opisanih u prijedlogu pomagati Odbor za SISVIS.
 Osim toga, člankom 71. stavcima 7. i 8. ove predložene Uredbe obuhvaćene su odredbe o formalnom i redovitom postupku pregleda i evaluacije.
 Svake je dvije godine agencija eu-LISA obvezna podnijeti izviješće Europskom parlamentu i Vijeću o tehničkom funkcioniranju – uključujući sigurnost – sustava SIS, komunikacijske infrastrukture kojom ga se podupire i dvostrane i višestrane razmjene dopunskih informacija među državama članicama.
 Nadalje, Komisija je svake četiri godine obvezna provesti i podijeliti s Parlamentom i Vijećem sveobuhvatnu evaluaciju sustava SIS i razmjene informacija među državama članicama. Pritom se:
 razmatraju rezultati postignuti u pogledu postavljenih ciljeva,
 procjenjuje jesu li načela na kojima se sustav temelji i dalje valjana,
 razmatra način na koji se Uredba primjenjuje na središnji sustav,
 vrednuje sigurnost središnjeg sustava,
 razmatraju implikacije za buduće funkcioniranje sustava.
 Agencija eu-LISA također je sada obvezna podnositi dnevne, mjesečne i godišnje statističke podatke o upotrebi sustava SIS te osigurati stalno praćenje sustava i njegovo funkcioniranje u odnosu na ciljeve.
 •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga
 Odredbe koje su zajedničke ovom prijedlogu i prijedlogu Uredbe o uspostavi, radu i upotrebi sustava SIS u području graničnih kontrola
 Opće odredbe (članci 1. – 3.)
 Tehnička arhitektura i rad sustava SIS (članci 4. – 14.)
 Odgovornosti agencije eu-LISA (članci 15. – 18.)
 Pravo na pristup upozorenjima i njihovo čuvanje (članci 43., 46., 48., 50. i 51.)
 Opća pravila za obradu i zaštitu podataka (članci 53. – 70.)
 Praćenje i statistički podaci (članak 71.)
 Upotreba sustava SIS u svim fazama rada
 S više od dva milijuna krajnjih korisnika u nadležnim tijelima diljem Europe SIS je iznimno raširen i učinkovit alat za razmjenu informacija. Ovi prijedlozi uključuju pravila o cjelokupnom funkcioniranju sustava SIS u svim fazama rada, uključujući Središnji SIS kojim upravlja agencija eu-LISA, nacionalne sustave i aplikacije za krajnje korisnike. Osim što se rješavaju pitanja koja se odnose na središnje i nacionalne sustave, ispunjavaju se i tehničke i operativne potrebe krajnjih korisnika.
 Člankom 9. stavkom 2. utvrđuje se da krajnji korisnici dobivaju podatke potrebne za obavljanje svojih zadaća (osobito sve podatke potrebne za identifikaciju osobe na koju se ti podaci odnose te za poduzimanje potrebnih mjera). Propisuje se i zajednički plan za provedbu sustava SIS u državama članicama kojim se osigurava usklađenost svih nacionalnih sustava. Člankom 6. propisuje se da države članice krajnjim korisnicima osiguravaju stalnu dostupnost podataka iz sustava SIS te smanjenjem mogućnosti zastoja u radu sustava maksimalno povećavaju njegove operativne koristi.
 Člankom 10. stavkom 3. osigurava se da sigurnost obrade podataka uključuje i aktivnosti krajnjih korisnika u vezi s obradom podataka. Člankom 14. obvezuje se države članice da osiguraju da se osoblje s pristupom sustavu SIS redovito i stalno osposobljava o sigurnosti podataka i pravilima o zaštiti podataka.
 Kao rezultat uključivanja tih mjera prijedlog opsežnije obuhvaća cjelokupno funkcioniranje sustava SIS u svim fazama rada jer sadržava pravila i obveze primjenjive na milijune krajnjih korisnika diljem Europe. Kako bi se osigurala potpuna učinkovitost sustava SIS, države članice trebale bi osigurati da svaki puta kada su njihovi krajnji korisnici ovlašteni pretraživati nacionalne policijske ili imigracijske baze podataka usporedno pretražuju i baze podataka sustava SIS. Time se može ostvariti cilj da SIS funkcionira kao glavna kompenzacijska mjera na području bez unutarnjih graničnih kontrola, a države članice mogu na bolji način rješavati problem prekograničnog kriminaliteta i mobilnosti kriminalaca. To usporedno pretraživanje mora ostati u skladu s člankom 4. Direktive (EU) 2016/680
 31
 .
 Kontinuitet rada
 Prijedlozima se jačaju odredbe koje se odnose na kontinuitet rada i na nacionalnoj razini i na razini agencije eu-LISA (članci 4., 6., 7. i 15.). Time se osigurava da će SIS ostati funkcionalan i dostupan osoblju na terenu čak i u slučaju mogućih problema s radom sustava.
 Kvaliteta podataka
 U prijedlogu se zadržava načelo da je država članica, koja je vlasnica podataka, ujedno odgovorna i za točnost podataka unesenih u SIS (članak 56.). Međutim, potrebno je osigurati središnji mehanizam kojim upravlja agencija eu-LISA, a kojim se omogućuje državama članicama da redovito preispituju ona upozorenja u kojima mogu nastati problemi u vezi s kvalitetom obveznih podatkovnih polja. Stoga se člankom 15. prijedloga ovlašćuje agenciju eu-LISA da državama članicama redovito izdaje izvješća o kvaliteti podataka . To je moguće olakšati uspostavom repozitorija podataka za izradu statističkih izvješća i izvješća o kvaliteti podataka (članak 71.). Ta poboljšanja odražavaju privremene zaključke stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost.
 Fotografije, prikazi lica, daktiloskopski podaci i profili DNK-a
 Mogućnost pretraživanja otisaka prstiju radi identifikacije osobe već je utvrđena člankom 22. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odlukom Vijeća 2007/533/PUP. U prijedlogu se propisuje obveza takvog pretraživanja ako se identitet osobe ne može utvrditi na bilo koji drugi način. Nadalje, osim upotrebe otisaka prstiju za identifikaciju osobe izmjenama članka 22. i novim člancima 40., 41. i 42. omogućit će se upotreba prikaza lica, otisaka dlanova i profila DNK-a. Trenutačno se prikazi lica mogu upotrebljavati samo za potvrdu identiteta osobe nakon alfanumeričkog pretraživanja i ne mogu biti osnovom pretraživanja. Pod daktiloskopijom podrazumijeva se znanstveno proučavanje otisaka prstiju kao metode identifikacije. Daktiloskopski stručnjaci priznaju da otisci dlanova imaju jedinstvene značajke i da sadržavaju referentne točke koje omogućuju točne i uvjerljive usporedbe, baš kao i otisci prstiju. Otiske dlanova moguće je upotrebljavati za utvrđivanje identiteta osobe na isti načni kao što se radi s otiscima prstiju. Uzimanje otisaka dlanova zajedno s deset otisaka prstiju uzetih valjanjem i deset ravnih otisaka prstiju policijska je praksa već niz desetljeća. Postoje dvije glavne primjene otisaka dlanova:
 i.radi identifikacije kada je osoba koju se identificira namjerno ili nenamjerno oštetila vrhove svojih prstiju. Do toga može doći uslijed pokušaja da se izbjegne identifikacija ili uzimanje otisaka prstiju ili uslijed oštećenja nastalih zbog nezgode ili teškog fizičkog rada. Tijekom rasprave o tehničkim pravilima sustava SIS, talijanski sustav za automatsku identifikaciju otisaka prstiju (AFIS) izvijestio je o znatnom uspjehu u identifikaciji nezakonitih migranata koji su namjerno oštetili vrhove svojih prstiju pokušavajući izbjeći identifikaciju. Uzimanjem otisaka dlanova, koje su provela talijanska nadležna tijela, omogućena je naknadna identifikacija;
 ii.u slučaju nevidljivih (latentnih) otisaka prstiju na mjestu zločina. Osumnjičenik često ostavi tragove na mjestu zločina te se pokaže da se radi o otiscima dlanova. Osumnjičenika je moguće identificirati samo rutinskim uzimanjem otisaka dlanova tijekom zakonitog uzimanja otisaka prstiju. Otisci dlanova obično sadržavaju i detalje s korijena prsta koji često nedostaju kad se uzimaju otisci prstiju valjanjem ili kad se uzimaju ravni otisci prstiju jer su takva uzimanja otisaka prstiju često usmjerena na vrhove i gornje članke prstiju.
 Upotrebom prikaza lica za identifikaciju osigurat će se veća dosljednost između sustava SIS i predloženog sustava EU-a za ulaske i izlaske, elektroničkih vrata i samouslužnih točaka za putnike. Ta funkcija bit će ograničena na stalne granične prijelaze.
 U slučajevima u kojima otisci prstiju ili dlanova nisu dostupni člankom 22. stavkom 1. točkom (b) dopušta se upotreba profila DNK-a za nestale osobe koje treba staviti pod zaštitu, osobito djecu. Ta će se funkcija upotrebljavati samo ako ne postoje otisci prstiju i bit će dostupna samo ovlaštenim korisnicima. Stoga se tom odredbom dopušta upotreba profila DNK-a roditelja, braće ili sestara nestale osobe ili nestalog djeteta kako bi se nacionalnim tijelima omogućilo da identificiraju i lociraju osobu koju se traži. Države članice već međusobno razmjenjuju te informacije na operativnoj razini preko razmjene dopunskih informacija. Ovim se prijedlogom daje regulatorni okvir takvoj praksi umetanjem tih pravila u materijalnu zakonodavnu osnovu za rad i upotrebu sustava SIS te uvođenjem jasnih postupaka u vezi s okolnostima u kojima je dopuštena upotreba takvih profila.
 Predloženim izmjenama dopustiti će se izdavanje upozorenja u SIS-u za nepoznate osobe koje se traži u vezi s nekim kaznenim djelom, na temelju otisaka prstiju ili dlanova (članci 40. – 42.). Ta upozorenja mogu se izdati u slučajevima u kojima su, na primjer, na mjestu počinjenja teškog kaznenog djela otkriveni nevidljivi (latentni) otisci prstiju ili otisci dlanova te u kojima postoje snažne osnove sumnje da ti otisci prstiju pripadaju počinitelju tog kaznenog djela. Na primjer, kad se pronađu otisci prstiju na oružju upotrijebljenom za počinjenje kaznenog djela ili na bilo kojem drugom predmetu kojim se počinitelj koristio u trenutku počinjenja kaznenog djela. Ovom novom kategorijom upozorenja dopunjuju se odredbe prümskih odluka kojima se omogućuje međusobna povezanost nacionalnih sustava za identifikaciju otisaka prstiju za kaznenopravne potrebe. S pomoću mehanizma iz prümskih odluka države članice mogu pokrenuti zahtjev za utvrđivanje je li počinitelj kaznenog djela čiji su otisci prstiju pronađeni poznat u nekoj drugoj državi članici (obično radi istrage). Osobu se može identificirati upotrebom mehanizma iz prümskih odluka samo ako su joj uzeti otisci prstiju u drugoj državi članici radi kaznenog progona. Stoga nije moguće identificirati počinitelje koji nisu prije počinili kazneno djelo. Odredbama u ovom prijedlogu kao što je pohranjivanje otisaka prstiju nepoznatih traženih osoba, omogućit će se unošenje u SIS otisaka prstiju nepoznatog počinitelja kako bi ga se moglo identificirati kao traženu osobu u slučaju da se na njega naiđe u drugoj državi članici. Pri upotrebi te funkcije pretpostavlja se da je država članica prethodno pretražila sve dostupne nacionalne i međunarodne izvore, no nije uspjela utvrditi identitet predmetne osobe. Prijedlog uključuje dostatne zaštitne mjere kako bi se osiguralo da se u okviru te kategorije u sustavu SIS pohranjuju samo otisci prstiju osoba za koje se opravdano sumnja da su počinile teško ili terorističko kazneno djelo. U skladu s time, upotreba te nove kategorije upozorenja može se dopustiti samo u slučajevima u kojima nepoznati počinitelj predstavlja veliku opasnost za javnu sigurnost čime se opravdava usporedba tih otisaka s otiscima prstiju putnika, na primjer, kako bi se izbjeglo da osoba napusti područje bez unutarnjih graničnih kontrola.
 Tom se odredbom ne dopušta krajnjim korisnicima da unose otiske prstiju u ovu kategoriju u slučajevima u kojima nije moguće ustanoviti povezanost s počiniteljem. Dodatni je uvjet to da se identitet osobe ne može utvrditi upotrebom bilo koje druge nacionalne, europske ili međunarodne baze podataka koja sadržava otiske prstiju. Nakon što se otisci prstiju pohrane u sustavu SIS oni će se upotrebljavati za identificiranje osoba čiji se identitet ne može utvrditi na druge načine. Ako ta provjera pokaže moguće podudaranje, država članica trebala bi provesti daljnje provjere u vezi s pronađenim otiscima prstiju uz mogućnost uključivanja stručnjaka za otiske prstiju radi utvrđivanja pripadaju li otisci prstiju pohranjeni u SIS-u toj osobi te bi država članica trebala utvrditi identitet te osobe. Ti se postupci utvrđuju nacionalnim pravom. Identifikacija pojedinca kao osobe kojoj pripadaju otisci prstiju „nepoznate tražene osobe” u sustavu SIS može dovesti do uhićenja.
 Pristup sustavu SIS
 U ovom se pododjeljku opisuju novi elementi prava pristupa sustavu SIS za nadležna nacionalna tijela i agencije EU-a (institucionalni korisnici).
 Nacionalna tijela – imigracijska tijela
 Kako bi se osigurala najučinkovitija upotreba sustava SIS prijedlogom se daje pristup sustavu SIS nacionalnim tijelima odgovornima za provjeravanje uvjeta i donošenje odluka koje se odnose na ulazak, boravak i vraćanje državljana trećih zemalja na državnom području država članica. Tim se dodatkom omogućuje pretraživanje sustava SIS u slučaju da nezakoniti migranti nisu provjereni redovnom graničnom kontrolom. Ovim se prijedlogom osigurava jednako postupanje prema državljanima trećih zemalja koji prelaze vanjske granice na stalnim graničnim prijelazima (te stoga podliježu kontrolama koje su primjenjive na državljane trećih zemalja) i državljanima trećih zemalja koji nezakonito stižu u schengenski prostor.
 Nadalje, ovim se prijedlogom osigurava da će tijela za registraciju vozila (članak 44.), plovila i zrakoplova imati ograničen pristup sustavu radi izvršavanja svojih zadaća pod uvjetom da se radi o vladinim službama. Time će se pomoći sprečavanje registracije navedenih prijevoznih sredstava ako su ona ukradena ili tražena u drugoj državi članici. Ta inicijativa nije novost za službe za registraciju vozila jer im je pristup sustavu SIS već omogućen člankom 102.a Schengenske konvencije i Uredbom (EZ) br. 1986/2006
 32
 . Iz istoga razloga prijedlogom se predviđa da tijela za registraciju plovila i zrakoplova imaju pristup i upozorenjima u sustavu SIS koja se odnose na plovila i zrakoplove.
 Institucionalni korisnici
 Europol (članak 46.), Eurojust (članak 47.) i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu – kao i njezini timovi, timovi osoblja uključenog u zadaće povezane s vraćanjem i članovi tima za potporu upravljanju migracijama – (članci 48. i 49.) imaju pristup sustavu SIS i podacima iz sustava SIS koji su im potrebni. Propisane su prikladne zaštitne mjere da bi se podaci u sustavu pravilno zaštitili (uključujući i odredbe članka 50. kojima se zahtijeva da ta tijela mogu pristupiti samo onim podacima koji su im potrebni za izvršavanje njihovih zadaća).
 Tim se izmjenama proširuje pristup Europola sustavu SIS na upozorenja o nestalim osobama, omogućujući mu da upotrebljava sustav na najbolji način pri izvršavanju svojih zadaća, i dodaju se nove odredbe kojima se osigurava da Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu i njezini timovi mogu pristupiti sustavu pri izvršavanju različitih operacija pomoći državama članicama u okviru svojih ovlaštenja. U kontekstu rada stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost i kako bi se dodatno ojačalo dijeljenje informacija o terorizmu, Komisija će ocijeniti treba li Europol automatski primati obavijesti iz sustava SIS o u slučaju stvaranja upozorenja o aktivnosti povezanoj s terorizmom.
 Nadalje, na temelju Komisijina prijedloga Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS)
 33
 Središnja jedinica ETIAS-a u okviru Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu pretraživat će SIS preko ETIAS-a kako bi utvrdila postoji li u SIS-u upozorenje u vezi s državljaninom treće zemlje koji je podnio zahtjev za odobrenje putovanja. U tu će svrhu i Središnja jedinica ETIAS-a imati potpuni pristup sustavu SIS.
 Posebne promjene upozorenja
 Člankom 26. propisuje se da države članice mogu privremeno suspendirati upozorenja za uhićenje (ako je u tijeku policijska operacija ili istraga) čime ta upozorenja na ograničeno vremensko razdoblje postaju vidljivima samo uredima SIRENE, no ne i službenicima na terenu. Tom se odredbom pomaže spriječiti da policijski službenik koji nije uključen u predmet ugrozi povjerljivu policijsku operaciju potrage za počiniteljem za kojim se intenzivno traga.
 Člancima 32. i 33. propisuju se upozorenja o nestalim osobama. Promjenama se omogućuje izdavanje preventivnih upozorenja u slučajevima u kojima je procijenjeno da postoji visoka opasnost od roditeljske otmice te se omogućuje detaljnija kategorizacija upozorenja o nestalim osobama. Roditeljske otmice često se odvijaju u okolnostima koje su pomno planirane s namjerom brzog napuštanja države članice u kojoj je donesena odluka o skrbništvu. Tim se promjenama uklanja mogući nedostatak u postojećem zakonodavstvu prema kojemu se upozorenja o djeci mogu izdati tek nakon njihova nestanka. Tijelima država članica omogućit će se da navedu koja su djeca u posebnoj opasnosti. Te će promjene značiti da će, u slučajevima u kojima postoji visoka neposredna opasnost od roditeljske otmice, službenici graničnog nadzora i službenici za izvršavanje zakonodavstva biti upozoreni na opasnost te će moći podrobnije provjeriti okolnosti putovanja djeteta koje je u opasnosti te staviti dijete pod preventivnu zaštitu ako bi to bilo potrebno. Dopunske će informacije, uključujući o odluci nadležnog pravosudnog tijela koje je zatražilo izdavanje upozorenja, biti osigurane preko ureda SIRENE. U skladu s time preispitat će se i Priručnik SIRENE. Tim će se upozorenjem zahtijevati da pravosudno tijelo donese odgovarajuću odluku o dodjeli skrbništva samo jednom roditelju. Dodatni će uvjet biti postojanje neposredne opasnosti od otmice. Status upozorenja o nestalom djetetu prema potrebi će biti automatski ažuriran radi odražavanja činjenice da je dijete postalo punoljetno.
 Člankom 34. dopušta se dodavanje podataka o vozilima u upozorenje ako postoji jasna naznaka da su ona povezana s osobom za kojom se traga.
 Člankom 37. uvodi se novi oblik provjere, „istražna provjera”. Time se posebice nastoji poduprijeti mjere za suzbijanje terorizma i teških kaznenih djela. Njome se dopušta tijelima da zaustave i ispitaju predmetnu osobu. Ta je provjera temeljitija u odnosu na postojeću skrivenu provjeru, no ne uključuje pretraživanje osobe niti dovodi do njezina uhićenja. Mogu se, međutim, prikupiti informacije koje su dovoljne za odluku o daljnjim mjerama koje treba poduzeti. Članak 36. također se izmjenjuje kako bi odrazio taj dodatni oblik provjere.
 Ovim se prijedlogom propisuju odredbe o upozorenjima u sustavu SIS kako bi se obuhvatile prazne službene isprave i izdane osobne isprave (članak 36.) te vozila, uključujući plovila i zrakoplove (članci 32. i 34.), u slučajevima u kojima su oni povezani s upozorenjima o osobama koja su izdana na temelju tih članaka. Članak 37. mijenja se kako bi se omogućilo poduzimanje mjera na temelju tih upozorenja. Cilj je isključivo istražne prirode s obzirom na to da omogućuje tijelima rješavanje situacija u kojima se pojedine osobe koriste vjerodostojnim ispravama na temelju sličnosti s vlasnikom, a koje im zakonski ne pripadaju.
 Člankom 38. utvrđuje se proširen popis predmeta za koje se mogu izdati upozorenja, dodajući krivotvorene isprave, vozila neovisno o pogonskom sustavu (tj. električna te benzinska/dizelska itd.), krivotvorene novčanice, informatičku opremu i prepoznatljive sastavne dijelove vozila i industrijske opreme. Nisu više uključena upozorenja o sredstvima plaćanja jer se pokazalo da je učinkovitost tih upozorenja bila vrlo niska i na osnovi njih pronađeno je jedva nekoliko podataka.
 Radi pojašnjenja postupka koji treba slijediti nakon pronalaska predmeta na koji se odnosi upozorenje, članak 39. mijenja se i sada se njime određuje da se predmete mora oduzeti, u skladu s nacionalnim pravom, uz obvezu obraćanja tijelu koje je izdalo upozorenje.
 Zaštita podataka i sigurnost
 Ovim se prijedlogom pojašnjava odgovornost za sprečavanje pojava koje bi mogle utjecati na sigurnost ili cjelovitost infrastrukture SIS-a, podataka u SIS-u ili dopunskih informacija, za izvješćivanje o njima i odgovaranje na njih (članci 10., 16. i 57.).
 Članak 12. sadržava odredbe o čuvanju i pretraživanju evidencija o povijesti upozorenja.
 Članak 12. uključuje i odredbe koje se odnose na automatizirana pretraživanja registarskih pločica motornih vozila upotrebom sustava za automatsko prepoznavanje registarskih pločica, kojima se države članice obvezuje da vode evidencije o tim pretraživanjima u skladu s nacionalnim pravom.
 Članak 15. stavak 3. istovjetan je članku 15. stavku 3. Odluke Vijeća 2007/533/PUP i njime se propisuje da je Komisija nadležna za ugovorno upravljanje komunikacijskom infrastrukturom, uključujući zadaće koje se odnose na izvršenje proračuna te nabavu i modernizaciju. Te će zadaće biti prenesene na agenciju eu-LISA u drugom skupu prijedloga o sustavu SIS u lipnju 2017.
 Člankom 21. obveza razmatranja je li slučaj dovoljno primjeren, odgovarajući i dovoljno važan proširuje se i na odluke o tome treba li produžiti rok valjanosti upozorenja. Novina u ovom članku jest obveza država članica da u svim okolnostima na temelju članaka 34,. 36. i 38. (prema potrebi) unesu upozorenje o osobama koje su uključene u aktivnosti iz članaka 1., 2., 3. i 4. Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP o suzbijanju terorizma ili s njima povezanim predmetima.
 Kategorije podataka i obrada podataka
 Ovim se prijedlogom proširuje popis vrsta informacija (članak 20.) koje se mogu čuvati o osobama za koje je izdano upozorenje na sljedeće informacije:
 je li osoba uključena u bilo koju aktivnost obuhvaćenu člancima 1., 2., 3. i 4. Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP,
 ostale opaske koje se odnose na osobu, razlog za izdavanje upozorenja,
 detalje o nacionalnom registracijskom broj i mjestu registracije osobe,
 kategorizaciju vrste slučaja nestale osobe (samo za upozorenja izdana na temelju članka 32.),
 detalje o osobnim ili putnim ispravama osobe,
 kopiju u boji osobne ili putne isprave osobe,
 profile DNK-a (samo ako nisu dostupni otisci prstiju prikladni za identifikaciju).
 Člankom 59. proširuje se popis osobnih podataka koje se može unijeti i obrađivati u sustavu SIS za potrebe rješavanja slučajeva zloupotrebe identiteta. Te podatke moguće je unijeti tek nakon pristanka žrtve zloupotrebe identiteta. Taj popis od sada uključuje i sljedeće:
 prikaze lica,
 otiske dlanova,
 podatke s osobnih isprava,
 adresu žrtve,
 imena oca i majke žrtve.
 Člankom 20. propisuje se unošenje detaljnijih informacija u upozorenja. To uključuje detalje o osobnim ispravama osoba na koje se podaci odnose te se omogućuje razvrstavanje nestale djece prema kategorijama koje se temelje na okolnostima nestanka, na primjer maloljetnici bez pratnje, roditeljska otmica, djeca koja su pobjegla itd. To je neophodno kako bi krajnji korisnici mogli bez odgode poduzeti potrebne mjere za zaštitu te djece. Poboljšanim informacijama omogućuje se bolja identifikacija predmetne osobe, a s druge se strane krajnjim korisnicima omogućuje donošenje informiranije odluke o mjerama koje treba poduzeti. Radi zaštite krajnjih korisnika koji provode provjere podaci iz SIS-a pokazat će i je li osoba u vezi s kojom je izdano upozorenje obuhvaćena nekom od kategorija iz članaka 1., 2., 3. i 4. Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP o suzbijanju terorizma
 34
 .
 U prijedlogu se jasno propisuje da države članice ne smiju kopirati u druge nacionalne zbirke podataka podatke koje je unijela druga država članica (članak 53.).
 Čuvanje podataka
 Maksimalno vrijeme čuvanja upozorenja o osobama proširit će se na pet godina, osim u slučaju upozorenja o skrivenim, istražnim ili namjenskim provjerama u kojima vrijeme čuvanja ostaje ograničeno na jednu godinu. Države članice uvijek mogu propisati kraće rokove isteka valjanosti. Maksimalno trajanje produženog roka valjanosti usklađeno je s nacionalnim praksama u vezi s produženjem roka valjanosti u slučaju da još uvijek nije ispunjena svrha upozorenja, a za osobom na koju se ono odnosi i dalje se traga. Osim toga, bilo je potrebno uskladiti SIS s odredbama o vremenu čuvanja koje su propisane drugim instrumentima kao što su Direktiva o vraćanju i Uredba o Eurodacu. Radi transparentnosti i jasnoće potrebno je odrediti ista vremena čuvanja upozorenja o osobama, osim u slučaju upozorenja unesenih za skrivene, istražne ili namjenske provjere. Produženjem vremena čuvanja ne ugrožavaju se interesi osoba na koje se ti podaci odnose s obzirom na to da se upozorenje ne može čuvati duže od vremena potrebnog da bi se ostvarila njegova svrha. Pravila o brisanju upozorenja izričito su utvrđena člankom 52. Člankom 51. propisan je vremenski okvir za preispitivanje upozorenja i uključuje, osobito, skraćeno vrijeme čuvanja upozorenja o predmetima. Ako ne postoji operativna potreba za zadržavanjem dužeg vremena čuvanja upozorenja o predmetima, ono je sada smanjeno na pet godina radi usklađivanja s vremenom čuvanja upozorenja koja se odnose na osobe. Međutim, rok isteka čuvanja upozorenja o izdanim i praznim ispravama i dalje je deset godina jer je rok valjanosti isprava deset godina.
 Brisanje
 Člankom 52. propisuju se okolnosti na temelju kojih se upozorenja moraju brisati, čime se bolje usklađuju nacionalne prakse u ovom području. Člankom 51. utvrđuju se posebne odredbe za osoblje ureda SIRENE o samoinicijativnom brisanju upozorenja koja više nisu potrebna ako od nadležnih tijela nije dobiven odgovor.
 Prava osoba na koje se podaci odnose na pristup podacima, ispravljanje netočnih podataka i brisanje nezakonito pohranjenih podataka
 Detaljna pravila o pravima osoba na koje se podaci odnose ostala su nepromijenjena jer se postojećim pravilima već osigurava visoka razina zaštite te su ona u skladu s Uredbom (EU) 2016/679
 35
 i Direktivom 2016/680
 36
 . Osim toga, člankom 63. utvrđuju se okolnosti na temelju kojih države članice mogu odlučiti ne dostaviti podatke osobama na koje se ti podaci odnose. To mogu učiniti iz jednog od razloga navedenih u tom članku i ta mjera mora biti proporcionalna i nužna te usklađena s nacionalnim pravom.
 Dijeljenje podataka o izgubljenim, ukradenim, poništenim i nezakonito prisvojenim ispravama s Interpolom
 Članak 63. istovjetan je članku 55. Odluke Vijeća 2007/533/PUP jer će se pitanje bolje interoperabilnosti između odjela za isprave SIS-a i Interpolove baze podataka o ukradenim i izgubljenim ispravama rješavati u Komunikaciji stručne skupine na visokoj razini i u drugom skupu prijedloga o sustavu SIS u lipnju 2017.
 Statistički podaci
 Kako bi se održao pregled nad funkcioniranjem pravnih lijekova u praksi, člankom 66. utvrđuju se odredbe o standardnom statističkom sustavu u kojem se izrađuju godišnja izvješća o broju:
 zahtjeva za pristup podacima osoba na koje se podaci odnose,
 zahtjeva za ispravljanje netočnih podataka i brisanje nezakonito pohranjenih podataka,
 slučajeva pred sudovima,
 slučajeva u kojima je sud presudio u korist podnositelja zahtjeva i
 opažanja o slučajevima uzajamnog priznavanja pravomoćnih odluka koje su donijeli sudovi ili tijela drugih država članica o upozorenjima koje je unijela država izdavateljica upozorenja.
 Praćenje i statistički podaci
 Člankom 71. utvrđuju se mjere koje je potrebno primijeniti radi osiguravanja pravilnog praćenja sustava SIS i njegova funkcioniranja u odnosu na njegove ciljeve. Zato je agencija eu-LISA zadužena za izradu dnevnih, mjesečnih i godišnjih statističkih podataka o tome kako se sustav upotrebljava.
 Člankom 71. stavkom 5. obvezuje se agenciju eu-LISA da državama članicama, Komisiji, Europolu, Eurojustu i Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu dostavi statistička izvješća koja izradi i da omogući Komisiji da zatraži dodatna statistička izvješća i izvješća o kvaliteti podataka povezana s komunikacijama u okviru sustava SIS i SIRENE.
 Člankom 71. stavkom 6. propisuje se uspostava i smještanje središnjeg repozitorija podataka u okviru rada agencije eu-LISA na praćenju funkcioniranja sustava SIS. Time će se ovlaštenom osoblju država članica, Komisije, Europola, Eurojusta i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu omogućiti pristup podacima navedenima u članku 71. stavku 3. radi izrade potrebnih statističkih podataka.
 2016/0409 (COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, izmjeni Uredbe (EU) br. 515/2014 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1986/2006, Odluke Vijeća 2007/533/PUP i Odluke Komisije 2010/261/EU
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 82. stavak 1. drugi podstavak točku (d), članak 85. stavak 1., članak 87. stavak 2. točku (a) i članak 88. stavak 2. točku (a),
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
 u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1)Schengenski informacijski sustav (SIS) temeljni je instrument za primjenu odredaba schengenske pravne stečevine uvrštene u okvir Europske unije. SIS je jedna od glavnih kompenzacijskih mjera za održavanje visoke razine sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde Europske unije jer podupire operativnu suradnju službenika graničnog nadzora, policije, carine te drugih tijela za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnih tijela u kaznenim stvarima.
 (2)SIS je uspostavljen u skladu s odredbama glave IV. Konvencije od 19. lipnja 1990. o provođenju Schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. između vlada država Gospodarske unije Beneluksa, Savezne Republike Njemačke i Francuske Republike o postupnom ukidanju kontrola na zajedničkim granicama
 37
 (Schengenska konvencija). Razvoj druge generacije sustava SIS (SIS II) povjeren je Komisiji u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 2424/2001
 38
 i Odlukom Vijeća 2001/886/PUP
 39
 te je uspostavljen Uredbom (EZ) br. 1987/2006
 40
 i Odlukom Vijeća 2007/533/PUP
 41
 . Sustavom SIS II zamijenjen je sustav SIS kako je uspostavljen u skladu sa Schengenskom konvencijom.
 (3)Tri godine nakon početka rada sustava SIS II Komisija je provela evaluaciju sustava u skladu s člankom 24. stavkom 5., člankom 43. stavkom 5. i člankom 50. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 te člankom 59. i člankom 65. stavkom 5. Odluke 2007/533/PUP. Izvješće o evaluaciji i povezani radni dokument službi Komisije doneseni su 21. prosinca 2016.
 42
 Preporuke iznesene u tim dokumentima trebale bi se prema potrebi odražavati u ovoj Uredbi.
 (4)Ova je Uredba zakonodavna osnova potrebna za uređenje sustava SIS u pogledu pitanja koja su obuhvaćena područjem primjene poglavlja 4. i 5. glave V. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Uredba (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području graničnih kontrola
 43
 zakonodavna je osnova potrebna za uređenje sustava SIS u pogledu pitanja koja su obuhvaćena područjem primjene poglavlja 2. glave V. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
 (5)Činjenica da se zakonodavna osnova potrebna za uređenje sustava SIS sastoji od odvojenih instrumenata ne utječe na načelo da je SIS jedinstveni informacijski sustav koji bi trebao djelovati kao takav. Određene odredbe tih instrumenata trebale bi stoga biti identične.
 (6)Potrebno je točno utvrditi ciljeve sustava SIS, njegov tehnički ustroj i njegovo financiranje, odrediti pravila koja se odnose na njegov rad i upotrebu u svim fazama te utvrditi odgovornosti, kategorije podataka koji će se unositi u sustav, svrhe u koje se ti podaci unose, kriterije za njihov unos, tijela ovlaštena za pristup podacima, upotrebu biometrijskih identifikatora i daljnja pravila o obradi podataka.
 (7)SIS se sastoji od središnjeg sustava (Središnji SIS) i nacionalnih sustava s potpunom ili djelomičnom kopijom baze podataka sustava SIS. Budući da je SIS najvažniji instrument za razmjenu informacija u Europi, potrebno je osigurati njegovo stalni rad na središnjoj i na nacionalnoj razini. Stoga bi svaka država članica trebala izraditi djelomičnu ili potpunu kopiju baze podataka SIS-a te bi trebala uspostaviti rezervni sustav.
 (8)Potrebno je izraditi priručnik s detaljnim pravilima za razmjenu određenih dopunskih informacija povezanih s mjerama koje se poduzimaju na temelju upozorenja. Nacionalna tijela u svakoj državi članici (uredi SIRENE) trebala bi osigurati razmjenu tih informacija.
 (9)Da bi se održavala učinkovita razmjena dopunskih informacija povezanih s mjerama koje se poduzimaju na temelju upozorenja, primjereno je dodatno ojačati funkcioniranje ureda SIRENE određivanjem zahtjeva koji se odnose na dostupne resurse, osposobljavanje korisnika i rok za odgovor na upite koje pošalju drugi uredi SIRENE.
 (10)Operativno upravljanje središnjim komponentama sustava SIS provodi Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde
 44
 (Agencija). Kako bi Agencija mogla namijeniti potrebna financijska sredstva i ljudske resurse za obuhvaćanje svih aspekata operativnog upravljanja Središnjim SIS-om, ovom Uredbom trebale bi se detaljno utvrditi njezine zadaće, osobito u pogledu tehničkih aspekata razmjene dopunskih informacija.
 (11)Ne dovodeći u pitanje odgovornost država članica za točnost podataka unesenih u SIS, Agencija bi trebala postati odgovorna za dodatno jačanje kvalitete podataka uvođenjem središnjeg alata za praćenje kvalitete podataka te za redovitu izradu izvješća namijenjenih državama članicama.
 (12)Kako bi se omogućilo bolje praćenje upotrebe sustava SIS za analizu trendova u pogledu kaznenih djela, Agencija bi trebala moći razviti vrhunsku sposobnost za statističko izvješćivanje država članica, Komisije, Europola i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu bez ugrožavanja cjelovitosti podataka. Stoga bi trebalo uspostaviti središnji statistički repozitorij. Proizvedeni statistički podaci ne bi trebali sadržavati osobne podatke.
 (13)SIS bi trebao sadržavati dodatne kategorije podataka koje bi krajnjim korisnicima omogućile da bez odgode donose utemeljene odluke na osnovi upozorenja. Stoga bi radi lakše identifikacije osoba i otkrivanja višestrukih identiteta kategorije podataka koji se odnose na osobe trebale uključivati i bilješku o osobnoj ispravi ili broj i kopiju takvog dokumenta ako su dostupni.
 (14)U SIS se ne bi trebali pohranjivati podaci koji se upotrebljavaju za pretraživanje, osim za vođenje evidencije radi potvrde zakonitosti pretraživanja, praćenja zakonitosti obrade podataka, unutarnjeg praćenja i osiguravanja pravilnog funkcioniranja nacionalnog sustava (N.SIS) te cjelovitosti i sigurnosti podataka.
 (15)SIS bi trebao omogućavati obradu biometrijskih podataka, što bi pridonijelo pouzdanoj identifikaciji predmetnih osoba. Iz istog bi razloga SIS trebao omogućavati i obradu podataka osoba čiji je identitet zloupotrijebljen (da bi se izbjegle neugodnosti zbog pogrešne identifikacije), pri čemu je potrebno primjenjivati odgovarajuće zaštitne mjere; osobito suglasnost predmetnog pojedinca i strogo ograničenje svrha u koje se ti podaci mogu zakonito obrađivati.
 (16)Države članice trebale bi poduzeti potrebne tehničke mjere tako da svaki put kad su krajnji korisnici ovlašteni za pretraživanje nacionalne policijske ili imigracijske baze podataka istodobno pretražuju i SIS u skladu s člankom 4. Direktive (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća
 45
 . Time bi se trebalo osigurati da SIS funkcionira kao glavna kompenzacijska mjera na području bez unutarnjih graničnih kontrola i bolje obuhvatiti prekograničnu dimenziju kriminaliteta i mobilnosti kriminalaca.
 (17)Ovom bi se Uredbom trebali propisati uvjeti za upotrebu daktiloskopskih podataka i prikaza lica za identifikaciju. Upotreba prikaza lica za identifikaciju u SIS-u trebala bi pomoći i u osiguravanju dosljednosti postupaka graničnog nadzora pri kojima su za identifikaciju i potvrdu identiteta potrebni otisci prstiju i prikazi lica. Pretraživanje na temelju daktiloskopskih podataka trebalo bi biti obvezno ako postoji sumnja u identitet osobe. Prikazi lica trebali bi se upotrebljavati za identifikaciju samo pri redovnim graničnim kontrolama na samouslužnim točkama i elektroničkim vratima.
 (18)Uvođenjem usluge za automatsku identifikaciju otisaka prstiju u okviru sustava SIS dopunjuje se postojeći mehanizam iz prümskih odluka o uzajamnom prekograničnom internetskom pristupu određenim nacionalnim bazama podataka o DNK-u i sustavima za automatsku identifikaciju otisaka prstiju
 46
 . Mehanizmom iz prümskih odluka omogućuje se međusobna povezanost nacionalnih sustava za identifikaciju otisaka prstiju u kojima država članica može slanjem zahtjeva provjeriti je li počinitelj kaznenog djela čiji su otisci prstiju pronađeni poznat u nekoj drugoj državi članici. Mehanizmom iz prümskih odluka potvrđuje se je li osoba kojoj pripadaju otisci prstiju poznata u određenom trenutku pa ako počinitelj kasnije postane poznat u bilo kojoj državi članici, on neće nužno biti uhvaćen. Pretraživanjem otisaka prstiju u SIS-u omogućuje se aktivna potraga za počiniteljem. Stoga bi trebalo omogućiti unošenje otisaka prstiju nepoznatog počinitelja u SIS pod uvjetom da je osobu kojoj otisci prstiju pripadaju moguće s visokim stupnjem vjerojatnost identificirati kao počinitelja teškog kaznenog ili terorističkog djela. To osobito vrijedi za otiske prstiju pronađene na oružju ili bilo kojem predmetu upotrijebljenom za počinjenje kaznenog djela. Samu prisutnost otisaka prstiju na mjestu zločina ne bi trebalo smatrati pokazateljem visokog stupnja vjerojatnosti da ti otisci prstiju pripadaju počinitelju. Daljnji preduvjet za unos takvog upozorenja trebalo bi biti to da identitet počinitelja nije moguće utvrditi s pomoću neke druge nacionalne, europske ili međunarodne baze podataka. Ako bi takva provjera rezultirala mogućim podudaranjem, država članica trebala bi provesti daljnje provjere u vezi s pronađenim otiscima prstiju uz mogućnost uključivanja stručnjaka za otiske prstiju radi utvrđivanja pripadaju li otisci prstiju pohranjeni u SIS-u toj osobi te bi država članica trebala utvrditi identitet te osobe. Ti bi se postupci trebali utvrditi nacionalnim pravom. Identifikacijom osobe kojoj pripadaju otisci prstiju kao „nepoznate tražene osobe” u SIS-u može se bitno pridonijeti istrazi te dovesti do uhićenja pod uvjetom da su ispunjeni svi uvjeti za uhićenje.
 (19)Trebalo bi omogućiti da se otisci prstiju pronađeni na mjestu zločina usporede s otiscima prstiju pohranjenima u SIS-u ako postoji velika vjerojatnost da pripadaju počinitelju teškog ili terorističkog kaznenog djela. Teškim kaznenim djelima trebala bi se smatrati kaznena djela navedena u Okvirnoj odluci Vijeća 2002/584/PUP
 47
 , a „terorističkim kaznenim djelima” trebala bi se smatrati kaznena djela prema nacionalnom pravu na koje se poziva u Okvirnoj odluci Vijeća 2002/475/PUP
 48
 .
 (20)Trebalo bi omogućiti dodavanje profila DNK-a kada nisu dostupni daktiloskopski podaci, a taj bi profil trebao biti dostupan samo ovlaštenim korisnicima. Profilima DNK-a trebala bi se olakšati identifikacija nestalih osoba kojima je potrebna zaštita, a osobito nestale djece, te u tu svrhu dopustiti, među ostalim, upotrebu profila DNK-a roditelja, braće ili sestara. Podaci o DNK-u ne bi trebali sadržavati navode o rasnom podrijetlu.
 (21)SIS bi trebao sadržavati upozorenja o osobama za koje se traži uhićenje radi predaje i izručenja. Uz upozorenja, poželjno je osigurati razmjenu dopunskih informacija koja je potrebna u postupcima predaje i izručenja. Osobito bi trebalo u sustavu SIS obraditi podatke iz članka 8. Okvirne odluke Vijeća 2002/584/PUP od 13. lipnja 2002. o Europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica
 49
 . Iz operativnih razloga primjereno je da država članica koja je izdala upozorenje učini postojeće upozorenje za uhićenje privremeno nedostupnim nakon odobrenja pravosudnih tijela kada se za osobom na koju se odnosi Europski uhidbeni nalog intenzivno i aktivno traga, a krajnji korisnici koji nisu uključeni u konkretnu operaciju traganja mogli bi ugroziti uspješan ishod te operacije. Privremena nedostupnost takvih upozorenja ne bi trebala biti duža od 48 sati.
 (22)Trebalo bi omogućiti da se u sustav SIS može dodati prijevod dodatnih podataka unesenih radi predaje na temelju Europskog uhidbenog naloga i radi izručenja.
 (23)SIS bi trebao sadržavati upozorenja o nestalim osobama kako bi se osigurala njihova zaštita ili spriječile prijetnje za javnu sigurnost. Izdavanje upozorenja u SIS-u za djecu u opasnosti od otmice (tj. radi sprečavanja buduće štetne radnje koja još nije nastupila kao što je slučaj s djecom koja su u opasnosti od roditeljske otmice) trebalo bi biti ograničeno pa je stoga primjereno propisati stroge i prikladne zaštitne mjere. U slučaju djece ta bi upozorenja i povezani postupci trebali biti u najboljem interesu djeteta uzimajući u obzir odredbe članka 24. Povelje Europske unije o temeljnim pravima i Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima djeteta od 20. studenoga 1989.
 (24)Trebalo bi uključiti novu mjeru za slučajeve u kojima se sumnja na terorizam ili teško kazneno djelo, omogućujući da se osobu za koju se sumnja da je počinila teško kazneno djelo ili, ako postoje razlozi za sumnju da će počiniti teško kazneno djelo, zaustavi i ispita kako bi se državi članici koja je izdala upozorenje osiguraju što detaljnije informacije. Ta nova mjera ne bi trebala uključivati pretraživanje osobe ili njezino uhićenje. Međutim, trebala bi osigurati dovoljno informacija za odluku o daljnjim mjerama. Teška kaznena djela trebala bi biti kaznena djela navedena u Okvirnoj odluci Vijeća 2002/584/PUP.
 (25)SIS bi trebao sadržavati nove kategorije predmeta visoke vrijednosti, kao što su elektronička i tehnička oprema, koje je moguće pronaći na temelju jedinstvenog broja.
 (26)Državama članicama trebalo bi omogućiti da upozorenju dodaju oznaku (dalje u tekstu „oznaka”), koja znači da na svom državnom području neće provoditi mjere na temelju upozorenja. Kada su upozorenja izdana za uhićenje radi predaje, ništa iz ove Odluke ne smije se tumačiti kao odstupanje ili sprečavanje primjene odredaba iz Okvirne odluke 2002/584/PUP. Odluka da se doda oznaka upozorenju trebala bi se temeljiti isključivo na razlozima za odbijanje koji su navedeni u Okvirnoj odluci.
 (27)Kada je dodana oznaka i kada se sazna mjesto gdje se osoba koju treba uhititi radi predaje nalazi, o tom se mjestu uvijek mora obavijestiti pravosudno tijelo koje je izdalo nalog za uhićenje koje može odlučiti da Europski uhidbeni nalog proslijedi nadležnomu pravosudnom tijelu u skladu s odredbama Okvirne odluke 2002/584/PUP.
 (28)Državama članicama trebalo bi omogućiti da uspostave poveznice između upozorenja u SIS-u. Mogućnost države članice da uspostavi poveznice između dva ili više upozorenja ne bi trebala utjecati na mjere koje treba poduzeti, razdoblje čuvanja ili prava pristupa upozorenjima.
 (29)Upozorenja se ne bi trebala čuvati u SIS-u dulje nego što je potrebno za ostvarenje svrha u koje su izdana. Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje raznih tijela uključenih u obradu podataka o pojedincima u različite svrhe, primjereno je uskladiti razdoblje čuvanja upozorenja o osobama s razdobljima čuvanja predviđenima u svrhe vraćanja i nezakonitog boravka. Osim toga, države članice redovito produžuju rok isteka valjanosti upozorenja o osobama ako potrebne mjere nije bilo moguće poduzeti unutar prvotnog vremenskog roka. Stoga bi razdoblje čuvanja upozorenja o osobama trebalo biti ograničeno na najviše pet godina. Kao opće načelo, upozorenja o osobama trebalo bi automatski izbrisati iz sustava SIS nakon roka od pet godina, osim kod upozorenja izdanih za skrivene, namjenske i istražne provjere. Takva bi se upozorenja trebala izbrisati nakon jedne godine. Upozorenja o predmetima unesena radi skrivenih provjera, istražnih provjera ili namjenskih provjera trebalo bi automatski izbrisati iz sustava SIS nakon roka od jedne godine jer su ona uvijek povezana s osobama. Upozorenja o predmetima koji se oduzimaju ili upotrebljavaju kao dokaz u kaznenim postupcima trebalo bi automatski izbrisati iz sustava SIS nakon roka od pet godina jer je nakon isteka tog razdoblja vjerojatnost njihova pronalaska vrlo mala, a njihova gospodarska vrijednost znatno umanjena. Upozorenja o izdanim i praznim osobnim ispravama trebalo bi čuvati deset godina jer je rok valjanosti isprava deset godina od trenutka izdavanja. Odluke o čuvanju upozorenja o osobama trebale bi se temeljiti na sveobuhvatnoj pojedinačnoj procjeni. Države članice trebale bi u utvrđenom roku preispitati upozorenja o osobama i voditi statističke evidencije o broju upozorenja o osobama za koja je razdoblje čuvanja produljeno.
 (30)Unošenje i produljivanje roka valjanosti upozorenja u SIS-u trebalo bi biti podložno obvezi proporcionalnosti, pri čemu se razmatra je li konkretan slučaj primjeren, relevantan i dovoljno važan za unošenje upozorenja u SIS. Kaznena djela u skladu s člancima 1., 2., 3. i 4. Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP o suzbijanju terorizma
 50
 predstavljaju vrlo ozbiljnu prijetnju javnoj sigurnosti i integritetu života pojedinaca i društvu, a takva je kaznena djela iznimno teško spriječiti, otkriti i istražiti u području bez unutarnjih graničnih kontrola u kojem se mogući počinitelji mogu slobodno kretati. Kada se u vezi s takvim kaznenim djelima traži osobu ili predmet, uvijek je potrebno u SIS unijeti odgovarajuće upozorenje o osobama koje se traži zbog sudskog kaznenog postupka, o osobama ili predmetima koji su podložni skrivenim, istražnim i namjenskim provjerama te o predmetima koje treba oduzeti jer ni jedno drugo sredstvo ne bi bilo toliko djelotvorno za ostvarivanje te svrhe.
 (31)Potrebno je pojasniti pitanje brisanja upozorenja. Upozorenje bi se trebalo čuvati samo onoliko dugo koliko je potrebno za ostvarenje svrhe zbog koje je uneseno. S obzirom na različite prakse država članica u pogledu određivanja trenutka kada je upozorenje ostvarilo svoju svrhu, primjereno je odrediti detaljne kriterije za svaku kategoriju upozorenja kako bi se odredilo kada ga treba izbrisati iz sustava SIS.
 (32)Cjelovitost podataka u sustavu SIS od ključne je važnosti. Stoga bi trebalo pružiti primjerene zaštitne mjere pri obradi podataka iz sustava SIS na središnjoj i na nacionalnoj razini da bi se osigurala sigurnost podataka u svim fazama njihove obrade i upotrebe. Tijela uključena u obradu podataka trebaju biti obvezana sigurnosnim zahtjevima iz ove Uredbe i podložna jedinstvenom postupku izvješćivanja o incidentima.
 (33)Podaci koji se obrađuju u SIS-u primjenom ove Uredbe ne bi se trebali prosljeđivati niti stavljati na raspolaganje trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama. Međutim, primjereno je jačati suradnju između Europske unije i Interpola poticanjem učinkovite razmjene podataka o putovnicama. Ako se osobni podaci iz sustava SIS proslijede Interpolu, za te bi se osobne podatke trebala osigurati odgovarajuća razina zaštite koja se jamči sporazumom u kojem su propisane stroge zaštitne mjere i uvjeti.
 (34)Primjereno je odobriti pristup sustavu SIS za tijela odgovorna za registraciju vozila, plovila i zrakoplova kako bi im se omogućila da provjere tragaju li države članice za prijevoznim sredstvom radi oduzimanja ili provjere. Izravan bi se pristup trebao omogućiti tijelima koja su državne službe. Taj bi se pristup trebao ograničiti na upozorenja koja se odnose na predmetna prijevozna sredstva i njihove registracijske dokumente ili registarske pločice. U skladu s time, u ovu bi se Uredbu trebale uključiti odredbe Uredbe (EZ) 1986/2006 Europskog parlamenta i Vijeća
 51
 , a potonju bi Uredbu trebalo staviti izvan snage.
 (35)Pri obradi podataka koju provode nadležna nacionalna tijela radi sprečavanja, istrage, otkrivanja teških kaznenih djela ili terorističkih kaznenih djela ili radi progona kaznenih djela i izvršavanja kaznenih sankcija, uključujući zaštitu od prijetnji javnoj sigurnosti, trebale bi se primijeniti nacionalne odredbe kojima se prenosi Direktiva (EU) 2016/680. Odredbe Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća
 52
 i Direktive (EU) 2016/680 trebalo bi prema potrebi dodatno razraditi u ovoj Uredbi.
 (36)Nacionalna bi tijela trebala primijeniti Uredbu (EU) 2016/679 na obradu osobnih podataka na temelju ove Uredbe u slučajevima u kojima se ne primjenjuje Direktiva (EU) 2016/680. Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća
 53
 trebala bi se primjenjivati na obradu osobnih podataka koju provode institucije i tijela Unije pri izvršavanju svojih zadaća na temelju ove Uredbe.
 (37)U ovoj bi Uredbi prema potrebi trebalo dodatno razraditi odredbe Direktive (EU) 2016/680, Uredbe (EU) 2016/679 i Uredbe (EZ) br. 45/2001. Na obradu osobnih podataka koju provodi Europol primjenjuje se Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Uredba o Europolu)
 54
 .
 (38)Odredbe Odluke 2002/187/PUP od 28. veljače 2002.
 55
 o osnivanju Eurojusta za jačanje borbe protiv teškog kriminala u vezi sa zaštitom podataka primjenjuju se na obradu podataka u sustavu SIS koju provodi Eurojust, uključujući ovlaštenja zajedničkog nadzornog tijela uspostavljenog tom Odlukom, da bi se pratile aktivnosti Eurojusta i odgovornosti za svaku nezakonitu obradu osobnih podataka koju provodi Eurojust. Ako pretraživanjem u sustavu SIS otkrije upozorenje koje je izdala država članica, Eurojust ne može poduzeti potrebne mjere. Stoga bi trebao o tome obavijestiti predmetnu državu članicu kako bi ona mogla poduzeti daljnje mjere.
 (39)Kad je riječ o povjerljivosti, na dužnosnike i ostale službenike čiji je rad povezan sa sustavom SIS trebalo bi primijeniti odgovarajuće odredbe Pravilnika o osoblju za dužnosnike i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije.
 (40)Države članice i Agencija trebale bi primjenjivati sigurnosne planove radi lakše provedbe obveza povezanih sa sigurnošću i međusobno surađivati da bi usklađeno rješavale sigurnosna pitanja.
 (41)Nacionalna nezavisna nadzorna tijela trebala bi pratiti zakonitost obrade osobnih podataka koju provode države članice u vezi s ovom Uredbom. Trebala bi se utvrditi prava osoba na koje se podaci odnose na pristup, ispravljanje i brisanje svojih osobnih podataka pohranjenih u SIS i na naknadne pravne lijekove pred nacionalnim sudovima te pravila o uzajamnom priznavanju sudskih presuda. Stoga je primjereno zahtijevati da države članice dostavljaju godišnje statističke podatke.
 (42)Nadzorna tijela trebala bi osigurati da se najmanje svake četiri godine provede revizija postupaka obrade podataka u njihovom nacionalnom sustavu (N.SIS), u skladu s međunarodnim revizijskim standardima. Reviziju bi trebala provoditi nadzorna tijela ili bi nacionalna nadzorna tijela trebala naručiti reviziju izravno od neovisnog revizora za zaštitu podataka. Nacionalno nadzorno tijelo ili tijela trebala bi nadzirati i biti odgovorna za rad neovisnog revizora i stoga bi ona trebala naručiti reviziju i jasno odrediti svrhu, područje primjene i metodologiju revizije te osigurati usmjeravanje i nadzor s obzirom na reviziju i njezine konačne rezultate.
 (43)Uredbom (EU) 2016/794 (Uredba o Europolu) predviđa se da Europol podupire i jača mjere koje izvršavaju nadležna tijela država članica i njihovu suradnju u suzbijanju terorizma i teških kaznenih djela te pruža analizu i procjene opasnosti. Proširenjem prava pristupa Europola upozorenjima u sustavu SIS o nestalim osobama trebala bi se dodatno poboljšati sposobnost Europola da nacionalnim tijelima za kazneni progon pruži sveobuhvatna operativna i analitička rješenja u vezi s trgovanjem ljudima i seksualnim iskorištavanjem djece, uključujući na internetu. Time bi se pridonijelo boljem sprečavanju tih kaznenih djela, zaštiti mogućih žrtava i istrazi protiv počinitelja. Europolov Europski centar za kibernetički kriminal također bi imao koristi od pristupa Europola upozorenjima u SIS-u o nestalim osobama, uključujući u slučajevima putujućih počinitelja seksualnih kaznenih djela i seksualnog zlostavljanja djece na internetu u kojima počinitelji često tvrde da imaju pristup djeci ili mogu ostvariti pristup djeci koja su možda registrirana kao nestala. Nadalje, budući da Europolov Europski centar za borbu protiv krijumčarenja migranata ima važnu stratešku ulogu u suzbijanju nezakonitih migracija trebao bi dobiti pristup upozorenjima o osobama kojima je odbijen ulazak ili boravak na državnom području države članice bilo zbog razloga povezanih s kriminalom ili zbog nepridržavanja uvjeta vize ili uvjeta boravka.
 (44)Da bi se ispravili propusti u razmjeni informacija o terorizmu, osobito o stranim terorističkim borcima – pri čemu je praćenje njihova kretanja od presudne važnosti – države članice trebale bi istodobno s unošenjem upozorenja u SIS s Europolom razmjenjivati informacije o aktivnostima povezanima s terorizmom te pronađene podatke i s njima povezane informacije. Tako bi Europolov Europski centar za borbu protiv terorizma mogao provjeriti ima li u bazama podataka Europola dodatnih kontekstualnih informacija te osigurati visokokvalitetnu analizu, koja pridonosi razbijanju terorističkih mreža i, gdje je to moguće, sprečavanju njihovih napada.
 (45)Potrebno je utvrditi i jasna pravila namijenjena Europolu o obradi i preuzimanju podataka iz sustava SIS kako bi se omogućila njegova što cjelovitija upotreba pod uvjetom da se pritom poštuju standardi zaštite podataka u skladu s ovom Uredbom i Uredbom (EU) 2016/794. Ako pretraživanjem u sustavu SIS otkrije upozorenje koje je izdala država članica, Europol ne može poduzeti potrebne mjere. Stoga bi trebao o tome obavijestiti predmetnu državu članicu kako bi ona mogla poduzeti daljnje mjere.
 (46)Uredbom (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća
 56
 predviđa se, u svrhu ove Uredbe, da država članica domaćin članovima timova europske granične i obalne straže ili timovima osoblja uključenoga u zadaće povezane s vraćanjem, koje je rasporedila Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, odobri uvid u europske baze podataka kad je to potrebno za ispunjenje operativnih ciljeva utvrđenih operativnim planom o graničnim kontrolama, nadzoru granica i vraćanju. Ostale relevantne agencije Unije, osobito Europski potporni ured za azil i Europol, mogu u timove za potporu upravljanju migracijama rasporediti i stručnjake koji nisu članovi njihova osoblja. Cilj raspoređivanja timova europske granične i obalne straže, timova osoblja čije su zadaće povezane s vraćanjem i tima za potporu upravljanju migracijama jest osigurati tehničko i operativno pojačanje državama članicama koje to zatraže, osobito onima koje su suočene s nerazmjernim migracijskim izazovima. Za ispunjavanje zadaća povjerenih timovima europske granične i obalne straže, timovima osoblja čije su zadaće povezane s vraćanjem i tima za potporu upravljanju migracijama nužan je pristup SIS-u preko tehničkog sučelja Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu koje se povezuje sa Središnjim SIS-om. Ako tim ili timovi osoblja pretraživanjem u sustavu SIS otkriju upozorenje koje je izdala država članica, član tima ili osoblja ne može poduzeti potrebne mjere ako ga za to nije ovlastila država članica domaćin. Stoga bi trebao o tome obavijestiti predmetnu državu članicu kako bi ona mogla poduzeti daljnje mjere.
 (47)U skladu s Komisijinim prijedlogom Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS)
 57
 Središnja jedinica ETIAS-a u okviru Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu provodit će provjere u SIS-u preko ETIAS-a da bi procijenila zahtjev za odobrenje putovanja, za što je, među ostalim, potrebno utvrditi postoji li u SIS-u upozorenje o državljaninu treće zemlje koji je podnio zahtjev za odobrenje putovanja. Zato bi i Središnja jedinica ETIAS-a u okviru Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu trebala imati pristup SIS-u u mjeri koja je potrebna za izvršavanje njezinih ovlaštenja, to jest pristup svim kategorijama upozorenja o osobama i upozorenjima o praznim i izdanim osobnim ispravama.
 (48)Zbog njihove tehničke prirode, razine detaljnosti i potrebe za redovitim ažuriranjem određeni aspekti sustava SIS ne mogu se iscrpno obuhvatiti odredbama ove Uredbe. Među njima su, primjerice, tehnička pravila o unosu podataka, ažuriranju, brisanju i pretraživanju podataka, pravila o kvaliteti podataka i pretraživanju u vezi s biometrijskim identifikatorima, pravila o usklađenosti i prioritetu upozorenja, dodavanju oznaka, poveznicama među upozorenjima, utvrđivanju novih kategorija predmeta unutar kategorije tehničke i elektroničke opreme, određivanju roka valjanosti upozorenja unutar maksimalnog vremenskog ograničenja te razmjeni dopunskih informacija. Stoga bi se provedbene ovlasti koje se odnose na te aspekte trebale dodijeliti Komisiji. Tehnička pravila o pretraživanju upozorenja ne bi trebala ometati rad nacionalnih aplikacija.
 (49)Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011
 58
 . Postupak za donošenje provedbenih mjera na temelju ove Uredbe i Uredbe (EU) 2018/xxx (granične kontrole) trebao bi biti jednak.
 (50)Da bi se osigurala transparentnost, Agencija bi svake dvije godine trebala izraditi izvješće o tehničkom funkcioniranju Središnjeg SIS-a i komunikacijske infrastrukture, uključujući njezinu sigurnost, te o razmjeni dopunskih informacija. Komisija bi svake četiri godine trebala objaviti sveobuhvatnu evaluaciju.
 (51)Budući da ciljeve ove Uredbe, odnosno uspostavu i uređivanje zajedničkog informacijskog sustava i razmjenu s njim povezanih dopunskih informacija, zbog same njihove prirode ne mogu dostatno ostvariti države članice te se oni mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti iz tog članka ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
 (52)Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela koja su naročito priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Ovom se Uredbom posebice nastoji osigurati sigurno okruženje svim osobama s boravištem na području Europske unije i posebnu zaštitu djeci koja bi mogla biti žrtve trgovanja ljudima ili roditeljske otmice, uz potpuno poštovanje zaštite osobnih podataka.
 (53)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe i ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. Budući da se ova Uredba temelji na schengenskoj pravnoj stečevini, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog Protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu.
 (54)Ujedinjena Kraljevina sudjeluje u ovoj Uredbi u skladu s člankom 5. Protokola o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i u skladu s člankom 8. stavkom 2. Odluke Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u nekim odredbama schengenske pravne stečevine
 59
 .
 (55)Irska sudjeluje u ovoj Uredbi u skladu s člankom 5. Protokola o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i u skladu s člankom 6. stavkom 2. Odluke Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u nekim odredbama schengenske pravne stečevine
 60
 .
 (56)Kada je u riječ o Islandu i Norveškoj, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine
 61
 koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke G Odluke Vijeća 1999/437/EZ
 62
 o određenim aranžmanima za primjenu tog Sporazuma.
 (57)Kad je riječ o Švicarskoj, ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma potpisanog između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke G Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 4. stavkom 1. odluka Vijeća 2004/849/EZ
 63
 i 2004/860/EZ
 64
 .
 (58)Kad je riječ o Lihtenštajnu, ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pristupanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine
 65
 koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke G Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/349/EU
 66
 i člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU
 67
 .
 (59)Kada je riječ o Bugarskoj i Rumunjskoj ova Uredba predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini ili je na drugi način s njom povezan u smislu članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2005. i treba je tumačiti u vezi s Odlukom Vijeća 2010/365/EU o primjeni odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na Schengenski informacijski sustav u Republici Bugarskoj i Rumunjskoj
 68
 .
 (60)Kad je riječ o Cipru i Hrvatskoj, ova Uredba predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini ili je na drugi način s njom povezan, u smislu članka 3. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2003. odnosno članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2011.
 (61)Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na Irsku od datuma utvrđenih u skladu s postupcima iz odgovarajućih akata o primjeni schengenske pravne stečevine na tu državu.
 (62)Procijenjeni troškovi nadogradnje nacionalnih sustava SIS i uvođenja novih funkcija predviđenih ovom Uredbom manji su od preostalog iznosa u proračunskoj liniji za pametne granice u Uredbi (EU) br. 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
 69
 . Stoga bi ovom Uredbom trebalo preraspodijeliti iznos namijenjen razvoju informatičkih sustava koji podupiru upravljanje migracijskim tokovima preko vanjskih granica u skladu s člankom 5. stavkom 5. točkom (b) Uredbe (EU) br. 515/2014.
 (63)Odluku Vijeća 2007/533/PUP i Odluku Komisije 2010/261/EU
 70
 trebalo bi stoga staviti izvan snage.
 (64)Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001, koji je dao mišljenje [...]
 DONIJELI SU OVU UREDBU:
 POGLAVLJE I.
 OPĆE ODREDBE
 Članak 1.
 Opća svrha sustava SIS
 Svrha je sustava SIS osigurati visok stupanj sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde u Uniji, uključujući održavanje javnog reda i sigurnosti te zaštite sigurnosti na državnim područjima država članica te primjenjivati odredbe iz poglavlja 4. i poglavlja 5. glave V. trećeg dijela Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s kretanjem osoba na njihovim državnim područjima upotrebom informacija koje se tim sustavom prenose.
 Članak 2.
 Područje primjene
 1.Ovom se Uredbom utvrđuju uvjeti i postupci za unos i obradu upozorenja o osobama i predmetima u sustavu SIS te razmjenu dopunskih informacija i dodatnih podataka za potrebe policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima.
 2.Ovom se Uredbom utvrđuju i odredbe o tehničkoj arhitekturi sustava SIS, odgovornostima država članica i Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, općoj obradi podataka, pravima predmetnih osoba i odgovornosti za štetu.
 Članak 3.
 Definicije
 1.Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
 (a)„upozorenje” znači skup podataka unesenih u SIS, uključujući biometrijske identifikatore iz članka 22. i članka 40., koji nadležnim tijelima omogućuju identifikaciju osobe ili predmeta radi poduzimanja određenih mjera;
 (b)„dopunske informacije” znači informacije koje nisu dio podataka o upozorenjima pohranjenih u SIS, ali su povezane s upozorenjima u SIS-u, a koje se razmjenjuju:
 (1)da bi se države članice mogle međusobno savjetovati ili obavješćivati pri unošenju upozorenja;
 (2)da bi se mogle poduzeti odgovarajuće mjere nakon pronalaženja podatka;
 (3)kad se potrebne mjere ne mogu poduzeti;
 (4)kad se radi o kvaliteti podataka iz sustava SIS;
 (5)kada se radi o kompatibilnosti i prioritetu upozorenja;
 (6)kada se radi o pravu na pristup podacima;
 (c)„dodatni podaci” znači podaci pohranjeni u SIS i povezani s upozorenjima iz SIS-a, koji moraju biti dostupni nadležnim tijelima čim se osobu čiji su podaci uneseni u SIS pronađe pretraživanjem sustava;
 (d)„osobni podaci” znači sve informacije koje se odnose na identificiranu fizičku osobu ili fizičku osobu koju se može identificirati („osoba na koju se podaci odnose”);
 (e)„fizička osoba koja se može identificirati” je osoba koju se može identificirati izravno ili neizravno, osobito upotrebom identifikatora kao što su ime, identifikacijski broj, podaci o lokaciji, internetski identifikatori ili jednog ili više čimbenika svojstvenih fizičkom, fiziološkom, genetskom, mentalnom, ekonomskom, kulturnom ili socijalnom identitetu te fizičke osobe;
 (f)„obrada osobnih podataka” znači svaki postupak ili niz postupaka koji se provode nad osobnim podacima ili skupovima osobnih podataka automatiziranim sredstvima ili bez njih, kao što su prikupljanje, evidentiranje, uređivanje, strukturiranje, pohranjivanje, prilagođavanje ili mijenjanje, traženje, uvid, uporaba, otkrivanje prosljeđivanjem, širenje ili stavljanje na raspolaganje na drugi način, usklađivanje ili kombiniranje, ograničavanje, brisanje ili uništavanje;
 (g)„pronađeni podatak” u SIS-u znači:
 (1)korisnik izvrši pretraživanje;
 (2)pretraživanjem se otkrije upozorenje koje je u SIS unijela druga država članica;
 (3)podaci koji se odnose na upozorenje u SIS-u odgovaraju traženim podacima; i
 (4)traži se poduzimanje daljnjih mjera;
 (h) „oznaka” znači suspenzija valjanosti upozorenja na nacionalnoj razini koja se može dodati upozorenjima za uhićenje, upozorenjima o nestalim osobama te upozorenjima o skrivenim, istražnim i namjenskim provjerama ako država članica smatra da izdavanje upozorenja nije u skladu s njezinim nacionalnim pravom, međunarodnim obvezama ili temeljnim državnim interesima. Kad je upozorenje označeno, mjere koje su potrebne na temelju upozorenja ne poduzimaju se na državnom području te države članice.
 (i) „država članica izdavateljica” znači država članica koja je unijela upozorenje u SIS;
 (j) „država članica izvršiteljica” znači država članica koja provodi ili je provela potrebne mjere u slučaju pronađenog podatka;
 (k) „krajnji korisnik” znači nadležna tijela koja izravno pretražuju CS-SIS, N.SIS ili njihove tehničke kopije;
 (l)„daktiloskopski podaci” znači podaci o otiscima prstiju i dlanova čijom se usporedbom može točno i uvjerljivo utvrditi identitet osobe zbog njihovih jedinstvenih značajki i referentnih točaka koje sadržavaju;
 (m)„teško kazneno djelo” znači kaznena djela navedena u članku 2. stavcima 1. i 2. Okvirne odluke 2002/584/PUP od 13. lipnja 2002.
 71
 ;
 (n)„teroristička kaznena djela” znači kaznena djela prema nacionalnom pravu iz članaka od 1. do 4. Okvirne odluke 2002/475/PUP od 13. lipnja 2002.
 72
 Članak 4.
 Tehnička struktura i rad sustava SIS
 1.SIS se sastoji od:
 (a)središnjeg sustava (Središnji SIS), koji se sastoji od:
 –funkcije tehničke podrške („CS-SIS”), koja sadržava bazu podataka („baza podataka sustava SIS”),
 –jedinstvenog nacionalnog sučelja (NI-SIS);
 (b)nacionalnog sustava (N.SIS) u svakoj državi članici, koji se sastoji od nacionalnih podatkovnih sustava koji su povezani sa Središnjim SIS-om. N.SIS sadržava zbirku podataka („nacionalnu kopiju”), koja sadržava potpunu ili djelomičnu kopiju baze podataka sustava SIS te rezervni sustav N.SIS-a. N.SIS i njegov rezervni sustav mogu se upotrebljavati istodobno da se krajnjim korisnicima osigura stalna dostupnost;
 (c)komunikacijske infrastrukture između CS-SIS-a i NI-SIS-a („komunikacijska infrastruktura”) koja osigurava šifriranu virtualnu mrežu namijenjenu podacima iz sustava SIS i razmjeni podataka među uredima SIRENE kako je navedeno u članku 7. stavku 2.
 2.Podaci se u SIS unose, ažuriraju, brišu i pretražuju preko različitih nacionalnih sustava (N.SIS). Djelomična ili potpuna nacionalna kopija dostupna je u svrhu automatiziranog pretraživanja na državnom području svake države članice koja se koristi takvom kopijom. Djelomična nacionalna kopija sadržava najmanje podatke navedene u članku 20. stavku 2. o predmetima te podatke navedene u članku 20. stavku 3. točkama od (a) do (v) ove Uredbe o upozorenjima o osobama. Nije moguće pretraživati zbirke podataka u sustavima N.SIS drugih država članica.
 3.CS-SIS provodi tehnički nadzor i upravljanje te sadržava sigurnosnu kopiju CS-SIS-a, koja može osigurati rad svih funkcija glavnog CS-SIS-a u slučaju pada sustava. CS-SIS i sigurnosna kopija CS-SIS-a smješteni su u dva tehnička pogona Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, koja je uspostavljena Uredbom (EU) br. 1077/2011
 73
 („Agencija”). CS-SIS ili sigurnosna kopija CS-SIS-a mogu sadržavati dodatnu kopiju baze podataka sustava SIS i mogu se upotrebljavati istodobno tijekom aktivnog rada pod uvjetom da je svaka od njih sposobna obraditi sve transakcije povezane s upozorenjima u SIS-u.
 4.CS-SIS osigurava usluge potrebne za unos i obradu podataka u SIS-u, uključujući pretraživanja njegove baze podataka. CS-SIS osigurava:
 (a) ažuriranje nacionalnih kopija putem interneta;
 (b) sinkronizaciju i usklađenost nacionalnih kopija i baze podataka sustava SIS;
 (c) postupak za pokretanje i obnavljanje nacionalnih kopija;
 (d) stalnu dostupnost.
 Članak 5.
 Troškovi
 1.Troškovi rada, održavanja i daljnjeg razvoja Središnjeg SIS-a i komunikacijske infrastrukture terete opći proračun Europske unije.
 2.Ti troškovi uključuju radove povezane s CS-SIS-om kojima se osigurava pružanje usluga iz članka 4. stavka 4.
 3.Troškove uspostave, rada, održavanja i daljnjeg razvoja svakog nacionalnog sustava N.SIS snosi predmetna država članica.
 POGLAVLJE II.
 ODGOVORNOSTI DRŽAVA ČLANICA
 Članak 6.
 Nacionalni sustavi
 Svaka država članica odgovorna je za uspostavu, rad, održavanje i daljnji razvoj svojeg N.SIS-a te za povezivanje svojeg N.SIS-a s NI-SIS-om.
 Svaka država članica odgovorna je za osiguravanje kontinuiranog rada N.SIS-a, njegove povezanosti s NI-SIS-om i stalne dostupnosti podataka iz sustava SIS krajnjim korisnicima.
 Članak 7.
 Ured N.SIS-a i ured SIRENE
 1.Svaka država članica imenuje tijelo (ured N.SIS-a) koje ima glavnu odgovornost za svoj N.SIS.
 To je tijelo odgovorno za neometan rad i sigurnost N.SIS-a, osigurava pristup SIS-u nadležnim tijelima i poduzima mjere potrebne za osiguranje usklađenosti s odredbama ove Uredbe. Njegova je odgovornost osigurati da su sve funkcije sustava SIS na primjeren način dostupne krajnjim korisnicima.
 Svaka država članica prenosi svoja upozorenja preko svojeg ureda N.SIS-a.
 2.Svaka država članica imenuje tijelo koje osigurava razmjenu i dostupnost svih dopunskih informacija (ured SIRENE) u skladu s odredbama Priručnika SIRENE, kako je navedeno u članku 8.
 Ti uredi koordiniraju i provjeravanje kvalitete informacija unesenih u SIS. U tu svrhu imaju pristup podacima koji se obrađuju u SIS-u.
 3.Države članice obavještavaju Agenciju o svojem uredu N.SIS-a II i o svojem uredu SIRENE. Agencija objavljuje njihov popis zajedno s popisom iz članka 53. stavka 8.
 Članak 8.
 Razmjena dopunskih informacija
 1.Dopunske informacije razmjenjuju se u skladu s odredbama Priručnika SIRENE upotrebom komunikacijske infrastrukture. Države članice pružaju tehničke i ljudske resurse potrebne za stalnu dostupnost i razmjenu dopunskih informacija. Ako je komunikacijska infrastruktura nedostupna, države članice mogu upotrebljavati druga primjereno zaštićena tehnička sredstva za razmjenu dopunskih informacija.
 2.Dopunske informacije upotrebljavaju se samo u svrhu u koju su prenesene u skladu s člankom 61. osim ako je dobivena prethodna suglasnost od države članice izdavateljice.
 3.Uredi SIRENE provode svoje zadaće brzo i učinkovito, osobito tako da odgovaraju na zahtjeve što prije, a najkasnije 12 sati nakon primanja zahtjeva.
 4.Detaljna pravila za razmjenu dopunskih informacija donose se provedbenim mjerama u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 72. stavka 2. u obliku priručnika pod naslovom „Priručnik SIRENE”.
 Članak 9.
 Tehnička i funkcionalna usklađenost
 1.Svaka država članica pri uspostavi svojeg N.SIS-a postupa u skladu sa zajedničkim standardima, protokolima i tehničkim postupcima da bi osigurala usklađenost svojeg N.SIS-a s CS-SIS-om radi brzog i djelotvornog prijenosa podataka. Ti se zajednički standardi, protokoli i tehnički postupci donose provedbenim mjerama u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 72. stavka 2.
 2.Države članice uslugama koje pruža CS-SIS osiguravaju da su podaci koji su pohranjeni u nacionalnoj kopiji, automatskim ažuriranjem iz članka 4. stavka 4., identični i usklađeni s bazom podataka sustava SIS te da se pretraživanjem nacionalne kopije dobivaju isti rezultati kao i pretraživanjem baze podataka sustava SIS. Krajnji korisnici dobivaju podatke potrebne za obavljanje svojih zadaća, osobito sve podatke potrebne za identifikaciju osobe na koju se ti podaci odnose te za poduzimanje potrebnih mjera.
 Članak 10.
 Sigurnost – države članice
 1.Svaka država članica u vezi sa svojim N.SIS-om donosi potrebne mjere, uključujući sigurnosni plan, plan za kontinuitet rada i plan za oporavak od katastrofa s ciljem:
 (a)fizičke zaštite podataka, uključujući izradom planova za zaštitu ključne infrastrukture u nepredviđenim situacijama;
 (b)zabrane pristupa neovlaštenih osoba objektima i opremi za obradu osobnih podataka (nadzor nad pristupom objektima i opremi);
 (c)sprečavanja neovlaštenog čitanja, kopiranja, mijenjanja ili uklanjanja medija za pohranu podataka (nadzor nad medijima za pohranu podataka);
 (d)sprečavanja neovlaštenog unosa podataka i neovlaštenog pregledavanja, mijenjanja ili brisanja pohranjenih osobnih podataka (nadzor nad pohranjivanjem);
 (e)sprečavanja neovlaštenih osoba da putem opreme za prijenos podataka upotrebljavaju sustave za automatsku obradu podataka (nadzor nad korisnicima);
 (f)osiguravanja da osobe ovlaštene za upotrebu sustava za automatsku obradu podataka imaju pristup samo onim podacima koji su obuhvaćeni njihovim ovlaštenjem, i to isključivo na temelju pojedinačnih i jedinstvenih korisničkih identiteta i tajnih načina pristupa (nadzor nad pristupom podacima);
 (g)osiguravanja da sva tijela s pravom pristupa SIS-u ili objektima i opremi za obradu podataka izrade profile s opisom funkcija i odgovornosti osoba ovlaštenih za pristupanje, unošenje, ažuriranje, brisanje i pretraživanje podataka te da na zahtjev te profile bez odgode stave na raspolaganje nacionalnim nadzornim tijelima iz članka 66. (profili osoblja);
 (h)osiguravanja mogućnosti provjere i utvrđivanja kojim se tijelima osobni podaci mogu prosljeđivati upotrebom opreme za prijenos podataka (nadzor nad prosljeđivanjem);
 (i)osiguravanja mogućnosti naknadne provjere i utvrđivanja koji su osobni podaci uneseni u sustave za automatsku obradu podataka te kad ih je, tko i u koju svrhu unio (nadzor nad unosom);
 (j)sprečavanja neovlaštenog čitanja, kopiranja, mijenjanja ili brisanja osobnih podataka tijekom prijenosa osobnih podataka ili tijekom premještanja medija za pohranjivanje podataka, osobito primjenom odgovarajućih metoda šifriranja (nadzor nad prijenosom);
 (k)praćenja djelotvornosti sigurnosnih mjera iz ovog stavka i poduzimanja potrebnih organizacijskih mjera u vezi s unutarnjim praćenjem (unutarnja revizija).
 2.U pogledu sigurnosti obrade i razmjene dopunskih informacija države članice poduzimaju mjere istovjetne mjerama iz stavka 1., uključujući zaštitu prostorija ureda SIRENE.
 3.U pogledu sigurnosti obrade podataka u sustavu SIS koju provode tijela iz članka 43. države članice poduzimaju mjere istovjetne mjerama iz stavka 1.
 Članak 11.
 Povjerljivost – države članice
 Svaka država članica na sve osobe i tijela koji rade s podacima iz sustava SIS i dopunskim informacijama primjenjuje svoja pravila o profesionalnoj tajni ili druge jednakovrijedne obveze povjerljivosti u skladu sa svojim nacionalnim pravom. Ta se obveza primjenjuje i nakon što te osobe napuste službu ili prekinu radni odnos ili nakon prestanka rada tih tijela.
 Članak 12.
 Vođenje evidencije na nacionalnoj razini
 1.Države članice osiguravaju da se svako pristupanje osobnim podacima u CS-SIS-u i svaka njihova razmjena unutar CS-SIS-a evidentira u njihovu N.SIS-u radi provjere zakonitosti tog pretraživanja, praćenja zakonitosti obrade podataka, unutarnjeg praćenja i osiguravanja pravilnog funkcioniranja N.SIS-a te cjelovitosti i sigurnosti podataka.
 2.Posebice se evidentiraju povijest upozorenja, datum i vrijeme obrade podataka, podaci korišteni pri pretraživanju, bilješka o prenesenim podacima te ime nadležnog tijela i ime osobe odgovorne za obradu podataka.
 3.Ako se pretražuje na temelju daktiloskopskih podataka ili prikaza lica u skladu s člancima 40., 41. i 42., evidencija posebice sadržava vrstu podataka korištenih pri pretraživanju, bilješku o vrsti prenesenih podataka te ime nadležnog tijela i osobe odgovorne za obradu podataka.
 4.Zapisi iz evidencije mogu se upotrebljavati samo u svrhu iz stavka 1. te se brišu najranije godinu dana, a najkasnije tri godine nakon njihova unosa.
 5.Zapisi iz evidencije mogu se čuvati dulje ako su potrebni za postupke praćenja koji su već u tijeku.
 6.Nadležna nacionalna tijela zadužena za provjeru zakonitosti pretraživanja, praćenje zakonitosti obrade podataka, unutarnje praćenje i osiguravanje pravilnog funkcioniranja N.SIS-a te za cjelovitost i sigurnost podataka imaju u okviru svoje nadležnosti i na zahtjev pristup toj evidenciji radi ispunjavanja svojih dužnosti.
 7.Pri provođenju automatiziranih pretraživanja registarskih pločica motornih vozila upotrebom sustava za automatsko prepoznavanje registarskih pločica države članice vode evidenciju o tim pretraživanjima prema nacionalnom pravu. Sadržaj te evidencije utvrđuje se provedbenim mjerama u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 72. stavka 2. Ako se podaci podudaraju s podacima pohranjenima u SIS-u ili podacima pohranjenima u nacionalnoj ili tehničkoj kopiji SIS-a, provodi se potpuno pretraživanje u SIS-u radi provjere radi li se uistinu o podudaranju podataka. Odredbe stavaka od 1. do 6. ovog članka primjenjuju se na to potpuno pretraživanje.
 Članak 13.
 Unutarnje praćenje
 Države članice osiguravaju da svako tijelo koje ima pravo na pristup podacima u SIS-u poduzme mjere potrebne za usklađivanje s ovom Uredbom te da prema potrebi surađuje s nacionalnim nadzornim tijelom.
 Članak 14.
 Osposobljavanje osoblja
 Prije nego što dobije ovlaštenje za obradu podataka pohranjenih u SIS-u i povremeno nakon dobivanja tog ovlaštenja, osoblje tijela koja imaju pravo pristupa SIS-u prolazi odgovarajuće osposobljavanje o pravilima o sigurnosti i zaštiti podataka i o postupcima u vezi s obradom podataka kako su utvrđeni Priručnikom SIRENE. Osoblje se upoznaje sa svim relevantnim kaznenim djelima i sankcijama.
 POGLAVLJE III.
 ODGOVORNOSTI AGENCIJE
 Članak 15.
 Operativno upravljanje
 1.Za operativno upravljanje Središnjim SIS-om odgovorna je Agencija. Agencija u suradnji s državama članicama osigurava da se za Središnji SIS u svakom trenutku upotrebljava najbolja dostupna tehnologija, u skladu s analizom troškova i koristi.
 2.Agencija je odgovorna i za sljedeće zadaće povezane s komunikacijskom infrastrukturom:
 (a)nadzor;
 (b)sigurnost;
 (c)koordinaciju odnosa između država članica i pružatelja usluga.
 3.Komisija je odgovorna za sve druge zadaće povezane s komunikacijskom infrastrukturom, a osobito za:
 (a)zadaće u vezi s izvršenjem proračuna;
 (b)nabavu i modernizaciju;
 (c)ugovorna pitanja.
 4.Agencija je odgovorna i za sljedeće zadaće koje se odnose na urede SIRENE i na međusobnu komunikaciju ureda SIRENE:
 (a)koordinaciju testiranja i upravljanje njima;
 (b)održavanje i ažuriranje tehničkih specifikacija za razmjenu dopunskih informacija između ureda SIRENE i komunikacijske infrastrukture te za upravljanje učinkom tehničkih promjena kad one utječu i na SIS i na razmjenu dopunskih informacija među uredima SIRENE.
 5.Agencija izrađuje i održava mehanizam i postupke za provođenje provjera kvalitete podataka u CS-SIS-u i podnosi redovita izvješća državama članicama. Agencija Komisiji podnosi redovito izvješće o problemima s kojima se susrela i državama članicama na koje su se ti problemi odnosili. Taj mehanizam, postupci i tumačenje usklađenosti kvalitete podataka utvrđuju se provedbenim mjerama u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 72. stavka 2.
 6.Operativno upravljanje Središnjim SIS-om obuhvaća sve zadaće potrebne za svakodnevni 24-satni rad Središnjeg SIS-a, a posebno održavanje i tehnički razvoj potreban za neometani rad sustava. Te zadaće uključuju i aktivnosti testiranja kojima se osigurava da Središnji SIS i nacionalni sustavi rade u skladu s tehničkim i funkcionalnim zahtjevima prema članku 9. ove Uredbe.
 Članak 16.
 Sigurnost
 1.Agencija donosi potrebne mjere, uključujući sigurnosni plan, plan za kontinuitet rada i plan za oporavak od katastrofa, za Središnji SIS i komunikacijsku infrastrukturu s ciljem:
 (a)fizičke zaštite podataka, uključujući izradu planova za zaštitu ključne infrastrukture u nepredviđenim situacijama;
 (b)zabrane pristupa neovlaštenih osoba objektima i opremi za obradu osobnih podataka (nadzor nad pristupom objektima i opremi);
 (c)sprečavanja neovlaštenog čitanja, kopiranja, mijenjanja ili uklanjanja medija za pohranu podataka (nadzor nad medijima za pohranu podataka);
 (d)sprečavanja neovlaštenog unosa podataka i neovlaštenog pregledavanja, mijenjanja ili brisanja pohranjenih osobnih podataka (nadzor nad pohranjivanjem);
 (e)sprečavanja neovlaštenih osoba da putem opreme za prijenos podataka upotrebljavaju sustave za automatsku obradu podataka (nadzor nad korisnicima);
 (f)osiguravanja da osobe ovlaštene za upotrebu sustava za automatsku obradu podataka imaju pristup samo onim podacima koji su obuhvaćeni njihovim ovlaštenjem, i to isključivo na temelju pojedinačnih i jedinstvenih korisničkih identiteta i tajnih načina pristupa (nadzor nad pristupom podacima);
 (g)izrade profila s opisom funkcija i odgovornosti osoba ovlaštenih za pristupanje podacima ili objektima i opremi za obradu podataka te na zahtjev stavljanja tih profila bez odgode na raspolaganje Europskom nadzorniku za zaštitu podataka iz članka 64. (profili osoblja);
 (h)osiguravanja mogućnosti provjere i utvrđivanja kojim se tijelima osobni podaci mogu prosljeđivati upotrebom opreme za prijenos podataka (nadzor nad prosljeđivanjem);
 (i)osiguravanja mogućnosti naknadne provjere i utvrđivanja koji su osobni podaci uneseni u sustave za automatsku obradu podataka te kad ih je i tko unio (nadzor nad unosom);
 (j)sprečavanja neovlaštenog čitanja, kopiranja, mijenjanja ili brisanja osobnih podataka tijekom prijenosa osobnih podataka ili tijekom premještanja medija za pohranjivanje podataka, osobito primjenom odgovarajućih metoda šifriranja (nadzor nad prijenosom);
 (k)praćenja djelotvornosti sigurnosnih mjera iz ovog stavka i poduzimanja potrebnih organizacijskih mjera u vezi s unutarnjim praćenjem radi osiguravanja usklađenosti s ovom Uredbom (unutarnja revizija).
 2.U pogledu sigurnosti obrade i razmjene dopunskih informacija preko komunikacijske infrastrukture Agencija poduzima mjere istovjetne mjerama iz stavka 1.
 Članak 17.
 Povjerljivost – Agencija
 1.Ne dovodeći u pitanje članak 17. Pravilnika o osoblju za dužnosnike i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije, Agencija na sve članove svojeg osoblja koji rade s podacima iz sustava SIS primjenjuje odgovarajuća pravila o profesionalnoj tajni ili druge jednakovrijedne obveze povjerljivosti koje odgovaraju standardima utvrđenima člankom 11. ove Uredbe. Ta se obveza primjenjuje i nakon što te osobe napuste službu ili prekinu radni odnos ili nakon prestanka njihovih aktivnosti.
 2.U pogledu sigurnosti obrade i razmjene dopunskih informacija preko komunikacijske infrastrukture Agencija poduzima mjere istovjetne mjerama iz stavka 1.
 Članak 18.
 Vođenje evidencije na središnjoj razini
 1.Agencija osigurava evidentiranje svakog pristupa osobnim podacima i svih razmjena osobnih podataka unutar CS-SIS-a u svrhe navedene u članku 12. stavku 1.
 2.Evidencija posebice sadržava povijest upozorenja, datum i vrijeme prijenosa podataka, vrstu podataka korištenih pri pretraživanju, bilješku o vrsti prenesenih podataka i ime nadležnog tijela odgovornog za obradu podataka.
 3.Ako se pretražuje na temelju daktiloskopskih podataka ili prikaza lica u skladu s člancima 40., 41. i 42., evidencija posebice sadržava vrstu podataka korištenih pri pretraživanju, bilješku o vrsti prenesenih podataka te ime nadležnog tijela i osobe odgovorne za obradu podataka.
 4.Zapisi iz evidencije mogu se upotrebljavati samo u svrhe navedene u stavku 1. te se brišu najranije godinu dana, a najkasnije tri godine nakon njihova unosa. Evidencija koja uključuje povijest upozorenja briše se nakon jedne do tri godine nakon brisanja upozorenja.
 5.Zapisi iz evidencije mogu se čuvati dulje ako su potrebni za postupke praćenja koji su već u tijeku.
 6.Nadležna tijela zadužena za provjeru zakonitosti pretraživanja, praćenje zakonitosti obrade podataka, unutarnje praćenje i osiguravanje pravilnog funkcioniranja CS-SIS-a te za cjelovitost i sigurnost podataka imaju u okviru svoje nadležnosti i na zahtjev pristup toj evidenciji radi ispunjavanja svojih zadaća.
 POGLAVLJE IV.
 OBAVJEŠĆIVANJE JAVNOSTI
 Članak 19.
 Kampanje obavješćivanja javnosti o SIS-u
 Komisija u suradnji s nacionalnim nadzornim tijelima i Europskim nadzornikom za zaštitu podataka redovito putem kampanja obavješćuje javnost o ciljevima sustava SIS, pohranjenim podacima, tijelima koja imaju pristup SIS-u i pravima osoba na koje se podaci odnose. Države članice u suradnji sa svojim nacionalnim nadzornim tijelima pripremaju i provode politike potrebne za opće obavješćivanje svojih građana o SIS-u.
 POGLAVLJE V.
 KATEGORIJE PODATAKA I OZNAČIVANJE
 Članak 20.
 Kategorije podataka
 1.Ne dovodeći u pitanje članak 8. stavak 1. ni odredbe ove Uredbe o pohrani dodatnih podataka, SIS sadržava isključivo one kategorije podataka koje dostavlja svaka država članica, kako se zahtijeva u svrhe utvrđene člancima 26., 32., 34., 36. i 38.
 2.Kategorije su podataka sljedeće:
 (a)informacije o osobama za koje je izdano upozorenje;
 (b)informacije o predmetima iz članaka 32., 36. i 38.
 3.Informacije o osobama za koje je izdano upozorenje sadržavaju samo sljedeće podatke:
 (a)prezime(na);
 (b)ime(na);
 (c)prezime(na) i ime(na) pri rođenju;
 (d)prethodno korištena prezime(na) i ime(na) i pseudonime;
 (e)sve objektivne tjelesne posebnosti koje se ne mijenjaju;
 (f)mjesto rođenja;
 (g)datum rođenja;
 (h)spol;
 (i)državljanstvo/državljanstva;
 (j)je li predmetna osoba naoružana, nasilna, u bijegu ili je uključena u aktivnosti iz članaka 1., 2., 3. i 4. Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP o suzbijanju terorizma;
 (k)razlog za izdavanje upozorenja;
 (l)tijelo koje je izdalo upozorenje;
 (m)pozivanje na odluku na temelju koje je izdano upozorenje;
 (n)mjeru koju je potrebno poduzeti;
 (o)poveznicu/poveznice s ostalim upozorenjima izdanima u SIS-u u skladu s člankom 53.;
 (p)vrstu kaznenog djela za koje je izdano upozorenje;
 (q)registracijski broj osobe u nacionalnom registru;
 (r)kategorizaciju vrste slučaja nestale osobe (samo za upozorenja iz članka 32.);
 (s)kategoriju osobne isprave osobe;
 (t)državu koja je izdala osobnu ispravu osobe;
 (u)broj(eve) osobne isprave osobe;
 (v)datum izdavanja osobne isprave osobe;
 (w)fotografije i prikaze lica;
 (x)odgovarajuće profile DNK-a na koje se odnose odredbe članka 22. stavka 1. točke (b) ove Uredbe;
 (y)daktiloskopske podatke;
 (``)kopiju osobne isprave u boji.
 4.Tehnička pravila potrebna za unos, ažuriranje, brisanje i pretraživanje podataka iz stavaka 2. i 3. utvrđuju se i razvijaju provedbenim mjerama u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 72. stavka 2.
 5.Tehnička pravila potrebna za pretraživanje podataka iz stavka 3. utvrđuju se i razvijaju u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 72. stavka 2. Ta tehnička pravila slična su pravilima za pretraživanja u CS-SIS-u, nacionalnim kopijama i tehničkim kopijama, kako se navodi u članku 53. stavku 2., i temelje se na zajedničkim standardima koji se utvrđuju i razvijaju provedbenim mjerama u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 72. stavka 2.
 Članak 21.
 Proporcionalnost
 1.Prije izdavanja upozorenja i pri produljivanju vremena valjanosti upozorenja države članice utvrđuju je li pojedini slučaj primjeren, relevantan i dovoljno važan da bi unos upozorenja u SIS bio opravdan.
 2.Kada traga za osobom ili predmetom zbog kaznenog djela koje je obuhvaćeno člancima od 1. do 4. Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP o suzbijanju terorizma, država članica u svim okolnostima unosi odgovarajuće upozorenje na temelju članka 34., 36. ili 38., kako je prikladno.
 Članak 22.
 Posebna pravila za unošenje fotografija, prikaza lica, daktiloskopskih podataka i profila DNK-a
 1.Unošenje u SIS podataka iz članka 20. stavka 3. točaka (w), (x) i (y) podložno je sljedećim odredbama:
 (a)fotografije, prikazi lica, daktiloskopski podaci i profili DNK-a unose se isključivo nakon provjere kvalitete kojom se osigurava ispunjavanje minimalnih standarda kvalitete podataka.
 (b)Profil DNK-a može se dodati samo upozorenjima utvrđenima člankom 32. stavkom 2. točkama (a) i (c) i samo kada nisu dostupni fotografije, prikazi lica ili daktiloskopski podaci na temelju kojih je moguće izvršiti identifikaciju. Profili DNK-a osoba koje su izravni preci, potomci, braća ili sestre osobe za koju je izdano upozorenje mogu se dodati upozorenju pod uvjetom da su te osobe dale izričitu suglasnost. Rasno podrijetlo osobe ne uključuje se u profil DNK-a.
 2.Za pohranjivanje podataka iz stavka 1. točke (a) ovog članka i iz članka 40. utvrđuju se standardi kvalitete. Specifikacija tih standarda utvrđuje se provedbenim mjerama i ažurira u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 72. stavka 2.
 Članak 23.
 Zahtjevi za unošenje upozorenja
 1.Upozorenje o osobi ne može se unijeti bez podataka iz članka 20. stavka 3. točaka (a), (g), (k), (m), (n) i, ako je primjenjivo, (p), osim u slučajevima iz članka 40.
 2.Ako su dostupni, unose se i svi ostali podaci navedeni u članku 20. stavku 3.
 Članak 24.
 Opće odredbe o označivanju
 1.Kad država članica smatra da izvršenje upozorenja unesenog u skladu s člancima 26., 32. i 36. nije u skladu s njezinim nacionalnim pravom, njezinim međunarodnim obvezama ili temeljnim državnim interesima, može naknadno zatražiti da se upozorenju doda oznaka koja znači da se mjera predložena u upozorenju neće poduzeti na njezinu državnom području. Oznaku dodaje ured SIRENE države članice izdavateljice.
 2.Kako bi države članice mogle zatražiti da se upozorenju izdanom u skladu s člankom 26. doda oznaka, sve države članice automatski se izvješćuju o svakom novom upozorenju te kategorije razmjenom dopunskih informacija.
 3.Ako u posebno hitnim i ozbiljnim slučajevima država članica koja je izdala upozorenje zatraži izvršenje mjere, država članica koja izvršava upozorenje razmatra može li dopustiti brisanje oznake koja je dodana na njezin zahtjev. Ako je država članica koja izvršava upozorenje u mogućnosti to postupiti, ona poduzima potrebne korake kako bi osigurala da se mjera koju treba poduzeti odmah provede.
 Članak 25.
 Oznake pri upozorenju za uhićenje radi predaje
 1.Kada se primjenjuje Okvirna odluka 2002/584/PUP, oznaka kojom se sprečava uhićenje dodaje se samo upozorenju za uhićenje radi predaje kada nadležno pravosudno tijelo u skladu s nacionalnim pravom o izvršenju Europskog uhidbenog naloga odbije njezino izvršenje na temelju razloga za neizvršenje i kada se zatraži dodavanje oznake.
 2.Međutim, po nalogu nadležnog pravosudnog tijela u skladu s nacionalnim pravom, na temelju općih uputa ili za svaki pojedinačni slučaj, može se zatražiti dodavanje oznake upozorenju za uhićenje radi predaje ako je očito da će izvršenje Europskog uhidbenog naloga biti odbijeno.
 POGLAVLJE VI.
 UPOZORENJA O OSOBAMA ZA KOJE SE TRAŽI UHIĆENJE RADI PREDAJE ILI IZRUČENJA
 Članak 26.
 Ciljevi i uvjeti izdavanja upozorenja
 1.Podaci o osobama za koje se traži uhićenje radi predaje na temelju Europskog uhidbenog naloga ili radi izručenja, unose se na zahtjev pravosudnog tijela države članice izdavateljice.
 2.Podaci o osobama za koje se traži uhićenje radi predaje unose se i na temelju uhidbenih naloga izdanih u skladu sa sporazumima sklopljenima između Unije i trećih zemalja na temelju članka 37. Ugovora o Europskoj uniji u svrhu predaje osoba na temelju uhidbenog naloga kojim se propisuje prosljeđivanje takvog uhidbenog naloga preko SIS-a.
 3.Za svako upućivanje u ovoj Uredbi na odredbe Okvirne odluke 2002/584/PUP smatra se da uključuje povezane odredbe sporazuma sklopljenih između Europske Unije i trećih zemalja na temelju članka 37. Ugovora o Europskoj uniji u svrhu predaje osoba na temelju uhidbenog naloga kojim se propisuje prosljeđivanje takvog uhidbenog naloga preko SIS-a.
 4.Država članica izdavateljica može, u slučaju operacije traganja koja je u tijeku i nakon odobrenja odgovarajućeg pravosudnog tijela države članice koja je izdala upozorenje, učiniti postojeće upozorenje za uhićenje na temelju članka 26. ove Uredbe privremeno nedostupnim za pretraživanje, zbog čega krajnji korisnici neće moći pronaći upozorenje pretraživanjem te će ono biti dostupno samo uredima SIRENE. Ta se funkcija upotrebljava u razdoblju od najviše 48 sati. Međutim, ako za to postoji operativna potreba, taj se rok može produljiti na dodatna razdoblja od 48 sati. Države članice vode statističku evidenciju o broju upozorenja kod kojih je primijenjena ta funkcija.
 Članak 27.
 Dodatni podaci o osobama za koje se traži uhićenje radi predaje
 1.U slučajevima osoba za koje se traži uhićenje radi predaje na temelju Europskog uhidbenog naloga, država članica izdavateljica unosi u SIS kopiju izvornika Europskog uhidbenog naloga.
 2.Država članica izdavateljica može unijeti kopiju prijevoda Europskog uhidbenog naloga na jednom ili više službenih jezika institucija Europske unije.
 Članak 28.
 Dopunske informacije o osobama za koje se traži uhićenje radi predaje
 Država članica koja je u SIS unijela upozorenje za uhićenje radi predaje dostavlja podatke iz članka 8. stavka 1. Okvirne odluke 2002/584/PUP drugim državama članicama razmjenom dopunskih informacija.
 Članak 29.
 Dopunske informacije o osobama za koje se traži uhićenje radi izručenja
 1.Država članica koja je u SIS unijela upozorenje radi izručenja, razmjenom dopunskih informacija s drugim državama članicama, dostavlja sljedeće podatke svim državama članicama:
 (a)ime tijela koje je zatražilo uhićenje;
 (b)podatak postoji li uhidbeni nalog ili dokument s istim pravnim učinkom ili izvršiva presuda;
 (c)vrstu i pravnu kvalifikaciju kaznenog djela;
 (d)opis okolnosti u kojima je kazneno djelo počinjeno, uključujući vrijeme, mjesto i stupanj sudjelovanja osobe za koju je izdano upozorenje u počinjenju kaznenog djela;
 (e)u mjeri u kojoj je to moguće, posljedice kaznenog djela;
 (f)svaki drugi podatak koji je koristan ili potreban za izvršenje upozorenja.
 2.Podaci navedeni u stavku 1. ne dostavljaju se ako su podaci iz članaka 27. ili 28. već dostavljeni i ako se smatraju dostatnima za izvršenje upozorenja koje provodi predmetna država članica.
 Članak 30.
 Preoblikovanje upozorenja o osobama za koje se traži uhićenje radi predaje ili izručenja
 Ako uhićenje nije moguće izvršiti, bilo iz razloga što država članica kojoj je upućen zahtjev odbija to učiniti u skladu s postupcima označivanja utvrđenima člancima 24. ili 25. ili zato što u slučaju upozorenja kojim se traži uhićenje radi izručenja nije dovršena istraga, država članica od koje se zahtijeva uhićenje mora to upozorenje smatrati upozorenjem u svrhu dostave podataka o tome gdje se predmetna osoba nalazi.
 Članak 31.
 Izvršenje mjere na temelju upozorenja o osobi za koju se traži uhićenje radi predaje ili izručenja
 1.Upozorenje uneseno u SIS u skladu s člankom 26., zajedno s dodatnim podacima iz članka 27., smatra se Europskim uhidbenim nalogom i ima isti učinak kao Europski uhidbeni nalog izdan u skladu s Okvirnom odlukom 2002/584/PUP u slučajevima u kojima se primjenjuje ta Okvirna odluka.
 2.U slučajevima u kojima se ne primjenjuje Okvirna odluka 2002/584/PUP upozorenje uneseno u SIS u skladu s člancima 26. i 29. ima istu pravnu snagu kao i zahtjev za privremeno uhićenje na temelju članka 16. Europske konvencije o izručenju od 13. prosinca 1957. ili članka 15. Beneluškog ugovora o izručenju i uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima od 27. lipnja 1962.
 POGLAVLJE VII.
 UPOZORENJA O NESTALIM OSOBAMA
 Članak 32.
 Ciljevi i uvjeti izdavanja upozorenja
 1.Podaci o nestalim osobama ili drugim osobama koje trebaju zaštitu ili čiju lokaciju treba utvrditi unose se u SIS na zahtjev nadležnog tijela države članice koja je izdala upozorenje.
 2.Mogu se unositi sljedeće kategorije nestalih osoba:
 (a)nestale osobe koje trebaju zaštitu:
 i. radi njihove zaštite;
 ii. radi sprečavanja prijetnji;
 (b)nestale osobe koje ne trebaju zaštitu;
 (c)djeca u opasnosti od otmice u skladu sa stavkom 4.
 3.Stavak 2. točka (a) primjenjuje se posebice na djecu i osobe koje treba prisilno zbrinuti na temelju odluke nadležnog tijela.
 4.Upozorenje o djetetu iz stavka 2. točke (c) unosi se na zahtjev nadležnog pravosudnog tijela države članice koja je nadležna za pitanja roditeljske odgovornosti u skladu s Uredbom Vijeća br. 2201/2003
 74
 u slučajevima u kojima postoji stvarna i očita opasnost da bi dijete moglo biti protupravno i neposredno odvedeno iz države članice u kojoj se nalazi to nadležno pravosudno tijelo. U državama članicama koje su stranke Haške konvencije od 19. listopada 1996. o nadležnosti, mjerodavnom pravu, priznanju, ovrsi i suradnji u području roditeljske odgovornosti i mjerama za zaštitu djece te u kojima se ne primjenjuje Uredba Vijeća br. 2201/2003, primjenjuju se odredbe Haške konvencije.
 5.Države članice osiguravaju da podaci uneseni u SIS pokazuju kojoj kategoriji iz stavka 2. pripada nestala osoba. Nadalje, države članice osiguravaju i da podaci uneseni u SIS pokazuju o kojoj se vrsti slučaja nestale ili ranjive osobe radi. Pravila o kategorizaciji vrsta slučajeva i unošenju tih podataka utvrđuju se i razvijaju provedbenim mjerama u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 72. stavka 2.
 6.Četiri mjeseca prije nego što dijete na koje se odnosi upozorenje na temelju ovog članka postane punoljetno CS-SIS automatski izvješćuje državu članicu izdavateljicu da razlog za zahtjev i mjeru koju treba poduzeti treba ažurirati ili da upozorenje treba izbrisati.
 7.Kada postoji jasna naznaka da su vozila, plovila ili zrakoplovi povezani s osobom na koju se odnosi upozorenje u skladu sa stavkom 2., mogu se izdati upozorenja o tim vozilima, plovilima i zrakoplovima radi pronalaženja te osobe. U tim se slučajevima, u skladu s člankom 60., stvara poveznica između upozorenja o nestaloj osobi i upozorenja o predmetu. Tehnička pravila za unos, ažuriranje, brisanje i pretraživanje podataka iz ovog stavka utvrđuju se i razvijaju provedbenim mjerama u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 72. stavka 2.
 Članak 33.
 Izvršenje mjere na temelju upozorenja
 1.Kada se pronađe osoba iz članka 32. nadležna tijela u skladu sa stavkom 2. dostavljaju podatke o tome gdje se osoba nalazi državi članici koja je izdala upozorenje. U slučaju nestale djece ili djece kojima je potrebna zaštita, država članica izvršiteljica odmah se savjetuje s državom članicom izdavateljicom kako bi se bez odgode dogovorile o mjerama koje treba poduzeti kako bi se zaštitio najbolji interes djeteta. Nadležna tijela mogu, u slučajevima iz članka 32. stavka 2. točaka (a) i (c), premjestiti osobu na sigurno mjesto da bi je spriječila u nastavljanju putovanja ako su tijela za to ovlaštena nacionalnim pravom.
 2.Za dostavu podataka, osim među nadležnim tijelima, o pronađenim punoljetnim nestalim osobama, potreban je pristanak te osobe. Međutim, nadležna tijela mogu osobi koja je prijavila nestanak dostaviti podatak da je upozorenje izbrisano jer je nestala osoba pronađena.
 POGLAVLJE VIII.
 UPOZORENJA O OSOBAMA KOJE SE TRAŽE ZBOG SUDJELOVANJA U PRAVOSUDNOM POSTUPKU
 Članak 34.
 Ciljevi i uvjeti izdavanja upozorenja
 1.Radi dostavljanja podataka o mjestu boravišta ili prebivališta osoba, države članice, na zahtjev nadležnog tijela, unose u SIS podatke o:
 (a)svjedocima;
 (b)osobama kojima je uručen sudski poziv ili ih se traži radi uručenja tog poziva u vezi s kaznenim postupkom kako bi odgovarale za djela za koja ih se goni;
 (c)osobama kojima je potrebno uručiti kaznenu presudu ili druge dokumente u vezi s kaznenim postupkom kako bi odgovarale za djela za koja ih se goni;
 (d)osobama kojima je potrebno uručiti sudski poziv radi odsluženja kazne koja uključuje oduzimanje slobode.
 2.Kada postoji jasna naznaka da su vozila, plovila ili zrakoplovi povezani s osobom na koju se odnosi upozorenje u skladu sa stavkom 1., mogu se izdati upozorenja o tim vozilima, plovilima i zrakoplovima radi pronalaženja te osobe. U tim se slučajevima, u skladu s člankom 60., stvara poveznica između upozorenja o osobi i upozorenja o predmetu. Tehnička pravila za unos, ažuriranje, brisanje i pretraživanje podataka iz ovog stavka utvrđuju se i razvijaju provedbenim mjerama u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 72. stavka 2.
 Članak 35.
 Izvršenje mjere na temelju upozorenja
 Zahtijevani podaci dostavljaju se državi članici koja je podnijela zahtjev razmjenom dopunskih informacija.
 POGLAVLJE IX.
 UPOZORENJA O OSOBAMA I PREDMETIMA U VEZI S KOJIMA SE PROVODE SKRIVENE, ISTRAŽNE ILI NAMJENSKE PROVJERE
 Članak 36.
 Ciljevi i uvjeti izdavanja upozorenja
 1.Podaci o osobama ili vozilima, plovilima, zrakoplovima i spremnicima unose se u skladu s nacionalnim pravom države članice koja je izdala upozorenje, u svrhe skrivenih, istražnih ili namjenskih provjera u skladu s člankom 37. stavkom 4.
 2.Upozorenje se može izdati radi kaznenog progona, izvršavanja kaznene sankcije i radi sprečavanja prijetnji za javnu sigurnost:
 (a)ako postoji jasna naznaka da osoba namjerava počiniti ili čini teško kazneno djelo, posebice kaznena djela iz članka 2. stavka 2. Okvirne odluke 2002/584/PUP;
 (b)ako su informacije iz članka 37. stavka 1. potrebne radi izvršenja kaznene sankcije izrečene osobi osuđenoj za teško kazneno djelo, posebice kaznena djela iz članka 2. stavka 2. Okvirne odluke 2002/584/PUP ili
 (c)ako sveobuhvatna procjena osobe, posebice na osnovi prijašnjih kaznenih djela, daje razloge za sumnju da bi ta osoba mogla počiniti kaznena djela u budućnosti, posebice kaznena djela iz članka 2. stavka 2. Okvirne odluke 2002/584/PUP.
 3.Osim toga, upozorenje se može izdati u skladu s nacionalnim pravom, na zahtjev tijela odgovornih za nacionalnu sigurnost, ako postoje stvarne naznake da su informacije iz članka 37. stavka 1. potrebne za sprečavanje ozbiljne prijetnje koju predstavlja predmetna osoba ili drugih ozbiljnih prijetnji unutarnjoj ili vanjskoj nacionalnoj sigurnosti. Država članica koja izdaje upozorenje u skladu s ovim stavkom o tome obavješćuje druge države članice. Svaka država članica utvrđuje kojim se tijelima prosljeđuju te informacije.
 4.Ako postoji jasna naznaka da su vozila, plovila, zrakoplovi i spremnici povezani s teškim kaznenim djelima iz stavka 2. ili ozbiljnim prijetnjama iz stavka 3., mogu se izdati upozorenja o tim vozilima, plovilima, zrakoplovima i spremnicima.
 5.Ako postoji jasna naznaka da su prazne službene isprave ili izdane osobne isprave povezane s teškim kaznenim djelima iz stavka 2. ili ozbiljnim prijetnjama iz stavka 3., mogu se izdati upozorenja o tim ispravama neovisno o identitetu izvornog vlasnika isprave, ako postoji. Tehnička pravila za unos, ažuriranje, brisanje i pretraživanje podataka iz ovog stavka utvrđuju se i razvijaju provedbenim mjerama u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 72. stavka 2.
 Članak 37.
 Izvršenje mjere na temelju upozorenja
 1.U svrhe skrivenih, istražnih ili namjenskih provjera, sve ili neke od sljedećih informacija prikupljaju se i dostavljaju tijelu koje je izdalo upozorenje pri provedbi graničnih kontrola, policijskih i carinskih kontrola ili drugih aktivnosti izvršavanja zakonodavstva u državi članici:
 (a)činjenica da su osoba, vozilo, plovilo, zrakoplov, spremnik, prazna službena isprava ili izdana osobna isprava za koja je izdano upozorenje pronađeni;
 (b)mjesto, vrijeme i razlog provjere;
 (c)ruta putovanja i odredište;
 (d)osobe u pratnji predmetne osobe ili putnici u vozilu, plovilu ili zrakoplovu ili osobe u pratnji nositelja prazne službene isprave ili izdane osobne isprave za koje se može opravdano smatrati da su povezane s predmetnom osobom;
 (e)otkriveni identitet i osobni opis osobe koja upotrebljava praznu službenu ispravu ili izdanu osobnu ispravu na koju se odnosi upozorenje;
 (f)korišteno vozilo, plovilo, zrakoplov ili spremnik;
 (g)predmeti koje osoba nosi sa sobom, uključujući putne isprave;
 (h)okolnosti u kojima su osoba ili vozilo, plovilo, zrakoplov, spremnik, prazna službena isprava ili izdana osobna isprava pronađeni.
 2.Informacije iz stavka 1. dostavljaju se razmjenom dopunskih informacija.
 3.Ovisno o operativnim okolnostima i u skladu s nacionalnim pravom, skrivena provjera sastoji se od rutinske provjere osobe ili predmeta s ciljem prikupljanja što više informacija opisanih u stavku 1. bez ugrožavanja skrivene prirode provjere.
 4.Ovisno o operativnim okolnostima i u skladu s nacionalnim pravom, istražna provjera sastoji se od temeljitije provjere i ispitivanja osobe. Ako istražne provjere nisu dopuštene pravom države članice, zamjenjuju se skrivenim provjerama u toj državi članici.
 5.Tijekom namjenskih provjera osobe, vozila, plovila, zrakoplovi, spremnici ili predmeti koje osoba nosi sa sobom mogu se pretražiti u skladu s nacionalnim pravom u svrhe iz članka 36. Pretraživanja se provode u skladu s nacionalnim pravom. Ako namjenske provjere nisu dopuštene pravom države članice, zamjenjuju se istražnim provjerama u toj državi članici.
 POGLAVLJE X.
 UPOZORENJA O PREDMETIMA KOJI SE ODUZIMAJU ILI UPOTREBLJAVAJU KAO DOKAZ U KAZNENOM POSTUPKU
 Članak 38.
 Ciljevi i uvjeti izdavanja upozorenja
 1.Podaci o predmetima koje se traži radi oduzimanja u svrhe izvršavanja zakonodavstva ili upotrebe kao dokaza u kaznenom postupku unose se u SIS.
 2.Unose se sljedeće kategorije lako prepoznatljivih predmeta:
 (a)motorna vozila, kako su definirana nacionalnim pravom, neovisno o pogonskom sustavu;
 (b)prikolice s težinom bez tereta većom od 750 kg;
 (c)kamp-kućice;
 (d)industrijska oprema;
 (e)plovila;
 (f)motori plovila;
 (g)spremnici;
 (h)zrakoplovi;
 (i)vatreno oružje;
 (j)prazne službene isprave koje su ukradene, nezakonito prisvojene ili izgubljene;
 (k)izdane osobne isprave kao što su putovnice, osobne iskaznice, vozačke dozvole, boravišne dozvole i putne isprave koje su ukradene, nezakonito prisvojene, izgubljene ili poništene ili isprave koje izgledaju kao prethodno navedene isprave, ali su krivotvorene;
 (l)potvrde o registraciji vozila i registarske pločice koje su ukradene, nezakonito prisvojene, izgubljene, poništene ili izgledaju kao navedene potvrde ili pločice, ali su krivotvorene;
 (m)novčanice (obilježene novčanice) i krivotvorene novčanice;
 (n)tehnička oprema, informatička oprema i drugi lako prepoznatljivi predmeti visoke vrijednosti;
 (o)sastavni dijelovi motornih vozila koje se može identificirati;
 (p)sastavni dijelovi industrijske opreme koje se može identificirati.
 3.Definicije novih potkategorija predmeta iz stavka 2. točke (n) i tehnička pravila za unos, ažuriranje, brisanje i pretraživanje podataka iz stavka 2. utvrđuju se i razvijaju provedbenim mjerama u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 72. stavka 2.
 Članak 39.
 Izvršenje mjere na temelju upozorenja
 1.Ako pretraživanje pokaže da za pronađeni predmet postoji upozorenje, tijelo koje je to utvrdilo, u skladu s nacionalnim pravom, oduzima predmet i kontaktira s tijelom koje je izdalo upozorenje radi dogovora o mjerama koje treba poduzeti. U tu se svrhu mogu dostaviti i osobni podaci u skladu s ovom Uredbom.
 2.Informacije iz stavka 1. dostavljaju se razmjenom dopunskih informacija.
 3.Država članica koja je pronašla predmet poduzima zahtijevane mjere u skladu s nacionalnim pravom.
 POGLAVLJE XI.
 UPOZORENJA O NEPOZNATIM TRAŽENIM OSOBAMA RADI IDENTIFIKACIJE U SKLADU S NACIONALNIM PRAVOM I PRETRAŽIVANJE S POMOĆU BIOMETRIJSKIH PODATAKA
 Članak 40.
 Upozorenja o nepoznatim traženim osobama radi privođenja na temelju nacionalnog prava
 U SIS se mogu unijeti daktiloskopski podaci koji nisu povezani s osobama za koje su izdana upozorenja. Ti su daktiloskopski podaci potpuni ili nepotpuni skupovi otisaka prstiju ili dlanova otkrivenih na mjestima zločina tijekom istrage teškog kaznenog djela ili terorističkog kaznenog djela pri čemu se može ustanoviti s visokim stupnjem vjerojatnosti da pripadaju počinitelju kaznenog djela. Daktiloskopski podaci u toj kategoriji pohranjuju se kao „nepoznati osumnjičenik ili tražena osoba” pod uvjetom da nadležna tijela ne mogu utvrditi identitet osobe upotrebom bilo koje druge nacionalne, europske ili međunarodne baze podataka.
 Članak 41.
 Izvršenje mjere na temelju upozorenja
 U slučaju pronađenog podatka ili mogućeg podudaranja podataka s podacima pohranjenima u skladu s člankom 40. identitet osobe utvrđuje se u skladu s nacionalnim pravom, zajedno s provjerom da daktiloskopski podaci pohranjeni u SIS-u pripadaju toj osobi. Države članice komuniciraju upotrebom dopunskih informacija kako bi se olakšala pravodobna istraga slučaja.
 Članak 42.
 Posebna pravila za provjeru ili pretraživanje na temelju fotografija, prikaza lica, daktiloskopskih podataka i profila DNK-a
 1.Fotografije, prikazi lica, daktiloskopski podaci i profili DNK-a dohvaćaju se iz sustava SIS radi provjere identiteta osobe koja je pronađena na temelju alfanumeričkog pretraživanja u SIS-u.
 2.Daktiloskopski podaci mogu se upotrebljavati i za identifikaciju osobe. Daktiloskopski podaci pohranjeni u SIS pretražuju se radi identifikacije ako se identitet osobe ne može utvrditi drugim sredstvima.
 3.Daktiloskopske podatke pohranjene u SIS-u u vezi s upozorenjima izdanima u skladu s člankom 26., člankom 34. stavkom 1. točkama (b) i (d) te člankom 36. može se pretraživati upotrebom potpunih ili nepotpunih skupova otisaka prstiju ili dlanova otkrivenih na mjestima zločina tijekom istrage pri čemu se može ustanoviti s visokim stupnjem vjerojatnosti da pripadaju počinitelju kaznenog djela pod uvjetom da nadležna tijela ne mogu utvrditi identitet osobe upotrebom bilo koje druge nacionalne, europske ili međunarodne baze podataka.
 4.Čim to postane tehnički moguće i uz osiguravanje visokog stupnja pouzdanosti identifikacije, fotografije i prikazi lica mogu se upotrebljavati za identifikaciju osobe. Identifikacija na temelju fotografija ili prikaza lica upotrebljava se samo na stalnim graničnim prijelazima na kojima se upotrebljavaju samoposlužni sustavi i sustavi automatiziranog graničnog nadzora.
 POGLAVLJE XII.
 PRAVO PRISTUPA UPOZORENJIMA I NJIHOVO ČUVANJE
 Članak 43.
 Tijela s pravom pristupa upozorenjima
 1.Pristup podacima unesenima u SIS i pravo na pretraživanje tih podataka izravno ili u kopiji podataka iz sustava SIS imaju tijela nadležna za:
 (a)granični nadzor u skladu s Uredbom (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama);
 (b)policijske i carinske kontrole u predmetnoj državi članici i koordinaciju takvih kontrola koju provode za to imenovana tijela;
 (c)ostale aktivnosti izvršavanja zakonodavstva koje se provode radi sprečavanja, otkrivanja i istrage kaznenih djela u predmetnoj državi članici;
 (d)ispitivanje uvjeta i donošenje odluka u vezi s ulaskom i boravkom državljana trećih zemalja na državnom području država članica, uključujući odluke o boravišnim dozvolama i vizama za dugotrajni boravak, te s vraćanjem državljana trećih zemalja.
 2.Pravo na pristup podacima unesenima u SIS i pravo na izravno pretraživanje tih podataka mogu ostvariti i nacionalna pravosudna tijela, uključujući ona nadležna za pokretanje javnog progona u kaznenom postupku i za istražne postupke koji prethode podizanju optužnice, pri izvršavanju svojih zadaća, kako je predviđeno nacionalnim pravom, te tijela zadužena za njihovu koordinaciju.
 3.Pravo na pristup podacima unesenima u SIS i pravo na izravno pretraživanje tih podataka mogu ostvariti tijela nadležna za provođenje zadaća iz stavka 1. točke (c) pri izvršavanju tih zadaća. Pristup tih tijela uređuje se pravom svake države članice.
 4.Tijela iz ovog članka uvrštavaju se u popis iz članka 53. stavka 8.
 Članak 44.
 Tijela za registraciju vozila
 1.Službe u državama članicama odgovorne za izdavanje potvrda o registraciji vozila, kako je navedeno u Direktivi Vijeća 1999/37/EZ
 75
 , imaju pristup sljedećim podacima unesenima u SIS u skladu s člankom 38. stavkom 2. točkama (a), (b), (c) i (l) ove Uredbe isključivo u svrhu provjeravanja jesu li vozila koja trebaju registrirati ukradena, nezakonito prisvojena ili izgubljena ili ih se traži kao dokaze u kaznenom postupku:
 (a)podacima o motornim vozilima, kako su definirana nacionalnim pravom, neovisno o pogonskom sustavu;
 (b)podacima o prikolicama s težinom bez tereta većom od 750 kg i kamp-kućicama;
 (c)podacima koji se odnose na potvrde o registraciji vozila i registarske pločice vozila koje su ukradene, nezakonito prisvojene, izgubljene ili poništene.
 Pristup tim podacima koji se daje službama nadležnima za izdavanje potvrda o registraciji vozila uređuje se nacionalnim pravom te države članice.
 2.Službe, kako su navedene u stavku 1., koje su vladine službe imaju pravo izravnog pristupa podacima unesenima u SIS.
 3.Službe, kako su navedene u stavku 1., koje su nevladine službe imaju pristup podacima unesenima u SIS samo posredstvom tijela kako se navodi u članku 43. ove Uredbe. To tijelo ima pravo izravnog pristupa tim podacima i njihova prosljeđivanja navedenim službama. Predmetna država članica osigurava da su predmetna služba i njezini zaposlenici obvezni poštovati sva ograničenja u vezi s dopuštenom upotrebom podataka koje im je proslijedilo tijelo.
 4.Članak 39. ove Uredbe ne primjenjuje se na pristup odobren u skladu s ovim člankom. Službe, kako su navedene u stavku 1., dostavljaju policijskim i pravosudnim tijelima sve informacije do kojih su došle pristupom podacima u SIS-u, a na temelju kojih se može sumnjati na počinjenje nekog kaznenog djela, a dostavljanje takvih informacija uređeno je nacionalnim pravom.
 Članak 45.
 Tijela za registraciju plovila i zrakoplova
 1.Službe u državama članicama odgovorne za izdavanje potvrda o registraciji ili za osiguravanje upravljanja prometom plovila, uključujući motore plovila, i zrakoplova, imaju pristup sljedećim podacima unesenima u SIS u skladu s člankom 38. stavkom 2. ove Uredbe isključivo u svrhu provjeravanja jesu li plovila, uključujući motore plovila, zrakoplovi ili spremnici koje trebaju registrirati ili upravljati njihovim prometom ukradena, nezakonito prisvojena, izgubljena ili ih se traži kao dokaze u kaznenom postupku:
 (a)podacima o plovilima;
 (b)podacima o motorima plovila;
 (c)podacima o zrakoplovima.
 U skladu sa stavkom 2., pravom svake države članice uređuje se pristup tih službi tim podacima u pojedinoj državi članici. Pristup podacima navedenima u točkama od (a) do (c) ograničen je u skladu s posebnom nadležnošću predmetnih službi.
 2.Službe, kako su navedene u stavku 1., koje su vladine službe imaju pravo izravnog pristupa podacima unesenima u SIS.
 3.Službe, kako su navedene u stavku 1., koje su nevladine službe imaju pristup podacima unesenima u SIS samo posredstvom tijela kako se navodi u članku 43. ove Uredbe. To tijelo ima pravo izravnog pristupa tim podacima i njihova prosljeđivanja navedenim službama. Predmetna država članica osigurava da su predmetna služba i njezini zaposlenici obvezni poštovati sva ograničenja u vezi s dopuštenom upotrebom podataka koje im je prenijelo tijelo.
 4.Članak 39. ove Uredbe ne primjenjuje se na pristup odobren u skladu s ovim člankom. Službe, kako su navedene u stavku 1., dostavljaju policijskim i pravosudnim tijelima sve informacije do kojih su došle pristupom podacima u SIS-u, a na temelju kojih se može sumnjati na neko kazneno djelo, a dostavljanje takvih informacija uređeno je nacionalnim pravom.
 Članak 46.
 Pristup Europola podacima iz sustava SIS
 1.Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) u okviru svojih nadležnosti ima pravo pristupa podacima unesenima u SIS i njihova pretraživanja.
 2.Ako Europol pretraživanjem otkrije postojanje upozorenja u SIS-u, obavješćuje državu članicu izdavateljicu kanalima utvrđenima Uredbom (EU) 2016/794.
 3.Za upotrebu informacija dobivenih pretraživanjem sustava SIS potrebna je suglasnost predmetne države članice. Ako država članica dopusti upotrebu takvih informacija, Europolovo postupanje s njima uređuje se Uredbom (EU) 2016/794. Europol može takve podatke prosljeđivati trećim zemljama i trećim tijelima samo uz pristanak predmetne države članice.
 4.Europol može zatražiti dodatne informacije od predmetne države članice u skladu s odredbama Uredbe (EU) 2016/794.
 5.Europol:
 (a)ne dovodeći u pitanje stavke 3., 4. i 6., ne povezuje dijelove sustava SIS ni s jednim računalnim sustavom za prikupljanje i obradu podataka kojima upravlja ili koji se upotrebljavaju u okviru Europola, ne prenosi podatke iz sustava SIS u takve računalne sustave niti preuzima ili na bilo koji drugi način kopira bilo koji dio sustava SIS;
 (b)ograničava pristup podacima unesenima u SIS na posebno ovlašteno osoblje Europola;
 (c)donosi i primjenjuje mjere iz članaka 10. i 11.;
 (d)omogućuje Europskom nadzorniku za zaštitu podataka da preispita aktivnosti Europola u ostvarivanju prava na pristup podacima unesenima u SIS i njihovo pretraživanje.
 6.Podaci se mogu kopirati samo u tehničke svrhe, ako je takvo kopiranje nužno da bi propisno ovlašteno osoblje Europola provelo izravno pretraživanje. Na te se kopije primjenjuju odredbe ove Uredbe. Tehnička kopija upotrebljava se za pohranjivanje podataka iz sustava SIS tijekom njihova pretraživanja. Nakon pretraživanja podataka te se kopije brišu. Takva upotreba ne smatra se nezakonitim preuzimanjem ili kopiranjem podataka iz sustava SIS. Europol ne kopira podatke o upozorenjima ili dodatne podatke koje su izdale države članice niti takve podatke iz CS-SIS-a u druge Europolove sustave.
 7.Sve kopije, kako je navedeno u stavku 6., kojima se stvaraju izvanmrežne baze podataka mogu se čuvati najviše 48 sati. To se razdoblje u slučaju izvanredne situacije može produljiti do prestanka izvanredne situacije. Europol izvješćuje Europskog nadzornika za zaštitu podataka o svakom takvom produljenju.
 8.Europol može primati i obrađivati dopunske informacije o odgovarajućim upozorenjima u SIS-u pod uvjetom da pritom na prikladan način primjenjuje pravila za obradu podataka iz stavaka od 2. do 7.
 9.U svrhu provjere zakonitosti obrade podataka, unutarnjeg praćenja te osiguravanja odgovarajuće sigurnosti i cjelovitosti podataka Europol bi trebao voditi evidenciju o svakom pristupu SIS-u i pretraživanju tog sustava. Takva evidencija i dokumentacija ne smatra se nezakonitim preuzimanjem ili kopiranjem bilo kojeg dijela sustava SIS.
 Članak 47.
 Pristup Eurojusta podacima iz sustava SIS
 1.Nacionalni članovi Eurojusta i njihovi pomoćnici imaju, u okviru svojih nadležnosti, pravo na pristup i pretraživanje podataka unesenih u SIS u skladu s člancima 26., 32., 34., 38. i 40.
 2.Kada nacionalni član Eurojusta pretraživanjem otkrije postojanje upozorenja u SIS-u obavješćuje državu članicu izdavateljicu.
 3.Ništa iz ovog članka ne tumači se tako da utječe na odredbe Odluke 2002/187/PUP o zaštiti podataka i odgovornosti za neovlaštenu ili nepravilnu obradu takvih podataka od strane nacionalnih članova Eurojusta ili njihovih pomoćnika ili na ovlasti Zajedničkog nadzornog tijela osnovanog u skladu s tom Odlukom.
 4.Svaki pristup i pretraživanje koje izvrši nacionalni član Eurojusta ili njegov pomoćnik evidentira se u skladu s odredbama članka 12., kao i svaka upotreba podataka kojima su pristupili.
 5.Ni jedan dio SIS-a ne povezuje se ni s jednim računalnim sustavom za prikupljanje i obradu podataka kojim upravlja Eurojust ili koji se upotrebljava u okviru Eurojusta niti se podaci iz sustava SIS kojima nacionalni članovi ili njihovi pomoćnici imaju pristup prenose u takav računalni sustav. Ni jedan se dio sustava SIS ne preuzima. Vođenje evidencije o pristupu i pretraživanjima ne smatra se nezakonitim preuzimanjem ili kopiranjem podataka iz sustava SIS.
 6.Pristup podacima unesenima u SIS ograničen je na nacionalne članove i njihove pomoćnike i ne proširuje se na osoblje Eurojusta.
 7.Donose se i primjenjuju mjere za osiguravanje sigurnosti i povjerljivosti, kako je predviđeno u člancima 10. i 11.
 Članak 48.
 Pristup timova europske granične i obalne straže, timova osoblja uključenog u zadaće povezane s vraćanjem i članova timova za potporu upravljanju migracijama podacima iz sustava SIS
 1.U skladu s člankom 40. stavkom 8. Uredbe (EU) 2016/1624 članovi timova europske granične i obalne straže ili timova osoblja uključenog u zadaće povezane s vraćanjem te članovi timova za potporu upravljanju migracijama imaju, u okviru svojih nadležnosti, pravo na pristup podacima unesenima u SIS i njihovo pretraživanje.
 2.Članovi timova europske granične i obalne straže ili timova osoblja uključenog u zadaće povezane s vraćanjem te članovi timova za potporu upravljanju migracijama pristupaju podacima unesenima u SIS i pretražuju ih u skladu sa stavkom 1. preko tehničkog sučelja koje uspostavlja i održava Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, kako se navodi u članku 49. stavku 1.
 3.Ako član timova europske granične i obalne straže, timova osoblja uključenog u zadaće povezane s vraćanjem ili član tima za potporu upravljanju migracijama pretraživanjem otkrije postojanje upozorenja u SIS-u, o tome se obavješćuje država članica izdavateljica. U skladu s člankom 40. Uredbe (EU) 2016/1624 članovi timova mogu reagirati na upozorenje u SIS-u samo na temelju uputa i, u pravilu, u prisutnosti službenika graničnog nadzora ili osoblja uključenog u zadaće povezane s vraćanjem države članice domaćina u kojoj djeluju. Država članica domaćin može ovlastiti članove timova da djeluju u njezino ime.
 4.Svaki pristup i pretraživanje koje provede član timova europske granične i obalne straže ili timova osoblja uključenog u zadaće povezane s vraćanjem ili član tima za potporu upravljanju migracijama evidentira se u skladu s odredbama članka 12., a evidentira se i svaka upotreba podataka kojima su oni pristupili.
 5.Pristup podacima unesenima u SIS ograničen je na jednog člana timova europske granične i obalne straže ili timova osoblja uključenog u zadaće povezane s vraćanjem ili člana tima za potporu upravljanju migracijama i ne proširuje se na druge članove timova.
 6.Donose se i primjenjuju mjere za osiguravanje sigurnosti i povjerljivosti, kako je predviđeno u člancima 10. i 11.
 Članak 49.
 Pristup Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu podacima u SIS-u
 1.U svrhe iz stavka 2. ovog članka i članka 48. stavka 1. Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu uspostavlja i održava tehničko sučelje koje omogućuje izravnu vezu sa Središnjim SIS-om.
 2.Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu ima, u svrhu izvršavanja svojih zadaća koje su joj dodijeljene Uredbom o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS), pravo na pristup podacima unesenima u SIS i njihovo pretraživanje u skladu s člancima 26., 32., 34., 36. i člankom 38. stavkom 2. točkama (j) i (k).
 3.Ako Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu pri provjeravanju otkrije postojanje upozorenja u SIS-u, primjenjuje se postupak iz članka 22. Uredbe o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS).
 4.Ni jedna odredba ovog članka ne tumači se tako da utječe na odredbe Uredbe (EU) 2016/1624 s obzirom na zaštitu podataka i odgovornost za neovlaštenu ili nepravilnu obradu tih podataka koju provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu.
 5.Svaki pristup i pretraživanje koje provede Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu evidentira se u skladu s odredbama članka 12., a evidentira se i svaka upotreba podataka kojima je Agencija pristupila.
 6.Osim kad je to potrebno za izvršavanje zadaća u svrhe utvrđene Uredbom o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS), ni jedan dio sustava SIS ne povezuje se ni s jednim računalnim sustavom za prikupljanje i obradu podataka kojim upravlja Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu ili koji se u okviru nje upotrebljava niti se podaci iz sustava SIS kojima ona ima pristup prenose u takav sustav. Ni jedan se dio sustava SIS ne preuzima. Vođenje evidencije o pristupu i pretraživanjima ne smatra se preuzimanjem ili kopiranjem podataka iz SIS-a.
 7.Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu donosi i primjenjuje mjere za osiguravanje sigurnosti i povjerljivosti, kako je predviđeno u člancima 10. i 11.
 Članak 50.
 Opseg pristupa
 Krajnji korisnici, uključujući Europol, nacionalne članove Eurojusta i njihove pomoćnike te Agenciju za europsku graničnu i obalnu stražu, mogu pristupati isključivo onim podacima koji su im potrebni za izvršavanje zadaća.
 Članak 51.
 Razdoblje čuvanja upozorenja
 1.Upozorenja unesena u SIS u skladu s ovom Uredbom čuvaju se samo onoliko dugo koliko je potrebno za ostvarenje svrha radi kojih su unesena.
 2.Država članica koja je izdala upozorenje preispituje potrebu njegova čuvanja u roku od pet godina nakon unosa upozorenja u SIS. Upozorenja izdana u svrhe iz članka 36. ove Uredbe čuvaju se najduže godinu dana.
 3.Upozorenja o praznim službenim ispravama i izdanim osobnim ispravama koja su unesena u skladu s člankom 38. čuvaju se najdulje deset godina. Kraći rokovi čuvanja za kategorije upozorenja o predmetima mogu se utvrditi provedbenim mjerama donesenima u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 72. stavka 2.
 4.Svaka država članica prema potrebi određuje kraće rokove za preispitivanje u skladu sa svojim nacionalnim pravom.
 5.Ako osoblje ureda SIRENE, koje je odgovorno za koordinaciju i provjeru kvalitete podataka, utvrdi da je upozorenje o osobi ispunilo svoju svrhu i da bi se trebalo izbrisati iz sustava SIS, šalje obavijest tijelu koje je unijelo upozorenje kako bi mu na to skrenulo pozornost. To tijelo u roku od 30 kalendarskih dana od primanja obavijesti odgovara da je izbrisalo upozorenje ili ga namjerava izbrisati, ili navodi razloge za daljnje čuvanje. Ako tijelo ne odgovori u roku od 30 dana, osoblje ureda SIRENE briše to upozorenje. Uredi SIRENE izvješćuju svoja nacionalna nadzorna tijela o svim učestalim problemima u ovom području.
 6.Unutar roka za preispitivanje država članica koja je izdala upozorenje može, nakon sveobuhvatne pojedinačne procjene, koja se evidentira, odlučiti još neko vrijeme čuvati upozorenje ako se to pokaže potrebnim za svrhe u koje je upozorenje izdano. U tom se slučaju stavak 2. primjenjuje i na to produljenje. O svakom produljenju upozorenja obavješćuje se CS-SIS.
 7.Upozorenja se automatski brišu nakon roka za preispitivanje iz stavka 2. osim ako je država članica koja je izdala upozorenje obavijestila CS-SIS o produljenju upozorenja u skladu sa stavkom 6. CS-SIS četiri mjeseca unaprijed automatski obavješćuje države članice o planiranom brisanju podataka iz sustava.
 8.Države članice vode statističku evidenciju o broju upozorenja za koja je razdoblje čuvanja produljeno u skladu sa stavkom 6.
 POGLAVLJE XIII.
 BRISANJE UPOZORENJA
 Članak 52.
 Brisanje upozorenja
 1.Upozorenja za uhićenje radi predaje ili izručenja u skladu s člankom 26. brišu se nakon što se osobu preda ili izruči nadležnim tijelima države članice izdavateljice. Upozorenje se može izbrisati i kada nadležno pravosudno tijelo u skladu s nacionalnim pravom povuče pravosudnu odluku na temelju koje je upozorenje izdano.
 2.Upozorenja o nestalim osobama brišu se u skladu sa sljedećim pravilima:
 (a)s obzirom na nestalu djecu, u skladu s člankom 32., upozorenje se briše:
 –nakon rješavanja slučaja, na primjer kada se dijete vratilo u domovinu ili su nadležna tijela države članice izvršiteljice donijela odluku o skrbi o djetetu,
 –nakon isteka valjanosti upozorenja u skladu s člankom 51.,
 –nakon odluke nadležnog tijela države članice izdavateljice, ili
 –nakon pronalaženja djeteta;
 (b)
 s obzirom na nestale odrasle osobe, u skladu s člankom 32., kada nisu tražene nikakve zaštitne mjere, upozorenje se briše:
 –nakon izvršenja mjere koju treba poduzeti (država članica izvršiteljica utvrdila je gdje se osoba nalazi),
 –nakon isteka valjanosti upozorenja u skladu s člankom 51., ili
 –nakon odluke nadležnog tijela države članice izdavateljice;
 (c)
 s obzirom na nestale odrasle osobe u slučajevima u kojima su zatražene zaštitne mjere, u skladu s člankom 32., upozorenje se briše:
 –nakon izvršenja mjere koju je trebalo poduzeti (osoba je stavljena pod zaštitu),
 –nakon isteka valjanosti upozorenja u skladu s člankom 51., ili
 –nakon odluke nadležnog tijela države članice izdavateljice.
 U skladu s nacionalnim pravom, kad je osoba prisilno zbrinuta na temelju odluke nadležnog tijela upozorenje se može zadržati dok se ta osoba ne vrati u domovinu.
 3.Upozorenja o osobama koje se traži zbog sudskog postupka brišu se u skladu sa sljedećim pravilima:
 s obzirom na upozorenja o osobama koje se traži zbog sudskog postupka, u skladu s člankom 34., upozorenje se briše:
 (a)nakon dostave podataka nadležnom tijelu države članice izdavateljice o tome gdje se osoba nalazi. Ako na temelju proslijeđene informacije nije moguće djelovati, ured SIRENE države članice izdavateljice o tome obavješćuje ured SIRENE države članice izvršiteljice radi rješavanja tog problema;
 (b)nakon isteka valjanosti upozorenja u skladu s člankom 51.; ili
 (c)nakon odluke nadležnog tijela države članice izdavateljice.
 Ako je pronađen podatak u državi članici te su pojedinosti o adresi proslijeđene državi članici izdavateljici i naknadno pronađenim podatkom u toj državi članici upućuje se na iste pojedinosti o adresi, pronađeni podatak evidentira se u državi članici izvršiteljici, ali ni pojedinosti o adresi ni dopunske informacije ne šalju se ponovo državi članici izdavateljici. U takvim slučajevima država članica izvršiteljica obavješćuje državu članicu izdavateljicu o ponavljajućim pronađenim podacima, a država članica izdavateljica razmatra potrebu zadržavanja upozorenja.
 4.Upozorenja o skrivenim, istražnim i namjenskim provjerama brišu se u skladu sa sljedećim pravilima:
 s obzirom na upozorenja o skrivenim, istražnim i namjenskim provjerama, u skladu s člankom 36., upozorenje se briše:
 (a)nakon isteka valjanosti upozorenja u skladu s člankom 51.;
 (b)nakon što nadležno tijelo države članice izdavateljice donese odluku o brisanju.
 5.Upozorenja o predmetima koje se traži radi oduzimanja ili upotrebe kao dokaza brišu se u skladu sa sljedećim pravilima:
 s obzirom na brisanje upozorenja o predmetima koje se traži radi oduzimanja ili upotrebe kao dokaza u kaznenom postupku, u skladu s člankom 38., upozorenje se briše:
 (a)nakon oduzimanja predmeta ili poduzimanja jednakovrijedne mjere nakon što su naknadno razmijenjene potrebne dopunske informacije među uredima SIRENE ili se predmet uključi u drugi sudski ili upravni postupak;
 (b)nakon isteka valjanosti upozorenja; ili
 (c)nakon što nadležno tijelo države članice izdavateljice donese odluku o brisanju.
 6.Upozorenja o nepoznatim traženim osobama, u skladu s člankom 40., brišu se u skladu sa sljedećim pravilima:
 7.(a)nakon identificiranja osobe; ili
 8.(b)nakon isteka valjanosti upozorenja.
 POGLAVLJE XIV.
 OPĆA PRAVILA ZA OBRADU PODATAKA
 Članak 53.
 Obrada podataka u sustavu SIS
 1.Države članice mogu obrađivati podatke iz članka 20. isključivo u svrhe utvrđene za svaku kategoriju upozorenja iz članaka 26., 32., 34., 36., 38. i 40.
 2.Podaci se mogu kopirati samo u tehničke svrhe, ako je takvo kopiranje nužno da bi tijela iz članka 43. provela izravno pretraživanje. Na te se kopije primjenjuju odredbe ove Uredbe. Država članica ne kopira u druge nacionalne zbirke podataka podatke o upozorenjima ili dodatne podatke koje je unijela druga država članica iz svojeg N.SIS-a ili iz CS-SIS-a.
 3.Tehničke kopije, kako je navedeno u stavku 2., kojima se stvaraju izvanmrežne baze podataka mogu se čuvati najviše 48 sati. To se razdoblje u slučaju izvanredne situacije može produljiti do prestanka izvanredne situacije.
 4.Države članice vode ažurirani popis tih kopija, omogućuju uvid u njega svojem nacionalnom nadzornom tijelu i osiguravaju da se na te kopije primjenjuju odredbe ove Uredbe, osobito one iz članka 10.
 5.Pristup podacima odobrava se samo u okviru nadležnosti nacionalnih tijela iz članka 43. i samo propisno ovlaštenom osoblju.
 6.U vezi s upozorenjima iz članaka 26., 32., 34., 36., 38. i 40. ove Uredbe svaka obrada informacija sadržanih u SIS-u u svrhe osim onih za koje su one unesene u SIS mora biti povezana s pojedinim slučajem i opravdana potrebom sprečavanja neposredne ozbiljne prijetnje javnom redu ili javnoj sigurnosti, interesom nacionalne sigurnosti ili radi sprečavanja počinjenja teškog kaznenog djela. U tu je svrhu potrebno dobiti prethodno odobrenje države članice koja je izdala upozorenje.
 7.Svaka upotreba podataka koja nije u skladu sa stavcima od 1. do 6. smatra se zloupotrebom u skladu s nacionalnim pravom svake države članice.
 8.Svaka država članica šalje Agenciji popis svojih nadležnih tijela ovlaštenih za izravno pretraživanje podataka pohranjenih u SIS-u u skladu s ovom Uredbom te sve promjene popisa. U popisu se za svako tijelo utvrđuje koje podatke može pretraživati i u koje svrhe. Agencija osigurava godišnje objavljivanje popisa u Službenom listu Europske unije.
 9.Ako pravom Unije nisu utvrđene posebne odredbe, na podatke unesene u N.SIS primjenjuje se nacionalno pravo svake države članice.
 Članak 54.
 Podaci iz sustava SIS i nacionalne zbirke podataka
 1. Člankom 53. stavkom 2. ne dovodi se u pitanje pravo države članice da u svojim nacionalnim zbirkama podataka čuva podatke iz sustava SIS u vezi s kojima su na njezinu državnom području poduzimane mjere. Takvi se podaci čuvaju u nacionalnim zbirkama podataka najdulje tri godine, osim ako se posebnim odredbama nacionalnog prava predviđa dulje razdoblje njihova čuvanja.
 2.Člankom 53. stavkom 2. ne dovodi se u pitanje pravo države članice da u svojoj nacionalnoj zbirci podataka čuva podatke iz pojedinih upozorenja u SIS-u koja je izdala ta država članica.
 Članak 55.
 Obavješćivanje u slučaju neizvršenja upozorenja
 Ako država članica ne može poduzeti mjeru koja se od nje zahtijeva, o tome odmah obavješćuje državu članicu koja je izdala upozorenje.
 Članak 56.
 Kvaliteta podataka obrađenih u SIS-u
 1.Država članica koja je izdala upozorenje odgovorna je za to da su podaci točni, ažurirani i zakonito uneseni u SIS.
 2.Samo je država članica koja je izdala upozorenje ovlaštena mijenjati, dopunjavati, ispravljati, ažurirati ili brisati podatke koje je unijela.
 3.Ako država članica koja nije izdala upozorenje utvrdi da je neki podatak netočan ili nezakonito pohranjen, razmjenom dopunskih informacija o tome što prije obavješćuje državu članicu koja je izdala upozorenje, a najkasnije deset dana nakon utvrđivanja nepravilnosti. Država članica koja je izdala upozorenje provjerava obavijest i prema potrebi bez odgode ispravlja ili briše sporni podatak.
 4.Ako države članice ne postignu dogovor u roku od dva mjeseca od trenutka utvrđivanja nepravilnosti, kako je opisano u stavku 3., država članica koja nije izdala upozorenje dostavlja predmet nacionalnim nadzornim tijelima koja su nadležna za donošenje odluke.
 5.Države članice razmjenjuju dopunske informacije ako osoba iznese pritužbu da ona nije osoba na koju se upozorenje odnosi. Ako se provjerom utvrdi da se zaista radi o dvije različite osobe, podnositelj pritužbe obavještava se o mjerama iz članka 59.
 6.Kad za pojedinu osobu već postoji upozorenje u SIS-u, država članica koja unosi novo upozorenje dogovara se o unošenju upozorenja s državom članicom koja je unijela prvo upozorenje. Dogovor se postiže na temelju razmjene dopunskih informacija.
 Članak 57.
 Sigurnosni incidenti
 1.Svaki događaj koji utječe ili bi mogao utjecati na sigurnost sustava SIS i koji može uzrokovati oštećenje ili gubitak podataka iz tog sustava smatra se sigurnosnim incidentom, osobito u slučaju mogućeg pristupa podacima ili ugrožavanja dostupnosti, cjelovitosti i povjerljivosti podataka.
 2.Sigurnosnim se incidentima upravlja kako bi se osigurao brz, djelotvoran i pravilan odgovor.
 3.Države članice o sigurnosnim incidentima obavješćuju Komisiju, Agenciju i nacionalna nadzorna tijela. Agencija o sigurnosnim incidentima obavješćuje Komisiju i Europskog nadzornika za zaštitu podataka.
 4.Informacije o sigurnosnom incidentu koji utječe ili može utjecati na rad sustava SIS u državi članici ili u Agenciji ili na dostupnost, cjelovitost i povjerljivost podataka koje su unijele ili poslale druge države članice, prosljeđuju se državama članicama i o njima se izvješćuje u skladu s planom upravljanja incidentima koji izrađuje Agencija.
 Članak 58.
 Razlikovanje osoba sličnih obilježja
 Ako je pri unosu novog upozorenja očito da je u SIS već unesena osoba s jednakim elementom opisa identiteta, primjenjuje se sljedeći postupak:
 (a)ured SIRENE uspostavlja kontakt s tijelom koje je zatražilo unos kako bi se razjasnilo odnosi li se upozorenje na istu osobu ili ne;
 (b)ako se unakrsnom provjerom utvrdi da je osoba na koju se odnosi novo upozorenje doista ista osoba koja je već unesena u SIS, ured SIRENE primjenjuje postupak za unos višestrukih upozorenja iz članka 56. stavka 6. Ako se tom provjerom utvrdi da se radi o dvije različite osobe, ured SIRENE odobrava zahtjev za unošenje novog upozorenja i dodaje elemente potrebne da se izbjegne pogrešna identifikacija.
 Članak 59.
 Dodatni podaci za postupanje u slučaju zloupotrebe identiteta
 1.Ako postoji mogućnost da dođe do zamjene osobe na koju se upozorenje zapravo odnosi i osobe čiji je identitet zloupotrijebljen, država članica koja je izdala upozorenje dodaje upozorenju podatke o potonjoj osobi, pod uvjetom da za to dobije njezin izričit pristanak, da bi se izbjegle negativne posljedice pogrešne identifikacije.
 2.Podaci o osobi čiji je identitet zloupotrijebljen mogu se upotrebljavati isključivo u sljedeće svrhe:
 (a)da se nadležnom tijelu omogući razlikovanje osobe čiji je identitet zloupotrijebljen od osobe na koju se upozorenje zapravo odnosi;
 (b)da se osobi čiji je identitet zloupotrijebljen omogući da potvrdi svoj identitet i dokaže da je zloupotrijebljen.
 3.Za potrebe ovog članka u SIS se mogu unijeti i obrađivati samo sljedeći osobni podaci:
 (a)prezime(na);
 (b)ime(na);
 (c)prezime(na) i ime(na) pri rođenju;
 (d)prethodno korištena prezime(na) i ime(na) i pseudonimi, po mogućnosti uneseni zasebno;
 (e)sve objektivne i fizičke posebnosti koje se ne mijenjaju;
 (f)mjesto rođenja;
 (g)datum rođenja;
 (h)spol;
 (i)fotografije i prikazi lica;
 (j)otisci prstiju;
 (k)državljanstvo/državljanstva;
 (l)kategorija osobne isprave osobe;
 (m)država koja je izdala osobnu ispravu osobe;
 (n)broj(evi) osobne isprave osobe;
 (o)datum izdavanja osobne isprave osobe;
 (p)adresa žrtve;
 (q)ime žrtvina oca;
 (r)ime žrtvine majke.
 4.Tehnička pravila potrebna za unos i daljnju obradu podataka iz stavka 3. utvrđuju se provedbenim mjerama utvrđenima i razvijenima u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 72. stavka 2.
 5.Podaci iz stavka 3. brišu se istodobno s brisanjem odgovarajućeg upozorenja ili prije ako to zatraži predmetna osoba.
 6.Samo tijela koja imaju pravo pristupa odgovarajućem upozorenju mogu pristupati podacima iz stavka 3. Pristup je dopušten isključivo radi izbjegavanja pogrešne identifikacije.
 Članak 60.
 Poveznice među upozorenjima
 1.Država članica može uspostaviti poveznicu između upozorenja koja unosi u SIS. Učinak takve poveznice uspostavljanje je veze između dva ili više upozorenja.
 2.Izrada poveznice ne utječe na pojedinačne mjere koje se trebaju poduzeti na temelju svakog od povezanih upozorenja ni na razdoblje čuvanja svakog od povezanih upozorenja.
 3.Izrada poveznice ne utječe na prava pristupa utvrđena ovom Uredbom. Tijela koja nemaju pravo pristupa određenim kategorijama upozorenja ne mogu vidjeti poveznicu s upozorenjem za koje nemaju pravo pristupa.
 4.Država članica uspostavlja poveznicu među upozorenjima ako za to postoji operativna potreba.
 5.Ako država članica smatra da poveznica među upozorenjima koju je uspostavila druga država članica nije u skladu s njezinim nacionalnim pravom ili međunarodnim obvezama, može poduzeti mjere potrebne za sprečavanje pristupa poveznici s njezina državnog područja ili pristupa poveznici njezinih tijela koja se ne nalaze na njezinu državnom području.
 6.Tehnička pravila za povezivanje upozorenja utvrđuju se i razvijaju u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 72. stavka 2.
 Članak 61.
 Svrha i razdoblje čuvanja dopunskih informacija
 1.Države članice u uredu SIRENE čuvaju pozivanja na odluke na temelju kojih je upozorenje izdano radi potpore razmjeni dopunskih informacija.
 2.Osobni podaci koji se čuvaju u zbirkama podataka ureda SIRENE kao rezultat razmjene informacija čuvaju se samo onoliko dugo koliko je potrebno za ostvarenje svrha za koje su dostavljeni. Podaci se u svakom slučaju brišu najkasnije godinu dana nakon brisanja predmetnog upozorenja iz sustava SIS.
 3.Stavkom 2. ne dovodi se u pitanje pravo države članice da u svojim nacionalnim zbirkama podataka čuva podatke o pojedinom upozorenju koje je izdala ili o upozorenju u vezi s kojim su na njezinu državnom području poduzimane mjere. Razdoblje čuvanja takvih podataka u tim zbirkama podataka uređuje se nacionalnim pravom.
 Članak 62.
 Prijenos osobnih podataka trećim osobama
 Podaci koji se obrađuju u SIS-u i s njima povezane dopunske informacije primjenom ove Uredbe ne prosljeđuju se i ne stavljaju na raspolaganje trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama.
 Članak 63.
 Razmjena podataka s Interpolom o ukradenim, nezakonito prisvojenim, izgubljenim ili poništenim putovnicama
 1.Odstupajući od članka 62., broj putovnice, država izdavanja i vrsta isprave ukradenih, nezakonito prisvojenih, izgubljenih ili poništenih putovnica unesenih u SIS mogu se razmijeniti s članovima Interpola uspostavom veze između sustava SIS i baze podataka Interpola o ukradenim ili nestalim putnim ispravama, podložno sklapanju Sporazuma između Interpola i Europske unije. Sporazumom se predviđa da je za prijenos podataka koje je unijela država članica potrebna suglasnost te države članice.
 2.Sporazumom iz stavka 1. predviđa se da podaci koji se dijele mogu biti dostupni samo članovima Interpola iz zemalja koje osiguravaju odgovarajući stupanj zaštite osobnih podataka. Prije sklapanja tog Sporazuma, Vijeće traži mišljenje Komisije o odgovarajućem stupnju zaštite osobnih podataka i o poštovanju temeljnih prava i sloboda u vezi s automatskom obradom osobnih podataka koju provode Interpol i zemlje koje imaju svoje predstavnike u Interpolu.
 3.Sporazumom iz stavka 1. može se za države članice predvidjeti i pristup preko sustava SIS podacima iz baze podataka Interpola o ukradenim ili nestalim putnim ispravama u skladu s mjerodavnim odredbama te Odluke kojima se uređuju upozorenja unesena u SIS o ukradenim, nezakonito prisvojenim, izgubljenim i poništenim putovnicama.
 POGLAVLJE XV.
 ZAŠTITA PODATAKA
 Članak 64.
 Primjenjivo zakonodavstvo
 1.Uredba (EZ) br. 45/2001 primjenjuje se na obradu osobnih podataka koju na temelju ove Uredbe provodi Agencija.
 2.Uredba (EU) 2016/679 primjenjuje se na obradu osobnih podataka u slučajevima u kojima se ne primjenjuju nacionalne odredbe kojima se prenosi Direktiva (EU) 2016/680.
 3.Pri obradi podataka koju provode nadležna nacionalna tijela radi sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela i izvršavanja kaznenih sankcija, uključujući zaštitu od prijetnji javnoj sigurnosti i njihovo sprečavanje, primjenjuju se nacionalne odredbe kojima se prenosi Direktiva (EU) 2016/680.
 Članak 65.
 Pravo na pristup, ispravljanje netočnih podataka i brisanje nezakonito pohranjenih podataka
 1.Pravo osoba na pristup podacima koji su uneseni u SIS i odnose se na njih te pravo na ispravljanje ili brisanje tih podataka ostvaruje se u skladu s pravom države članice u kojoj se osobe pozivaju na to pravo.
 2.Ako nacionalno pravo to omogućuje, nacionalno nadzorno tijelo odlučuje hoće li se informacije proslijediti i kojim sredstvima.
 3.Država članica koja nije izdala upozorenje može proslijediti informacije o takvim podacima samo ako prije toga državi članici koja je izdala upozorenje omogući da se o tome očituje. To se obavlja razmjenom dopunskih informacija.
 4.Država članica donosi odluku da u skladu s nacionalnim pravom osobi na koju se podaci odnose u cijelosti ili djelomično uskrati informacije, i to u onoj mjeri i onoliko dugo dok je takvo djelomično ili potpuno uskraćivanje nužna i proporcionalna mjera u demokratskom društvu uz poštovanje temeljnih prava i legitimnih interesa predmetnih fizičkih osoba radi:
 (a)izbjegavanja ometanja službenih ili pravnih ispitivanja, istraga ili postupaka;
 (b)izbjegavanja dovođenja u pitanje sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija;
 (c)zaštite javne sigurnosti;
 (d)zaštite nacionalne sigurnosti;
 (e)zaštite prava i sloboda drugih.
 5.Svaka osoba ima pravo zahtijevati da se netočni podaci u vezi s njom isprave ili da se nezakonito pohranjeni podaci u vezi s njom izbrišu.
 6.Predmetnoj osobi mora se odgovoriti što prije, a u svakom slučaju najkasnije 60 dana od datuma podnošenja zahtjeva za pristup ili prije ako je tako propisano nacionalnim pravom.
 7.Predmetna osoba mora se što prije obavijestiti o daljnjem tijeku događaja u vezi s ostvarivanjem njezina prava na ispravak ili brisanje podataka, a najkasnije tri mjeseca od datuma podnošenja zahtjeva za ispravak ili brisanje ili prije ako je tako propisano nacionalnim pravom.
 Članak 66.
 Pravni lijekovi
 1.Svaka osoba može sudu ili tijelu nadležnom prema pravu bilo koje države članice podnijeti tužbu radi ostvarivanja prava na pristup informacijama, njihov ispravak ili brisanje ili na naknadu štete u vezi s upozorenjem koje se na nju odnosi.
 2.Države članice obvezuju se da će uzajamno izvršavati pravomoćne odluke sudova ili tijela iz stavka 1. ovog članka, ne dovodeći u pitanje odredbe iz članka 70.
 3.Da bi se dobio dosljedan pregled funkcioniranja pravnih lijekova nacionalna tijela razvijaju standardni statistički sustav za godišnje izvješćivanje o:
 (a)broju zahtjeva za pristup podacima koje su voditelju obrade podataka podnijele osobe na koje se ti podaci odnose i broju slučajeva u kojima je pristup podacima odobren;
 (b)broju zahtjeva za pristup podacima koje su nacionalnom nadzornom tijelu podnijele osobe na koje se ti podaci odnose i broju slučajeva u kojima je pristup podacima odobren;
 (c)broju zahtjeva za ispravak netočnih podataka i brisanje nezakonito pohranjenih podataka podnesenih voditelju obrade podataka i broju slučajeva u kojima su podaci ispravljeni ili izbrisani;
 (d)broju zahtjeva za ispravak netočnih podataka i brisanje nezakonito pohranjenih podataka podnesenih nacionalnom nadzornom tijelu;
 (e)broju predmeta o kojima se vodi sudski postupak;
 (f)broju predmeta u kojima je sud presudio u korist podnositelja zahtjeva po bilo kojoj točki optužnice;
 (g)svim opažanjima o slučajevima uzajamnog priznavanja pravomoćnih odluka koje su donijeli sudovi ili tijela drugih država članica o upozorenjima koje je unijela država izdavateljica upozorenja.
 Izvješća nacionalnih nadzornih tijela prosljeđuju se mehanizmu suradnje utvrđenom u članku 69.
 Članak 67.
 Nadzor nad sustavom N.SIS
 1.Svaka država članica osigurava da nacionalno nadzorno tijelo ili tijela imenovana u svakoj državi članici, kojima su dodijeljene ovlasti iz poglavlja VI. Direktive (EU) 2016/680 ili poglavlja VI. Uredbe (EU) 2016/679, neovisno prate zakonitost obrade osobnih podataka u SIS-u na svojem državnom području i njihov prijenos s njihova državnog područja te razmjenu i daljnju obradu dopunskih informacija.
 2.Nacionalno nadzorno tijelo osigurava reviziju postupaka obrade podataka u svojem N.SIS-u u skladu s međunarodnim revizijskim standardima najmanje svake četiri godine. Reviziju provode nacionalna nadzorna tijela ili je naručuju izravno od neovisnog revizora za zaštitu podataka. Nacionalno nadzorno tijelo u svakom trenutku zadržava nadzor nad radom neovisnog revizora i odgovorno je za njegov rad.
 3.Države članice svojim nacionalnim nadzornim tijelima osiguravaju dovoljno resursa za izvršavanje zadaća koje su im povjerene na temelju ove Uredbe.
 Članak 68.
 Nadzor nad radom Agencije
 1.Europski nadzornik za zaštitu podataka osigurava da Agencija provodi svoje aktivnosti obrade osobnih podataka u skladu s ovom Uredbom. U skladu s tim primjenjuju se dužnosti i ovlaštenja iz članaka 46. i 47. Uredbe (EZ) br. 45/2001.
 2.Europski nadzornik za zaštitu podataka osigurava da se najmanje svake četiri godine provede revizija aktivnosti Agencije u pogledu obrade osobnih podataka u skladu s međunarodnim revizijskim standardima. Izvješće o toj reviziji podnosi se Europskom parlamentu, Vijeću, Agenciji, Komisiji i nacionalnim nadzornim tijelima. Agencija ima mogućnost iznijeti svoje primjedbe prije donošenja izvješća.
 Članak 69.
 Suradnja nacionalnih nadzornih tijela i Europskog nadzornika za zaštitu podataka
 1.Nacionalna nadzorna tijela i Europski nadzornik za zaštitu podataka, svaki u okviru svoje nadležnosti, aktivno surađuju u okviru svojih odgovornosti i osiguravaju usklađeni nadzor nad sustavom SIS.
 2.Djelujući u okviru svojih nadležnosti prema potrebi razmjenjuju relevantne informacije, pomažu si pri provedbi revizija i pregleda, ispituju poteškoće pri tumačenju ili primjeni ove Uredbe i drugih primjenjivih pravnih akata Unije, istražuju probleme uočene pri provođenju neovisnog nadzora ili pri ostvarivanju prava osoba na koje se odnose podaci, izrađuju usklađene prijedloge za zajednička rješenja eventualnih problema i promiču svijest o pravima na zaštitu podataka.
 3.U svrhe iz stavka 2. nacionalna nadzorna tijela i Europski nadzornik za zaštitu podataka sastaju se najmanje dvaput godišnje u okviru Europskog odbora za zaštitu podataka uspostavljenog Uredbom (EU) 2016/679. Troškove i organizaciju tih sastanaka preuzima Odbor uspostavljen Uredbom (EU) 2016/679. Poslovnik se donosi na prvom sastanku. Prema potrebi zajednički se oblikuju daljnje metode rada.
 4.Odbor uspostavljen Uredbom (EU) 2016/679 svake dvije godine podnosi Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji zajedničko izvješće o aktivnostima usklađenog nadzora.
 POGLAVLJE XVI.
 ODGOVORNOST ZA ŠTETU
 Članak 70.
 Odgovornost za štetu
 1.Svaka država članica odgovorna je za svaku štetu nanesenu bilo kojoj osobi upotrebom sustava N.SIS. To se odnosi i na štetu koju je prouzročila država članica koja je izdala upozorenje unošenjem netočnih podataka ili njihovom nezakonitom pohranom.
 2.Ako država članica protiv koje je podnesena tužba nije ujedno i država članica koja je izdala upozorenje, potonja je na zahtjev obvezna nadoknaditi iznose koji su plaćeni kao naknada štete, osim ako je država članica koja traži nadoknadu upotrebom podataka prekršila ovu Uredbu.
 3.Ako država članica ne ispuni svoje obveze u skladu s ovom Uredbom i time prouzroči štetu SIS-u, ta država članica odgovara za nastalu štetu, osim ako i u mjeri u kojoj Agencija ili druga država članica koja sudjeluje u SIS-u nije poduzela razumne mjere za sprečavanje štete ili smanjivanje njezina učinka.
 POGLAVLJE XVII.
 ZAVRŠNE ODREDBE
 Članak 71.
 Praćenje i statistički podaci
 1.Agencija osigurava uspostavu postupaka za praćenje funkcioniranja sustava SIS u pogledu ciljeva povezanih s rezultatima, troškovnom učinkovitošću, sigurnošću i kvalitetom usluge.
 2.Za potrebe tehničkog održavanja, izvješćivanja i statističkih podataka Agencija ima pristup potrebnim informacijama o postupcima obrade podataka koji se provode u Središnjem SIS-u.
 3.Agencija izrađuje dnevne, mjesečne i godišnje statističke podatke o broju zapisa po kategoriji upozorenja, godišnjem broju pronađenih podataka po kategoriji upozorenja, broju pretraživanja sustava SIS i pristupa tom sustavu u svrhu unošenja, ažuriranja ili brisanja upozorenja, a ti se podaci prikazuju ukupno i pojedinačno za svaku državu članicu. Ti statistički podaci ne sadržavaju osobne podatke. Objavljuje se godišnje statističko izvješće. Agencija priprema i godišnja statistička izvješća o upotrebi funkcije kojom se upozorenja izdana u skladu s člankom 26. ove Uredbe čine privremeno nedostupnima za pretraživanje, a ti se statistički podaci prikazuju ukupno i pojedinačno za svaku državu članicu, uključujući podatke o svim produženjima roka čuvanja podataka od 48 sati.
 4.Države članice, Europol, Eurojust i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu dostavljaju Agenciji i Komisiji sve informacije potrebne za izradu izvješća iz stavaka 3., 7. i 8. Te informacije uključuju posebne statističke podatke o broju pretraživanja koja su izvršile, ili su izvršena u njihovo ime, službe u državama članicama odgovorne za izdavanje potvrda o registraciji vozila i službe u državama članicama odgovorne za izdavanje potvrda o registraciji ili osiguravanje upravljanja prometom plovila, uključujući motore plovila, zrakoplova i spremnika. U statističkim podacima prikazuje se i broj pronađenih podataka po kategoriji upozorenja.
 5.Agencija državama članicama, Komisiji, Europolu, Eurojustu i Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu dostavlja sva statistička izvješća koja izradi. Da bi pratila provedbu pravnih akata Unije, Komisija može zatražiti od Agencije da dostavi dodatna posebna statistička izvješća, redovna ili ad hoc, o radu ili upotrebi komunikacije u okviru sustava SIS i SIRENE.
 6.U svrhe iz stavaka 3., 4. i 5. ovog članka i članka 15. stavka 5. Agencija uspostavlja, provodi i smješta središnji repozitorij u svojim tehničkim pogonima, koji sadržava podatke iz stavka 3. ovog članka i članka 15. stavka 5. koji ne omogućuju identifikaciju pojedinaca, ali omogućuju da Komisija i agencije iz stavka 5. dobiju zatražena izvješća i statističke podatke. Agencija državama članicama, Komisiji, Europolu, Eurojustu i Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu odobrava pristup središnjem repozitoriju sigurnim pristupom preko komunikacijske infrastrukture, uz kontrolu pristupa i posebne korisničke profile isključivo u svrhu izvješćivanja i prikupljanja statističkih podataka.
 Detaljna pravila o upravljanju središnjim repozitorijem te pravila o zaštiti i sigurnosti podataka primjenjiva na repozitorij donose se provedbenim mjerama donesenima u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 72. stavka 2.
 7.Dvije godine nakon što SIS postane operativan i svake dvije godine nakon toga Agencija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o tehničkom funkcioniranju Središnjeg SIS-a i komunikacijske infrastrukture, uključujući njihovu sigurnost, te o dvostranoj i višestranoj razmjeni dopunskih informacija među državama članicama.
 8.Tri godine nakon što SIS postane operativan i svake četiri godine nakon toga Komisija priprema sveobuhvatnu evaluaciju Središnjeg SIS-a te dvostrane i višestrane razmjene dopunskih informacija među državama članicama. Ta sveobuhvatna evaluacija uključuje razmatranje rezultata postignutih u pogledu postavljenih ciljeva i procjenu trajne valjanosti načela na kojima se sustav temelji, primjene ove Uredbe s obzirom na Središnji SIS, sigurnost Središnjeg SIS-a i sve implikacije koje se odnose na budući rad sustava. Komisija tu evaluaciju prosljeđuje Europskom parlamentu i Vijeću.
 Članak 72.
 Postupak odbora
 1.Komisiji pomaže Odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
 2.Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
 Članak 73.
 Izmjene Uredbe (EU) 515/2014
 Uredba (EU) 515/2014
 76
 mijenja se kako slijedi:
 u članku 6. umeće se sljedeći stavak 6.:
 „6. Državama članicama se u razvojnoj fazi uz osnovna dodijeljena sredstva dodjeljuju dodatna sredstva u paušalnom iznosu od 36,8 milijuna EUR, koja su u cijelosti namijenjena financiranju nacionalnih sustava SIS radi osiguravanja njihove brze i učinkovite nadogradnje u skladu s provedbom Središnjeg SIS-a, kako je propisano Uredbom (EU) 2018/...* i Uredbom (EU) 2018/...**
 *Uredba o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i u Uredbi (SL.....
 **Uredba (EU) 2018/...o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području graničnih kontrola i u Uredbi (SL...)”.
 Članak 74.
 Stavljanje izvan snage
 S datumom početka primjene ove Uredbe stavljaju se izvan snage sljedeći pravni akti:
 Uredba (EZ) br. 1986/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o pristupu drugoj generaciji Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) od strane službi država članica odgovornih za izdavanje potvrda o registraciji vozila;
 Odluka Vijeća 533/2007/PUP od 12. srpnja 2007. o osnivanju, radu i korištenju druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II);
 Odluka Komisije 2010/261/EU od 4. svibnja 2010. o sigurnosnom planu za središnji sustav SIS II i komunikacijsku infrastrukturu
 77
 .
 Članak 75.
 Stupanje na snagu i primjena
 1.Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 2.Primjenjuje se od datuma koji utvrđuje Komisija nakon:
 (a)donošenja potrebnih provedbenih mjera;
 (b)što države članice izvijeste Komisiju da su provele tehničke i pravne pripreme potrebne za obradu podataka u SIS-u i razmjenu dopunskih informacija u skladu s ovom Uredbom;
 (c)što Agencija izvijesti Komisiju o dovršetku svih aktivnosti testiranja s obzirom na CS-SIS i interakciju CS-SIS-a i N.SIS-a.
 3.Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Europski parlament
 Za Vijeće
 Predsjednik
 Predsjednik
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB
 1.3.Vrsta prijedloga/inicijative
 1.4.Ciljevi
 1.5.Osnova prijedloga/inicijative
 1.6.Trajanje i financijski utjecaj
 1.7.Predviđene metode upravljanja
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja
 2.2.Sustav upravljanja i kontrole
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje
 3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva
 3.2.4.Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 3.2.5.Doprinos trećih osoba
 3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, izmjeni Uredbe (EU) br. 515/2014 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1986/2006, Odluke Vijeća 2007/533/PUP i Odluke Komisije 2010/261/EU.
 1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB
 78
 Područje politike: Migracije i unutarnji poslovi (glava 18.)
 1.3.Vrsta prijedloga/inicijative
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta / pripremnog djelovanja
 79
 ☑ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg djelovanja
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje
 1.4.Ciljevi
 1.4.1.Višegodišnji strateški ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
 Cilj – „Suzbijanje organiziranog kriminala”
 Cilj – „Snažan odgovor EU-a u suzbijanju terorizma i sprečavanju radikalizacije”
 Komisija je u nekoliko navrata naglasila potrebu preispitivanja pravne osnove sustava SIS radi pružanja odgovora na nove sigurnosne i migracijske izazove. Na primjer, u „Europskom programu sigurnosti”
 80
 Komisija je najavila svoju namjeru evaluacije sustava SIS u razdoblju od 2015. do 2016. i procjene postojanja novih operativnih potreba zbog kojih su potrebne zakonodavne promjene. Osim toga, u programu sigurnosti naglašeno je da SIS ima središnju ulogu u policijskoj razmjeni informacija pa bi ga trebalo dodatno ojačati. Nedavno je Komisija u svojoj Komunikaciji „Jači i pametniji informacijski sustavi za granice i sigurnost”
 81
 navela da će razmotriti dodatne funkcije sustava na temelju izvješća o sveobuhvatnoj evaluaciji radi predstavljanja prijedloga o reviziji pravne osnove SIS-a. Konačno, 20. travnja 2016. u svojoj Komunikaciji o provedbi Europskog programa sigurnosti za borbu protiv terorizma i stvaranje uvjeta za uspostavu učinkovite i istinske sigurnosne unije
 82
 , Komisija je predložila niz promjena u sustavu SIS radi poboljšavanja njegove dodane vrijednosti za potrebe izvršavanja zakonodavstva.
 Sveobuhvatnom evaluacijom koju je Komisija provela potvrđeno je da je sustavom SIS ostvaren uspjeh u operativnom smislu. Međutim, unatoč mnogim njegovim uspjesima, u evaluaciji je iznesen niz preporuka za poboljšanje tehničke i operativne djelotvornosti i učinkovitosti sustava.
 Na temelju preporuka iz izvješća o sveobuhvatnoj evaluaciji i potpuno u skladu s ciljevima Komisije iznesenima u prethodno navedenim komunikacijama i u Strateškom planu za razdoblje 2016. – 2020. Glavne uprave za migracije i unutarnje poslove
 83
 , ovim se prijedlogom nastoje provesti:
 •
 najava Komisije o povećanju dodane vrijednosti sustava SIS za potrebe izvršavanja zakonodavstva kao odgovor na nove prijetnje,
 •
 preporuke za tehničke i postupovne promjene koje proizlaze iz sveobuhvatne evaluacije sustava SIS,
 •
 zahtjevi krajnjih korisnika za tehnička poboljšanja,
 •
 privremeni zaključci stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost o kvaliteti podataka.
 1.4.2.Posebni ciljevi i odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 Posebni cilj br.
 Plan upravljanja GU-a za migracije i unutarnje poslove za 2017.
 Posebni cilj 2.1. – Snažan odgovor EU-a u suzbijanju terorizma i sprečavanju radikalizacije
 Posebni cilj 2.2. – Suzbijanje teškog i organiziranog prekograničnog kriminala
 Odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 Poglavlje 18 02 – Unutarnja sigurnost
 1.4.3.Očekivani rezultati i utjecaj
 Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.
 Glavni je cilj predloženih pravnih i tehničkih promjena u SIS-u učiniti sustav operativno djelotvornijim. U sveobuhvatnoj evaluaciji sustava SIS koju je Glavna uprava za migracije i unutarnje poslove provela od 2015. do 2016. preporučena su tehnička poboljšanja sustava i usklađivanje nacionalnih postupaka u području suradnje u izvršavanju zakonodavstva.
 Novim se prijedlogom uvode mjere kojima se ispunjavaju operativne i tehničke potrebe krajnjih korisnika. Konkretno, nova podatkovna polja za postojeća upozorenja policijskim službenicima osigurat će sve potrebne informacije za djelotvorno izvršavanje njihovih zadaća. Nadalje, u prijedlogu se posebno naglašava važnost stalne dostupnosti sustava SIS jer zastoji u radu mogu znatno narušiti rad službenika za izvršavanje zakonodavstva. Osim toga, ovim se prijedlogom predviđaju tehničke promjene kojima će sustav postati djelotvorniji i jednostavniji.
 Nakon donošenja i provedbe prijedloga poboljšat će se i kontinuitet rada jer će države članice morati imati potpunu ili djelomičnu nacionalnu kopiju podataka i rezervni sustav. Tako će službenici na terenu imati pristup potpuno funkcionalnom i operativnom sustavu.
 Prijedlogom se uvode novi biometrijski identifikatori – otisci dlanova, prikazi lica i profili DNK-a za posebne i ograničene slučajeve. Time će se, zajedno s predviđenim izmjenama članaka 32. i 33. (upozorenja o nestalim osobama) kojima je cilj omogućiti unošenje preventivnih upozorenja i kategorizacije slučajeva nestalih osoba, kao prvo, znatno ojačati zaštita maloljetnika bez pratnje, a, kao drugo, omogućiti identifikacija na temelju njihova profila DNK-a ili profila DNK-a njihovih roditelja i/ili braće i sestara (uz pristanak).
 Tijela država članica moći će izdavati i upozorenja o nepoznatim pojedincima koje se traži u vezi s kaznenim djelom, isključivo na temelju nevidljivih (latentnih) otisaka prstiju ili dlanova s mjesta zločina. To nije moguće na temelju postojećeg pravnog i tehničkog okvira pa stoga predstavlja važno poboljšanje.
 1.4.4.Pokazatelji rezultata i utjecaja
 Navesti pokazatelje koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
 Tijekom nadogradnje sustava
 Nakon odobrenja prijedloga i donošenja tehničkih specifikacija SIS će se nadograditi radi boljeg usklađivanja nacionalnih postupaka za upotrebu sustava, proširenja područja primjene sustava uvođenjem novih elemenata u postojeće kategorije upozorenja i uvođenja tehničkih promjena za poboljšanje sigurnosti i smanjenje administrativnog opterećenja. Agencija eu-LISA koordinirat će upravljanjem projektom nadogradnje sustava. Koordinaciju vođenja projekta nadogradnje sustava preuzet će Agencija eu-LISA. Ona će uspostaviti strukturu za vođenje projekta i pripremiti detaljni raspored s ključnim etapama za provedbu predloženih promjena, što će Komisiji omogućiti pomno praćenje provedbe prijedloga.
 Posebni cilj – Početak rada poboljšanih funkcija sustava SIS 2020.
 Pokazatelj – uspješno dovršenje sveobuhvatnog testiranja revidiranog sustava prije početka rada sustava.
 Nakon puštanja sustava u rad
 Nakon početka rada sustava agencija eu-LISA osigurat će uspostavu postupaka za praćenje funkcioniranja Schengenskog informacijskog sustava u pogledu ciljeva povezanih s rezultatima, isplativošću, sigurnošću i kvalitetom usluge. Dvije godine nakon što SIS postane operativan i svake dvije godine nakon toga agencija eu-LISA obvezna je Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti izvješće o tehničkom funkcioniranju Središnjeg SIS-a i komunikacijske infrastrukture, uključujući njihovu sigurnost, te o dvostranoj i višestranoj razmjeni dopunskih informacija među državama članicama. Osim toga, agencija eu-LISA priprema dnevne, mjesečne i godišnje statističke podatke o broju zapisa po kategoriji upozorenja, godišnjem broju pronađenih podataka po kategoriji upozorenja, broju pretraživanja sustava SIS i pristupa tom sustavu u svrhu unošenja, ažuriranja ili brisanja upozorenja, a ti se podaci prikazuju ukupno i pojedinačno za svaku državu članicu. Dodatno, Agencija će pripremati i godišnja statistička izvješća o upotrebi funkcije kojom se upozorenja izdana u skladu s člankom 26. ove Uredbe čine privremeno nedostupnima za pretraživanje, a ti se statistički podaci prikazuju ukupno i pojedinačno za svaku državu članicu, uključujući podatke o svim produženjima roka čuvanja podataka od 48 sati.
 Tri godine nakon što SIS postane operativan i svake četiri godine nakon toga Komisija priprema sveobuhvatnu evaluaciju Središnjeg SIS-a te dvostrane i višestrane razmjene dopunskih informacija među državama članicama. Ta sveobuhvatna evaluacija uključuje razmatranje rezultata postignutih u pogledu postavljenih ciljeva i procjenu trajne valjanosti načela na kojima se sustav temelji, primjene ove Uredbe s obzirom na Središnji SIS, sigurnost Središnjeg SIS-a i sve implikacije koje se odnose na budući rad sustava. Komisija će tu evaluaciju proslijediti Europskom parlamentu i Vijeću.
 Posebni cilj 1. – Suzbijanje organiziranog kriminala.
 Pokazatelj – upotreba mehanizama EU-a za razmjenu informacija. To se može mjeriti povećanjem broja pronađenih podataka u SIS-u. Pokazatelji su statistička izvješća koja izdaju agencija eu-LISA i države članice. Njima će se omogućiti Komisiji da procjeni na koji se način upotrebljavaju nove funkcije sustava.
 Posebni cilj 2. – Snažan odgovor EU-a u suzbijanju terorizma i sprečavanju radikalizacije.
 Pokazatelj – povećanje broja upozorenja i pronađenih podataka, osobito u vezi s člankom 36. stavkom 3. prijedloga za upozorenja o osobama i predmetima u vezi s kojima se provode skrivene provjere, istražne provjere ili namjenske provjere.
 1.5.Osnova prijedloga/inicijative
 1.5.1.Zahtjevi koje je potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
 1. pridonijeti održavanju visoke razine sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde EU-a;
 2. bolje uskladiti nacionalne postupke za upotrebu sustava SIS;
 3. proširiti popis institucionalnih korisnika s pristupom podacima u SIS-u osiguravanjem potpunog pristupa sustavu Europolu i novoj europskoj graničnoj i obalnoj straži;
 4. uvesti nove elemente u upozorenja u SIS-u i nove funkcije radi proširenja područja primjene sustava, omogućiti da se sustavom rješavaju problemi koji se odnose na postojeće sigurnosno okruženje, pojačati suradnju sigurnosnih tijela i tijela za izvršavanje zakonodavstva država članica te smanjiti administrativno opterećenje;
 5. riješiti pitanja cjelokupne upotrebe SIS-a u svim fazama, obuhvaćajući ne samo središnji sustav i nacionalne sustave, već i osiguravajući da krajnji korisnici dobiju sve podatke potrebne za izvršavanje svojih zadaća;
 6. dodatno ojačati kontinuitet rada i osigurati stalni rad sustava SIS na središnjoj i nacionalnoj razini;
 7. ojačati borbu protiv međunarodnog kriminaliteta, terorizma i kibernetičkog kriminala koji su međusobno povezani i imaju izraženu prekograničnu dimenziju.
 1.5.2.Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a
 SIS je glavna sigurnosna baza podataka u Europi. Budući da nema unutarnjih graničnih kontrola, kriminal i terorizam mogu se djelotvorno suzbijati samo na europskoj razini. Ciljevi prijedloga odnose se na tehnička poboljšanja za povećanje učinkovitosti i djelotvornosti sustava te usklađivanje njegove upotrebe u svim državama članicama koje sudjeluju. Zbog transnacionalne prirode tih ciljeva i izazova pri osiguravanju djelotvorne razmjene informacija radi otklanjanja sve raznovrsnijih prijetnji EU je u najboljem položaju da predlaže rješenja za te probleme. Ciljeve poboljšanja učinkovitosti i usklađene upotrebe sustava SIS, tj. povećanje obujma, kvalitete i brzine razmjene informacija preko centraliziranog opsežnog informacijskog sustava kojim upravlja regulatorna agencija (eu-LISA) države članice ne mogu ostvariti pojedinačno te je potrebna intervencija na razini EU-a. Ako se postojeći problemi ne riješe, SIS će i dalje raditi u skladu s postojećim pravilima, zbog čega će se propustiti prilika da se maksimalno poveća učinkovitost i dodana vrijednost EU-a utvrđena evaluacijom sustava SIS i njegovom upotrebom u državama članicama.
 Samo 2015. nadležna su tijela država članica pristupila sustavu gotovo 2,9 milijardi puta što je jasan pokazatelj presudnog doprinosa sustava suradnji u području izvršavanja zakonodavstva na schengenskom prostoru. Tako intenzivna razmjena informacija među državama članicama ne bi se postigla decentraliziranim nacionalnim rješenjima i takve bi rezultate bilo nemoguće postići na razini država članica. Nadalje, pokazalo se da je SIS najdjelotvorniji alat za razmjenu informacija u svrhu suzbijanja terorizma te da stvara dodanu vrijednost za EU jer nacionalnim sigurnosnim službama omogućuje brzu, povjerljivu i učinkovitu suradnju. Novim će se prijedlozima dodatno olakšati razmjena informacija i suradnja među državama članicama EU-a. Osim toga, Europolu i novoj Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu odobrit će se u okviru njihovih nadležnosti potpuni pristup sustavu, što je jasan znak dodane vrijednosti ostvarene uključivanjem EU-a.
 1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
 1. S fazom razvoja trebalo bi započeti tek nakon što se u potpunosti utvrde poslovne potrebe i zahtjevi krajnjih korisnika. S razvojem se može započeti tek nakon konačnog donošenja temeljnih pravnih instrumenata kojima se utvrđuju svrha, područje primjene, funkcije i tehnički detalji sustava.
 2. Komisija je provela (i nastavlja provoditi) stalna savjetovanja s odgovarajućim dionicima, uključujući delegate u Odboru za SISVIS u okviru postupka komitologije. Taj se Odbor sastoji od predstavnika država članica i za operativna pitanja sustava SIRENE (prekogranična suradnja povezana sa sustavom SIS) i za tehnička pitanja razvoja i održavanja sustava SIS i povezane aplikacije SIRENE. O promjenama koje se predlaže ovom Uredbom raspravljalo se na vrlo transparentan i sveobuhvatan način na posebnim sastancima i radionicama. Komisija je interno uspostavila međusektorsku upravljačku skupinu u koju su uključeni Glavno tajništvo i glavne uprave za migracije i unutarnje poslove, pravosuđe i potrošače, ljudske resurse i sigurnost te informatiku. Ta upravljačka skupina pratila je postupak evaluacije i prema potrebi davala smjernice.
 3. Komisija je potražila i savjete vanjskih stručnjaka na temelju dvije studije čiji su zaključci uzeti u obzir pri izradi ovog prijedloga:
 – Tehnička procjena sustava SIS – procjenom su utvrđeni glavni problemi povezani sa sustavom SIS i buduće potrebe koje bi trebalo razmotriti; utvrđeni su problemi u pogledu maksimalnog poboljšanja kontinuiteta rada i osiguravanja da se cjelokupna arhitektura sustava može prilagoditi sve većim potrebama za kapacitetom;
 – Procjena učinka IKT-a na moguća poboljšanja u arhitekturi sustava SIS II – u toj studiji procijenjeni su trenutačni troškovi rada sustava SIS na nacionalnoj razini te su evaluirana tri moguća tehnička scenarija za njegovo poboljšanje. Svi scenariji uključuju skup tehničkih prijedloga usmjerenih na poboljšanje središnjeg sustava i cjelokupne arhitekture.
 1.5.4.Usklađenost i moguća sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima
 Ovaj bi prijedlog trebalo smatrati provedbom mjera iz Komunikacije od 6. travnja 2016. o jačim i pametnijim informacijskim sustavima za granice i sigurnost
 84
 u kojoj se naglašava potreba EU-a da ojača i poboljša svoje informacijske sustave, arhitekturu podataka i razmjenu informacija u području izvršavanja zakonodavstva, suzbijanja terorizma i upravljanja granicama.
 Nadalje, ovaj je prijedlog blisko povezan s drugim politikama Unije te ih dopunjuje, uključujući:
 a)
 unutarnju sigurnost kako je istaknuto u Europskom programu sigurnosti
 85
 , radi sprečavanja, otkrivanja, istrage i kaznenog progona teških kaznenih djela i terorističkih kaznenih djela omogućujući tijelima za izvršavanje zakonodavstva da obrađuju osobne podatke osoba koje se sumnjiči za uključenost u teroristička djela ili teška kaznena djela;
 b)
 zaštitu podataka u onoj mjeri u kojoj se ovim prijedlogom mora osigurati zaštita temeljnih prava na poštovanje privatnog života pojedinaca čiji se osobni podaci obrađuju u sustavu SIS.
 Prijedlog je usklađen i s postojećim zakonodavstvom Europske unije, uključujući:
 a)
 europsku graničnu i obalnu stražu
 86
 u pogledu, kao prvo, mogućnosti osoblja Agencije da provodi analize rizika i, kao drugo, njezina pristupa sustavu SIS za potrebe predloženog sustava ETIAS. Prijedlogom se nastoji pružiti tehničko sučelje za pristup SIS-u kako bi timovi europske granične i obalne straže, timovi osoblja uključenog u zadaće povezane s vraćanjem te članovi tima za potporu upravljanju migracijama imali, u okviru svojih nadležnosti, pravo na pristup i pretraživanje podataka unesenih u SIS;
 b) Europol, u mjeri u kojoj se ovim prijedlogom Europolu odobravaju dodatna prava na pristup podacima unesenima u SIS i na njihovo pretraživanje u okviru njegove nadležnosti;
 c) prümske odluke
 87
 u mjeri u kojoj se odredbama ovog prijedloga kojima se omogućuje identifikacija pojedinaca na temelju otisaka prstiju (kao i na temelju prikaza lica ili profila DNK-a) dopunjuju postojeće odredbe prümskih odluka o uzajamnom prekograničnom internetskom pristupu određenim nacionalnim bazama podataka o DNK-u i sustavima za automatsku identifikaciju otisaka prstiju.
 Prijedlog je usklađen i s budućim zakonodavstvom Europske unije, uključujući:
 a) upravljanje vanjskim granicama. Prijedlogom se dopunjuje novo načelo predviđeno u Zakoniku o schengenskim granicama o provođenju sustavnih kontrola svih putnika uvidom u odgovarajuće baze podataka, uključujući građane EU-a, pri ulasku u schengenski prostor i izlasku iz njega kao odgovor na pojavu stranih terorističkih boraca;
 b) sustav ulaska/izlaska
 88
 (EES) u mjeri u kojoj ovaj prijedlog odražava predloženu upotrebu kombinacije otisaka prstiju i prikaza lica kao biometrijskih identifikatora koji se upotrebljavaju u radu sustava ulaska/izlaska (EES);
 c) ETIAS u mjeri u kojoj se u ovom prijedlogu uzima u obzir predloženi europski sustav za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) kojim se osigurava temeljita sigurnosna procjena, uključujući provjeru u sustava SIS, državljana trećih zemalja koji namjeravaju putovati u Europskoj uniji.
 1.6.Trajanje i financijski utjecaj
 ◻ Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja
 –◻
 Prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG
 –◻
 Financijski utjecaj od GGGG do GGGG
 ☑ Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja
 – Pripremno razdoblje: 2017.
 –provedba s razdobljem uspostave od 2018. do 2020.
 –nakon čega slijedi redovna provedba.
 1.7.Predviđene metode upravljanja
 89
 ☑ Izravno upravljanje Komisije
 –☑ koje obavljaju njezini odjeli, uključujući njezino osoblje u delegacijama Unije,
 –◻
 koje obavljaju izvršne agencije
 ☑ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
 ☑ Neizravno upravljanje delegiranjem zadaća proračunske provedbe:
 –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile,
 –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti),
 –◻EIB-u i Europskom investicijskom fondu,
 –☑ tijelima na koja se upućuje u člancima 208. i 209. Financijske uredbe,
 –◻ tijelima javnog prava,
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva,
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva,
 –◻ osobama kojima je povjerena provedba posebnih aktivnosti u ZVSP-u u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.
 –Ako je označeno više načina upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 Komisija će biti odgovorna za cjelokupno upravljanje politikom, a agencija eu-LISA bit će odgovorna za razvoj, rad i održavanje sustava.
 SIS je jedinstveni informacijski sustav. Stoga troškove predviđene dvama prijedlozima (ovaj prijedlog i prijedlog Uredbe o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području graničnih kontrola) ne bi trebalo shvaćati kao dva zasebna iznosa, već kao jedan iznos. Utjecaji na proračun koji proizlaze iz promjena potrebnih za provedbu tih dvaju prijedloga uvršteni su u jedan zakonodavni financijski izvještaj.
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja
 Navesti učestalost i uvjete.
 Komisija, države članice i Agencija redovito će preispitivati i pratiti upotrebu sustava SIS kako bi se osiguralo da i dalje funkcionira djelotvorno i učinkovito. Komisiji će u provedbi tehničkih i operativnih mjera opisanih u ovom prijedlogu pomagati Odbor.
 Osim toga, u ovu predloženu Uredbu uključene su odredbe (članak 71. stavci 7. i 8.) o formalnom i redovitom postupku preispitivanja i evaluacije.
 Svake je dvije godine agencija eu-LISA obvezna podnijeti izviješće Europskom parlamentu i Vijeću o tehničkom funkcioniranju – uključujući sigurnost – sustava SIS, komunikacijske infrastrukture kojom ga se podupire i dvostrane i višestrane razmjene dopunskih informacija među državama članicama.
 Nadalje, Komisija je svake četiri godine obvezna provesti i podijeliti s Parlamentom i Vijećem sveobuhvatnu evaluaciju sustava SIS i razmjene informacija među državama članicama. Pritom se:
 a) razmatraju rezultati postignuti u pogledu postavljenih ciljeva;
 b) procjenjuje jesu li načela na kojima se sustav temelji i dalje valjana;
 c) razmatra način na koji se Uredba primjenjuje na središnji sustav;
 d) vrednuje sigurnost središnjeg sustava;
 e) razmatraju implikacije za buduće funkcioniranje sustava.
 Nadalje, agencija eu-LISA također je sada obvezna podnositi dnevne, mjesečne i godišnje statističke podatke o upotrebi sustava SIS te osigurati stalno praćenje sustava i njegovo funkcioniranje u odnosu na ciljeve.
 2.2.Sustav upravljanja i kontrole
 2.2.1.Utvrđeni rizici
 Utvrđeni su sljedeći rizici:
 1. moguće poteškoće agencije eu-LISA pri upravljanju razvojnim planovima koji su predstavljeni u ovom prijedlogu istodobno s drugim razvojnim planovima koji su u tijeku (npr. uvođenje sustava za automatsku identifikaciju otisaka prstiju (AFIS) u SIS) i budućim razvojnim planovima (npr. sustav ulaska/izlaska, ETIAS i nadogradnja Eurodaca). Taj bi se rizik mogao umanjiti tako da se agenciji eu-LISA osigura dovoljno osoblja i resursa za izvršavanje tih zadaća i tekuće upravljanje povezano s ugovornim izvoditeljem za operativno održavanje sustava;
 2. poteškoće za države članice:
 2.1. te su poteškoće prvenstveno financijske prirode. Na primjer, u zakonodavne prijedloge uključena je obvezna izrada djelomične nacionalne kopije u svakom sustavu N.SIS II. Države članice koje je dosad nisu izradile morat će u to uložiti sredstva. Slično tome, nacionalna provedba opisnog dokumenta sučelja trebala bi biti potpuna provedba. One države članice koje to još nisu učinile morat će za to namijeniti sredstva u proračunima odgovarajućih ministarstava. Taj bi se rizik mogao umanjiti osiguravanjem sredstava EU-a za države članice, npr. iz komponente Fonda za unutarnju sigurnost (ISF) namijenjene granicama;
 2.2. nacionalni sustavi moraju se uskladiti sa zahtjevima središnjeg sustava, a rasprave s državama članicama o tome mogle bi uzrokovati kašnjenja u razvoju. Taj bi se rizik mogao umanjiti ranim uključivanjem država članica u rješavanje tog pitanja kako bi se osiguralo da se pravodobno poduzmu potrebne mjere.
 2.2.2.Informacije o uspostavi sustava unutarnje kontrole
 Za središnje komponente sustava SIS odgovorna je agencija eu-LISA. Da bi se omogućilo bolje praćenje upotrebe sustava SIS za analizu trendova u pogledu migracijskih pritiska, upravljanja granicama i kaznenih djela, agencija eu-LISA trebala bi moći razviti vrhunsku sposobnost za statističko izvješćivanje država članica i Komisije.
 Financijski izvještaji agencije eu-LISA podnijet će se na odobrenje Revizorskom sudu i bit će podložni postupku davanja razrješnice. Komisijina Služba za unutarnju reviziju izvršavat će revizije u suradnji s unutarnjim revizorom agencije eu-LISA.
 2.2.3.Procjene troškova i koristi kontrola i procjena očekivane razine rizika od pogreške
 Nije dostupno
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu.
 Mjere predviđene za suzbijanje prijevare utvrđene su člankom 35. Uredbe (EU) 1077/2011, kojim je propisano sljedeće:
 1. Za suzbijanje prijevare, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti primjenjuje se Uredba (EZ) br. 1073/1999.
 2. Agencija pristupa Međuinstitucionalnom sporazumu o internim istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i bez odlaganja izdaje odgovarajuće odredbe koje se primjenjuju na sve zaposlenike Agencije.
 3. U odlukama o financiranju i provedbi sporazuma te u instrumentima koji proizlaze iz njih izričito se određuje da Revizorski sud i OLAF mogu, prema potrebi, na licu mjesta izvršiti provjere primatelja sredstava Agencije i zastupnika odgovornih za njihovo dodjeljivanje.
 U skladu s ovom odredbom 28. lipnja 2012. donesena je odluka upravnog odbora Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde u pogledu uvjeta za provedbu internih istraga povezanih sa sprečavanjem prijevare, korupcije i svih nezakonitih aktivnosti koje štete interesima Unije.
 Primijenit će se strategija Glavne uprave za migracije i unutarnje poslove za sprečavanje i otkrivanje prijevara.
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 Postojeće proračunske linije
 Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta
 rashoda
 Doprinos
 Naslov 3. – Sigurnost i građanstvo
 Dif./nedif.
 90
 zemalja EFTA-e
 91
 zemalja kandidatkinja
 92
 trećih zemalja
 u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 18.0208 – Schengenski informacijski sustav
 Dif.
 NE
 NE
 DA
 NE
 18.020101 – Potpora upravljanju granicama i zajednička vizna politika za olakšavanje zakonitog putovanja
 Dif.
 NE
 NE
 DA
 NE
 18.0207 – Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA)
 Dif.
 NE
 NE
 DA
 NE
 3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira
 3
 Sigurnost i građanstvo
 GU HOME
 Godina
 2018.
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 UKUPNO
 • Odobrena sredstva za poslovanje
 18.0208 Schengenski informacijski sustav
 Preuzete obveze
 (1)
 6,234
 1,854
 1,854
 9,942
 Plaćanja
 (2)
 6,234
 1,854
 1,854
 9,942
 18.020101 (Granice i vize)
 Preuzete obveze
 (1)
 18,405
 18,405
 36,810
 Plaćanja
 (2)
 18,405
 18,405
 36,810
 UKUPNA odobrena sredstva
 za GU HOME
 Preuzete obveze
 = 1 + 1a + 3
 6,234
 20,259
 20,259
 46,752
 Plaćanja
 = 2 + 2a
 + 3
 6,234
 20,259
 20,259
 46,752
 U milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira
 3
 Sigurnost i građanstvo
 eu-LISA
 Godina
 2018.
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 UKUPNO
 • Odobrena sredstva za poslovanje
 Glava 1.: Rashodi za osoblje
 Preuzete obveze
 (1)
 0,210
 0,210
 0,210
 0,630
 Plaćanja
 (2)
 0,210
 0,210
 0,210
 0,630
 Glava 2.: Rashodi za infrastrukturu i poslovanje
 Preuzete obveze
 (1a)
 0
 0
 0
 0
 Plaćanja
 (2a)
 0
 0
 0
 0
 Glava 3.: Rashodi poslovanja
 Preuzete obveze
 (1a)
 12,893
 2,051
 1,982
 16,926
 Plaćanja
 (2a)
 2,500
 7,893
 4,651
 15,044
 UKUPNA odobrena sredstva
 za agenciju eu-LISA
 Preuzete obveze
 = 1 + 1a + 3
 13,103
 2,261
 2,192
 17,556
 Plaćanja
 = 2 + 2a
 + 3
 2,710
 8,103
 4,861
 15,674
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje
 • UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje
 Preuzete obveze
 (4)
 Plaćanja
 (5)
 • UKUPNA odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
 (6)
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA <....>
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Preuzete obveze
 = 4 + 6
 Plaćanja
 = 5 + 6
 Ako prijedlog/inicijativa utječe na više naslova:
 • UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje
 Preuzete obveze
 (4)
 Plaćanja
 (5)
 • UKUPNA odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
 (6)
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 1 do 4
 višegodišnjeg financijskog okvira
 (Referentni iznos)
 Preuzete obveze
 = 4 + 6
 19,337
 22,520
 22,451
 64,308
 Plaćanja
 = 5 + 6
 8,944
 28,362
 25,120
 62,426
 Godina
 N
 Godina
 N + 1
 Godina
 N + 2
 Godina
 N + 3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 UKUPNO
 GU: <.......>
 • Ljudski resursi
 • Ostali administrativni rashodi
 UKUPNO za GU <.......>
 Odobrena sredstva
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira
 5
 „Administrativni rashodi”
 3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva
 U milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 (Ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja)
 U milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Godina
 N
 93
 Godina
 N + 1
 Godina
 N + 2
 Godina
 N + 3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 1 do 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Preuzete obveze
 Plaćanja
 3.2.3.1.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva GU-a HOME
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstva za poslovanje
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su odobrena sredstva za poslovanje kako je navedeno u nastavku:
 Navesti ciljeve i rezultate
 ⇩
 Godina
 2018.
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 UKUPNO
 REZULTATI
 Vrsta
 94
 Prosječni trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Ukupni broj
 Ukupni trošak
 POSEBNI CILJ br. 1
 95
 Razvoj nacionalnog sustava
 Razvoj nacionalnog sustava
 1
 1
 1,221
 1
 1,221
 2,442
 POSEBNI CILJ br. 2
 Infrastruktura
 1
 1
 17,184
 1
 17,184
 34,368
 UKUPNI TROŠAK
 18,405
 18,405
 36,810
 3.2.3.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje agencije eu-LISA
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstva za poslovanje
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su odobrena sredstva za poslovanje kako je navedeno u nastavku:
 Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i rezultate
 ⇩
 Godina
 2018.
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 UKUPNO
 REZULTATI
 Vrsta
 96
 Prosječni trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Ukupni broj
 Ukupni trošak
 POSEBNI CILJ br. 1
 97
 Razvoj središnjeg sustava
 – Izvoditelj
 1
 5,013
 5,013
 – Softver
 1
 4,050
 4,050
 – Računalna oprema
 1
 3,692
 3,692
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1
 12,755
 12,755
 POSEBNI CILJ br. 2
 Održavanje središnjeg sustava
 – Izvoditelj
 1
 0
 1
 0,365
 1
 0,365
 0,730
 Softver
 1
 0
 1
 0,810
 1
 0,810
 1,620
 Računalna oprema
 1
 0
 1
 0,738
 1
 0,738
 1,476
 Međuzbroj za posebni cilj br. 2
 1,913
 1,913
 3,826
 POSEBNI CILJ br. 3
 Sastanci/Osposobljavanje
 Aktivnosti osposobljavanja
 1
 0,138
 1
 0,138
 1
 0,069
 0,345
 Međuzbroj za posebni cilj br. 3
 0,138
 0,138
 0,069
 0,345
 UKUPNI TROŠAK
 12,893
 2,051
 1,982
 16,926
 3.2.3.3.Procijenjeni utjecaj na ljudske potencijale agencije eu-LISA
 Sažetak
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena administrativna sredstva
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su odobrena administrativna sredstva kako je navedeno u nastavku:
 U milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Godina
 2018.
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 UKUPNO
 Dužnosnici (razredi AD)
 Dužnosnici (razredi AST)
 Ugovorno osoblje
 0,210
 0,210
 0,210
 0,630
 Privremeno osoblje
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 UKUPNO
 0,210
 0,210
 0,210
 0,630
 Zapošljavanje je predviđeno za siječanj 2018. Sve osoblje mora biti raspoloživo početkom 2018. kako bi se omogućio pravodobni početak razvoja s ciljem osiguravanja početka rada preinačenog sustava SIS II 2020. Potrebna su tri nova ugovorna djelatnika za provedbu projekta te operativnu potporu i održavanje poslije puštanja u rad. Ti će ljudski resursi:
 podupirati provedbu projekta kao članovi projektnog tima, uključujući aktivnosti kao što su: utvrđivanje zahtjeva i tehničkih specifikacija, suradnja s državama članicama i pružanje potpore tijekom provedbe, ažuriranje opisnog dokumenta sučelja (ICD), praćenje izvršenja ugovora, dostava i ažuriranja dokumenata itd.,
 podupirati tranzicijske aktivnosti za puštanje sustava u rad u suradnji s izvoditeljem (praćenje verzija, ažuriranja operativnog procesa, osposobljavanje (uključujući aktivnosti osposobljavanja u državama članicama) itd.),
 podupirati dugoročne aktivnosti, određivanje specifikacija, pripremu ugovora u slučaju preoblikovanja sustava (npr. zbog prepoznavanja prikaza) ili ako novi ugovor o operativnom održavanju SIS-a II bude trebalo izmijeniti da bi se obuhvatile dodatne izmjene (s tehničke i proračunske strane),
 pružati potporu druge razine nakon puštanja u rad te tijekom trajnog održavanja i rada.
 Treba istaknuti da će novi ljudski resursi (tri ugovorna djelatnika u ekvivalentu punog radnog vremena) biti dodatak resursima internog tima koji će se također baviti praćenjem projekta, ugovora i financijskim praćenje te operativnim aktivnostima. Zapošljavanjem ugovornih djelatnika omogućit će prikladno trajanje i kontinuitet ugovora da bi se osigurao kontinuitet rada te angažiranje istih specijaliziranih osoba za aktivnosti operativne potpore nakon dovršenja projekta. Uz to je za aktivnosti operativne potpore potreban pristup radnom okruženju koji se ne može dati izvoditeljima ili vanjskom osoblju.
 3.2.3.4.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:
 Procjenu navesti u ekvivalentu punog radnog vremena
 Godina
 N
 Godina
 N + 1
 Godina N + 2
 Godina N + 3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 • Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)
 XX 01 01 01 (Sjedište i predstavništva Komisije)
 XX 01 01 02 (Delegacije)
 XX 01 05 01 (Neizravno istraživanje)
 10 01 05 01 (Izravno istraživanje)
 • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)
 98
 XX 01 02 01 (UO, UNS, AO iz „opće omotnice”)
 XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, AO i MSD u delegacijama)
 XX 01 04 yy
 99
 – u sjedištu
 – u delegacijama
 XX 01 05 02 (UO, UNS, AO – neizravno istraživanje)
 10 01 05 02 (UO, UNS, AO – izravno istraživanje)
 Ostale proračunske linije (navesti)
 UKUPNO
 XX se odnosi na odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna.
 Potrebna odobrena sredstva za ljudske resurse pokrit će se odobrenim sredstvima koja su već namijenjena upravljanju djelovanjem i/ili koja su preraspoređena unutar glavne uprave te, prema potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje
 Vanjsko osoblje
 3.2.4.Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 –◻
 Prijedlog/inicijativa u skladu je s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom.
 –☑
 Prijedlog/inicijativa povlači za sobom reprogramiranje relevantnog naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
 Planira se reprogramiranje ostatka omotnice za pametne granice Fonda za unutarnju sigurnost da bi se uvele funkcije i promjene predviđene ovim dvama prijedlozima. Uredba o Fondu za unutarnju sigurnost – granice financijski je instrument u koji je uključen proračun za provedbu paketa mjera o pametnim granicama. Člankom 5. Uredbe utvrđeno je da se 791 milijun EUR provodi preko programa za uspostavu informatičkih sustava koji su potpora upravljanju migracijskim tokovima preko vanjskih granica Unije pod uvjetima utvrđenima člankom 15. Od navedenog iznosa od 791 milijuna EUR, 480 milijuna EUR rezervirano je za razvoj sustava ulaska/izlaska, a 210 milijuna EUR za razvoj europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS). Preostali iznos od 100,828 milijuna EUR djelomično će se upotrijebiti za pokrivanje troškova promjena povezanih s nadogradnjom funkcija sustava SIS II predviđenih ovim dvama prijedlozima.
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira.
 Objasniti što je potrebno te navesti predmetne naslove i proračunske linije te odgovarajuće iznose.
 3.2.5.Doprinos trećih osoba
 –☑Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sufinanciranje od trećih osoba.
 –Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:
 Odobrena sredstva u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Godina
 N
 Godina
 N + 1
 Godina
 N + 2
 Godina
 N + 3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 Ukupno
 Navesti tijelo koje sudjeluje u financiranju
 UKUPNA sredstva sufinanciranja
 3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode
 –◻
 Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode.
 –☑
 Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:
 –◻
 na vlastita sredstva
 –☑
 na razne prihode
 U milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Proračunska linija u okviru prihoda:
 Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu
 Utjecaj prijedloga/inicijative
 100
 2018.
 2019.
 2020.
 2021.
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 Članak 6313. – doprinos zemalja pridruženih Schengenu (CH, NO, LI, IS).
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
 18.02.08 (Schengenski informacijski sustav), 18.02.07 (eu-LISA)
 Navesti metodu izračuna utjecaja na prihode.
 U proračun se uključuje doprinos zemalja koje su se pridružile provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine.
 (1)
 Izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o evaluaciji druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) u skladu s člankom 24. stavkom 5., člankom 43. stavkom 3. i člankom 50. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 te člankom 59. stavkom 3. i člankom 66. stavkom 5. Odluke 2007/533/PUP i popratni radni dokument službi Komisije. (SL...).
 (2)
 Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 348, 24.12.2008., str. 98.).
 (3)
 COM(2016) 205 final od 6.4.2016.
 (4)
 Odluka Komisije 2016/C 257/03 od 17.6.2016.
 (5)
 Uredba (EU) br. 1077/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o osnivanju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (SL L 286, 1.11.2011., str. 1.).
 (6)
 Uredba (EU) 2018/xxx [granične kontrole] i Uredba (EU) 2018/xxx [vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom].
 (7)
 Vidjeti Komunikaciju o provedbi Europskog programa sigurnosti za borbu protiv terorizma i stvaranje uvjeta za uspostavu učinkovite i istinske sigurnosne unije, str. 4. i dalje, COM(2016) 230 final od 20.4.2016.
 (8)
 Izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o evaluaciji druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) u skladu s člankom 24. stavkom 5., člankom 43. stavkom 3. i člankom 50. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 te člankom 59. stavkom 3. i člankom 66. stavkom 5. Odluke 2007/533/PUP i popratni radni dokument službi Komisije. (SL...).
 (9)
 Stručna skupina na visokoj razini – Izvješće predsjedatelja od 21. prosinca 2016.
 (10)
 Vidjeti odjeljak 5. „Ostali dijelovi” za detaljno obrazloženje izmjena uključenih u ovaj prijedlog.
 (11)
 Odluka Vijeća 2007/533/PUP od 12. lipnja 2007. o osnivanju, radu i korištenju druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) (SL L 205, 7.8.2007., str. 63.).
 (12)
 Uredba (EZ) br. 1986/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o pristupu drugoj generaciji Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) od strane službi država članica odgovornih za izdavanje potvrda o registraciji vozila (SL L 381, 28.12.2006., str. 1.).
 (13)
 COM(2015) 185 final.
 (14)
 COM(2016) 230 final.
 (15)
 COM(2016) 731 final.
 (16)
 Odluka Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (SL L 210, 6.8.2008., str. 1.) i Odluka Vijeća 2008/616/PUP od 23. lipnja 2008. o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (SL L 210, 6.8.2008., str. 12.).
 (17)
 SL L 131, 1.6.2000., str. 43.
 (18)
 SL L 64, 7.3.2002., str. 20.
 (19)
 Odluka Vijeća od 29. lipnja 2010. o primjeni odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na Schengenski informacijski sustav u Republici Bugarskoj i Rumunjskoj (SL L 166, 1.7.2010., str. 17.).
 (20)
 Uspostavljena Uredbom (EU) br. 1077/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o osnivanju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (SL L 286, 1.11.2011., str. 1.).
 (21)
 Izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o evaluaciji druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) u skladu s člankom 24. stavkom 5., člankom 43. stavkom 3. i člankom 50. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 te člankom 59. stavkom 3. i člankom 66. stavkom 5. Odluke 2007/533/PUP i popratni radni dokument službi Komisije.
 (22)
 KONAČNO IZVJEŠĆE Europske komisije – Tehnička procjena sustava SIS II.
 (23)
 KONAČNO IZVJEŠĆE Europske komisije – Procjena učinka IKT-a na moguća poboljšanja u arhitekturi sustava SIS II 2016.
 (24)
 KONAČNO IZVJEŠĆE Europske komisije – Procjena tehničkih poboljšanja arhitekture sustava SIS II i utjecaj na IKT – Konačno izvješće, 10. studenoga 2016. (Wavestone).
 (25)
 Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/219 оd 29. siječnja 2015. o zamjeni Priloga Provedbenoj odluci 2013/115/EU o usvajanju Priručnika SIRENE i drugih provedbenih mjera za drugu generaciju Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) (SL L 44, 18.2.2015., str. 75.).
 (26)
 Preporuka Komisije o uspostavi kataloga preporuka i najboljih praksi za ispravnu primjenu druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) i razmjeni dopunskih informacija među nadležnim tijelima država članica koja provode i upotrebljavaju SIS II (C(2015)9169/1).
 (27)
 Uredba Vijeća (EU) br. 1053/2013 od 7. listopada 2013. o uspostavi mehanizma evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine i stavljanju izvan snage Odluke Izvršnog odbora od 16. rujna 1998. o uspostavi Stalnog odbora za ocjenu i provedbu Schengena (SL L 295, 6.11.2013., str. 27.).
 (28)
 Povelja Europske unije o temeljnim pravima (2012/C 326/02).
 (29)
 Wavestone: „Procjena tehničkih poboljšanja arhitekture sustava SIS II i utjecaj na IKT – Konačno izvješće”, 10. studenoga 2016., Scenarij 3.: zasebna provedba sustava N.SIS II.
 (30)
 Uredba (EU) br. 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza (SL L 150, 20.5.2014., str. 143.).
 (31)
 Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.).
 (32)
 Uredba (EZ) br. 1986/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o pristupu drugoj generaciji Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) od strane službi država članica odgovornih za izdavanje potvrda o registraciji vozila (SL L 381, 28.12.2006., str. 1.).
 (33)
 COM(2016) 731 final.
 (34)
 Okvirna odluka Vijeća 2002/475/PUP od 13. lipnja 2002. o suzbijanju terorizma (SL L 164, 22.6.2002., str. 3.).
 (35)
 Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).
 (36)
 Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.).
 (37)
 SL L 239, 22.9.2000., str. 19.
 Konvencija kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1160/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (
 SL L 191, 22.7.2005., str. 18.
 ).
 (38)
 SL L 328, 13.12.2001., str. 4.
 (39)
 Odluka Vijeća 2001/886/PUP od 6. prosinca 2001. o razvoju druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) (
 SL L 328, 13.12.2001., str. 1.
 ).
 (40)
 Uredba (EZ) br. 1987/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o uspostavi, djelovanju i korištenju druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) (SL L 181, 28.12.2006., str. 4.).
 (41)
 Odluka Vijeća 2007/533/PUP od 12. lipnja 2007. o osnivanju, radu i korištenju druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) (SL L 205, 7.8.2007., str. 63.).
 (42)
 Izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o evaluaciji druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) u skladu s člankom 24. stavkom 5., člankom 43. stavkom 3. i člankom 50. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 te člankom 59. stavkom 3. i člankom 66. stavkom 5. Odluke 2007/533/PUP i popratni radni dokument službi Komisije. (SL...).
 (43)
 Uredba (EU) 2018/...
 (44)
 Uspostavljena Uredbom (EU) br. 1077/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o osnivanju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (SL L 286, 1.11.2011., str. 1.).
 (45)
 Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP, SL L 119, 4.5.2016., str. 89.
 (46)
 Odluka Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (SL L 210, 6.8.2008., str. 1.) i Odluka Vijeća 2008/616/PUP od 23. lipnja 2008. o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (SL L 210, 6.8.2008., str. 12.).
 (47)
 Okvirna odluka Vijeća 2002/584/PUP od 13. lipnja 2002. o Europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica (SL L 190, 18.7.2002., str. 1.).
 (48)
 Okvirna odluka Vijeća 2002/475/PUP od 13. lipnja 2002. o suzbijanju terorizma (SL L 164, 22.6.2002., str. 3.).
 (49)
 Okvirna odluka Vijeća 2002/584/PUP od 13. lipnja 2002. o Europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica (SL L 190, 18.7.2002., str. 1.).
 (50)
 Okvirna odluka Vijeća 2002/475/PUP od 13. lipnja 2002. o suzbijanju terorizma (SL L 164, 22.6.2002., str. 3.).
 (51)
 Uredba (EZ) br. 1986/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o pristupu drugoj generaciji Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) od strane službi država članica odgovornih za izdavanje potvrda o registraciji vozila (SL L 381, 28.12.2006., str. 1.).
 (52)
 Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).
 (53)
 Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).
 (54)
 Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (SL L 135, 25.5.2016., str. 53.).
 (55)
 Odluka Vijeća 2002/187/PUP od 28. veljače 2002. kojom se osniva Eurojust s ciljem jačanja borbe protiv teških kaznenih djela (SL L 63, 6.3.2002., str. 1.).
 (56)
 Uredba (EU) br. 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 863/2007 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe Vijeća (EZ) br. 2007/2004 i Odluke Vijeća 2005/267/EZ (SL L 251, 16.9.2016., str. 1.).
 (57)
 COM(2016) 731 final.
 (58)
 Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).
 (59)
 SL L 131, 1.6.2000., str. 43.
 (60)
 SL L 64, 7.3.2002., str. 20.
 (61)
 SL L 176, 10.7.1999., str. 36.
 (62)
 SL L 176, 10.7.1999., str. 31.
 (63)
 Odluka Vijeća 2004/849/EZ od 25. listopada 2004. o potpisivanju u ime Europske unije i privremenoj primjeni određenih odredaba Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (
 SL L 368, 15.12.2004., str. 26.
 ).
 (64)
 Odluka Vijeća 2004/860/EZ od 25. listopada 2004. o potpisivanju, u ime Europske zajednice, i o privremenoj primjeni određenih odredbi Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (
 SL L 370, 17.12.2004., str. 78.
 ).
 (65)
 SL L 160, 18.6.2011., str. 21.
 (66)
 Odluka Vijeća 2011/349/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju u ime Europske unije Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, posebno u odnosu na pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima i policijsku suradnju (SL L 160, 18.6.2011., str. 1.).
 (67)
 Odluka Vijeća 2011/350/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pristupanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, u vezi s ukidanjem kontrola na unutarnjim granicama i kretanju osoba, u ime Europske unije (SL L 160, 18.6.2011., str. 19.).
 (68)
 SL L 166, 1.7.2010., str. 17.
 (69)
 Uredba (EU) br. 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza (SL L 150, 20.5.2014., str. 143.).
 (70)
 Odluka Komisije 2010/261/EU od 4. svibnja 2010. o sigurnosnom planu za središnji sustav SIS II i komunikacijsku infrastrukturu (SL L 112, 5.5.2010., str. 31.).
 (71)
 Okvirna odluka Vijeća 2002/584/PUP od 13. lipnja 2002. o Europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica (SL L 190, 18.7.2002., str. 1.).
 (72)
 Okvirna odluka Vijeća 2002/475/PUP od 13. lipnja 2002. o suzbijanju terorizma (SL L 164, 22.6.2002., str. 3.).
 (73)
 Uspostavljena Uredbom (EU) br. 1077/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o osnivanju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (SL L 286, 1.11.2011., str. 1.).
 (74)
 Uredba Vijeća (EZ) br. 2201/2003 od 27. studenoga 2003. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću, kojom se stavlja izvan snage Uredba (EZ) br. 1347/2000 (SL L 338, 23.12.2003., str. 1.).
 (75)
 Direktiva Vijeća 1999/37/EZ od 29. travnja 1999. o dokumentima za registraciju vozila (SL L 138, 1.6.1999., str. 57.).
 (76)
 Uredba (EU) br. 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza (SL L 150, 20.5.2014., str. 143.).
 (77)
 Odluka Komisije 2010/261/EU od 4. svibnja 2010. o sigurnosnom planu za središnji sustav SIS II i komunikacijsku infrastrukturu (SL L 112, 5.5.2010., str. 31.).
 (78)
 ABM: upravljanje po djelatnostima (activity-based management); ABB: priprema proračuna na temelju djelatnosti (activity-based budgeting).
 (79)
 Iz članka 54. stavka 2. točke (a) ili (b) Financijske uredbe.
 (80)
 COM(2015) 185 final.
 (81)
 COM(2016) 205 final.
 (82)
 COM(2016) 230 final.
 (83)
 Ares(2016)2231546 – 12.5.2016.
 (84)
 COM(2016) 205 final.
 (85)
 COM(2015) 185 final.
 (86)
 Uredba (EU) br. 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 863/2007 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe Vijeća (EZ) br. 2007/2004 i Odluke Vijeća 2005/267/EZ (SL L 251 od 16.9.2016., str. 1.).
 (87)
 Odluka Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (SL L 210, 6.8.2008., str. 1.) i Odluka Vijeća 2008/616/PUP od 23. lipnja 2008. o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (SL L 210, 6.8.2008., str. 12.).
 (88)
 Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi sustava ulaska/izlaska(EES) za registraciju podataka o ulasku i izlasku te podataka o zabrani ulaska za državljane trećih zemalja koji prelaze vanjskegranice država članica Europske unije i određivanju uvjeta za pristup EES-u za potrebe kaznenog progona te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 767/2008 (COM(2016) 194 final).
 (89)
 Informacije o načinima upravljanja i upućivanju na Financijsku uredbu dostupne su na internetskim stranicama BudgWeb:
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 (90)
 Dif. = diferencirana odobrena sredstva / nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 (91)
 EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 (92)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
 (93)
 Godina N godina je početka provedbe prijedloga/inicijative.
 (94)
 Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, broj kilometara izgrađenih prometnica itd.).
 (95)
 Kako je opisano u odjeljku 1.4.2. „Posebni cilj(evi)...”.
 (96)
 Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, broj kilometara izgrađenih prometnica itd.).
 (97)
 Kako je opisano u odjeljku 1.4.2. „Posebni cilj(evi)...”.
 (98)
 UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; AO = agencijsko osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
 (99)
 U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 (100)
 Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carinske pristojbe, pristojbe na šećer), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi umanjeni za 25 % zbog troškova naplate.