type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52014PC0666
 Proposta għal DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL dwar ir-reġim tat-taxxa “octroi de mer” fir-reġjuni ultraperiferiċi Franċiżi /* COM/2014/0666 final - 2014/0308 (CNS) */
 MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
 1. KUNTEST TAL-PROPOSTA
 Id-dispożizzjonijiet tat-Trattat
 tal-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) japplikaw għar-reġjuni
 l-aktar ’il bogħod (reġjuni ultraperiferiċi) tal-Unjoni.
 Madankollu, ir-reġjuni ultraperiferiċi Franċiżi huma
 esklużi mill-kamp ta’ applikazzjoni territorjali tad-direttivi tal-VAT u
 tad-dazji tas-sisa.
 Id-dispożizzjonijiet tat-TFUE, b’mod
 partikolari l-Artikolu 110, fil-prinċipju ma jawtorizzaw l-ebda
 differenza fir-reġjuni ultraperiferiċi Franċiżi bejn it-tassazzjoni
 ta’ prodotti lokali u t-tassazzjoni ta’ prodotti minn Franza metropolitana,
 l-Istati Membri l-oħrajn jew il-pajjiżi terzi. Madankollu,
 l-Artikolu 349 TFUE (dak li qabel kien l-Artikolu 299(2) tat-Trattat
 KE) jipprevedi l-possibbiltà li jiġu introdotti miżuri
 speċifiċi favur dawk ir-reġjuni minħabba l-eżistenza
 ta’ żvantaġġi permanenti li għandhom effett fuq
 is-sitwazzjoni ekonomika u soċjali tar-reġjuni ultraperiferiċi.
 Miżuri bħal dawn jikkonċernaw diversi politiki, inkluża
 t-tassazzjoni.
 It-taxxa “octroi de mer” hija taxxa indiretta
 li hija applikata fuq il-fornimenti u fuq l-importazzzjonijiet ta’
 oġġetti fir-reġjuni ultraperiferiċi Franċiżi.
 Fil-prinċipju din tiġi applikata bl-istess mod fuq il-prodotti
 manifatturati lokalment u fuq dawk li ma humiex (prodotti ta’ Franza
 metropolitana, ta’ Stati Membri oħrajn jew ta’ pajjiżi terzi)
 Madankollu, id-Deċiżjoni tal-Kunsill
 2004/162/KE tal-Kunsill tal-10 ta’ Frar 2004 (kif emendata
 bid-Deċiżjonijiet tal-Kunsill 2008/439/KE
 tad-9 ta’ Ġunju 2008 u 448/2011/UE
 tad-19 ta’ Lulju 2011), adottata abbażi
 tal-Artikolu 299(2) tat-Trattat tal-KE, tawtorizza lil Franza biex
 sal-1 ta’ Lulju 2014, tapplika eżenzjonijiet jew tnaqqis
 tat-taxxa tal-“octroi de mer” fuq ċerti prodotti manifatturati lokalment
 fir-reġjuni Franċiżi ultraperiferiċi
 (bl-eċċezzjoni ta’ Saint Martin). L-anness tad-Deċiżjoni
 msemmija hawn fuq jipprovdi l-lista tal-prodotti li għalihom jistgħu
 japplikaw l-eżenzjonijiet jew it-tnaqqis fit-taxxa. Skont il-prodott
 partikolari, id-differenza bejn it-tassazzjoni ta’ prodotti manifatturati
 lokalment u t-tassazzjoni ta’ prodotti oħra ma tistax taqbeż il-10,
 il-20 jew il-30 punt perċentwali.
 Il-fini ta’ dawn id-differenzi fit-tassazzjoni
 huwa kumpens għall-iżvantaġġi li jbatu r-reġjuni
 ultraperiferiċi u li jissarrfu f’żieda fil-kosti tal-poroduzzjoni, u
 għalhekk fil-prezz tal-prodotti manifatturati lokalment. Fin-nuqqas ta’
 tali miżuri speċifiċi, il-prodotti lokali se jkunu anqas
 kompetittivi meta mqabbla ma’ dawk ġejjin minn barra, filwaqt li
 għandhom jitqiesu wkoll l-ispejjeż tat-trasport Għalhekk dan
 jagħmilha aktar diffiċli biex tinżamm il-produzzjoni lokali
 billi l-ispejjeż tal-produzzjoni huma aktar għolja.
 Minbarra dan, id-Deċiżjoni
 tal-Kunsill 2014/162/UE tal-11 ta’ Marzu 2014 estendiet l-applikazzjoni
 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2004/162/KE għall-Majott
 b’seħħ mill-1 ta’ Jannar 2014, id-data li fiha l-Majott
 saret reġjun ultraperiferiku, u ddeskriviet liema prodotti jistgħu
 jkunu soġġettati għal tassazzjoni differenzjata tal-“octroi de
 mer” u fi ħdan liema limiti.
 Fl-aħħar nett biex il-Kummissjoni
 tkun tista’ tittermina l-investigazzjoni tal-applikazzjoni Franċiża,
 id-Deċiżjoni tal-Kunsill 378/2014/UE tat-12 ta’ Ġunju 2014
 ġiet estiża b’sitt (6) xhur mid-data tal-applikazzjoni
 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2004/162/KE, sal-31 ta’
 Diċembru 2014 minflok sal-1 ta’ Lulju 2014.
 Din il-proposta għandha l-għan li
 tipprovdi l-qafas ġuridiku applikabbli għat-taxxa “octroi de mer”
 mill-1 ta’ Jannar 2015 sal-31 ta’ Diċembru 2020. Il-proposta
 terġa testendi b’sitt xhur, id-Deċiżjoni 2004/162/KE biex Franza
 jkollha ż-żmien meħtieġ biex tittrasponi
 d-dispożizzjonijiet tad-Deċiżjoni tal-Kunsill il-ġdida
 fil-liġi nazzjonali tagħha u tipprovdi qafas ġuridiku ġdid
 applikabbli mill-1 ta’ Lulju 2015 sal-31 ta’
 Diċembru 2020
 2. IR-RIŻULTATI
 TAL-KONSULTAZZJONIJIET MAL-PARTIJIET INTERESSATI U TAL-VALUTAZZJONIJIET
 TAL-IMPATT
 Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2004/162/KE
 tal-Kunsill tal-10 ta’ Frar 2004 (kif emendata
 bid-Deċiżjonijiet tal-Kunsill 2008/439/KE
 tad-9 ta’ Ġunju 2008 u 448/2011/UE
 tad-19 ta’ Lulju 2011, 2014/162/UE tal-11 ta’ Marzu 2014 u
 378/2014/UE tat-12 ta’ Ġunju 2014) tawtorizza lil Franza biex
 sal-31 ta’ Diċembru 2014, tapplika eżenzjonijiet jew
 tnaqqis tat-taxxa tal-“octroi de mer” fuq ċerti prodotti manifatturati
 lokalment fir-reġjuni Franċiżi ultraperiferiċi
 (bl-eċċezzjoni ta’ Saint Martin). L-anness tad-Deċiżjoni
 msemmija hawn fuq jipprovdi l-lista tal-prodotti li għalihom jistgħu
 japplikaw l-eżenzjonijiet jew it-tnaqqis fit-taxxa. Skont il-prodotti
 partikolari, id-differenza bejn it-tassazzjoni ta’ prodotti manifatturati
 lokalment u t-tassazzjoni ta’ prodotti oħra ma tistax taqbeż l-10,
 l-20 jew it-30 punt perċentwali.
 Id-Deċiżjoni 2004/162/KE tesponi
 r-raġunijiet li mmotivaw l-adozzjoni tal-miżuri speċifiċi:
 l-iżolament, id-dipendenza fir-rigward tal-materja prima u
 tal-enerġija, l-obbligu li jżiedu l-istokkijiet, id-daqs
 żgħir tas-suq lokali u l-livell baxx tal-attività ta’ esportazzjoni
 eċċ. Dawn l-iżvantaġġi kollha ġabu żieda
 fl-ispejjeż tal-produzzjoni u b’hekk tal-prezz ta’ kemm iqumu
 l-oġġetti mmanifatturati lokalment li, fin-nuqqas ta’ miżuri
 speċifiċi, se jkunu inqas kompetittivi minn dawk li ġejjin minn
 barra, anke b’kunsiderazzjoni tal-ispejjeż ta’ trasport lejn id-DOM. Dan
 se jagħmliha iktar diffiċli biex tinżamm il-produzzjoni lokali.
 Il-miżuri speċifiċi li hemm fid-Deċiżjoni 2004/162/KE
 ġew maħsuba bil-għan li tissaħħaħ l-industrija
 lokali billi tittejjeb il-kompetittività tagħha.
 L-awtoritajiet Franċiżi huma
 tal-opinjoni li l-iżvantaġġi li jbatu r-reġjuni ultraperiferiċi
 Franċiżi jippersistu u bejn il-25 ta’ Jannar u
 s-7 ta’ Ġunju 2013 u dawn bagħtu bosta ittri
 indirizzati lill-Kummissjoni Ewropea fejn talbu li tinżamm sistema ta’
 tassazzjoni differenzjata simili għas-sistema attwali b’seħħ
 mill-1 ta’ Lulju 2014
 sal-31 ta’ Diċembru 2020. L-awtoritajiet Franċiżi
 jsostnu li l-iżvantaġġi msemmija qabel għandhom karattru
 permanenti, li r-reġim ta’ tassazzjoni previst bid-Deċiżjoni tal-Kunsill
 2004/162/KE ppermetta biex tinżamm u f’ċerti każijiet biex
 tiġi żviluppata l-produzzjoni lokali u li dan ma kienx jikkostitwixxi
 gwadann għall-impriżi benefiċjarji safejn, kollha flimkien,
 l-importazzjonijiet tal-prodotti soġġettati għal tassazzjoni
 differenzjata ma komplewx jiżdiedu.
 L-analiżi tal-listi tal-prodotti li
 għalihom l-awtoritajiet Franċiżi jixtiequ japplikaw tassazzjoni
 differenzjata hi proċess twil li teħtieġ l-awditjar, għal
 kull prodott, tar-raġunijiet għat-tassazzjoni differenzjata u
 l-proporzjonalità tat-taxxa, sabiex tiġi żgurata li t-tassazzjoni
 differenzjata ma tnaqqasx l-integrità u l-koerenza tal-ordni legali tal-Unjoni,
 inklużi s-suq intern u l-politiki komuni.
 Dan ix-xogħol għadu ma tlestiex
 minħabba n-numru kbir ta’ prodotti involuti (bosta mijiet) u l-kwantità
 ta’ informazzjoni li trid tinġabar fuq l-istruttura tas-swieq tal-prodotti
 kkonċernati : l-eżistenza ta’ produzzjoni lokali,
 l-eżistenza ta’ “importazzjonijiet” sinifikattivi (inklużi dawk minn
 Franza metropolitana u minn Stati Membri oħrajn) jistgħu jfixklu l-kontinwazzjoni
 tal-produzzjoni lokali, in-nuqqas ta’ kull monopolju jew kważi monopolju
 fil-produzzjoni lokali, il-ġustifikazzjoni ta’ kostijiet addizzjonali
 tal-produzzjoni li huma ta’ xkiel għal prodotti lokali meta mqabbla ma’
 prodotti “importati”, u kontrolli biex jiġi żgurat li t-tassazzjoni
 differenzjata ma tkunx inkompatibbli ma’ politiki oħrajn tal-Unjoni.
 Għalhekk in-nuqqas ta’ produzzjoni lokali
 li fuqha tista’ tiġi applikata l-“octroi de mer” jagħmilha inutli
 l-entrata fil-lista tal-prodotti li jistgħu jkunu soġġetti
 għal tassazzjoni differenzjata. F’dak li għandu x’jaqsam
 mad-definizzjoni tal-prodotti li jikkostitwixxu l-produzzjoni lokali, b’mod
 ġenerali nżammu d-deskrizzjonijiet l-aktar preċiżi
 possibbli tan-nomenklatura magħquda doganali. Fi kwalunkwe każ,
 f’ċerti każijiet, u għall-prodotti li jidhru fil-listi attwali
 tal-prodotti li jistgħu jkunu soġġetti għal tassazzjoni
 differenzjata, nżammu d-deskrizzjonijiet b’erba’ ċifri
 tan-nomenklatura doganali meta ma kienx hemm il-possibbiltà li jinkisbu
 d-deskrizzjonjiet doganali aktar preċiżi b’aktar minn erba’
 ċifri. F’dan il-każ, huwa possibbli li d-deskrizzjonijiet doganali
 ta’ erba’ ċfri li nżammu jkopru l-marġni ta’ prodotti li
 għalihom ma teżistix produzzjoni lokali.
 Fir-rigward tal-valutazzjoni tal-kostijiet
 addizzjonali tal-produzzjoni li t-tassazzjoni differenzjata għandha
 l-għan li tikkumpensa għalihom, għal kull prodott jew għal
 kull grupp ta’ prodotti meta bosta prodotti jkollhom kostijiet tal-produzzjoni
 simili, l-awtoritajiet Franċiżi, taw valutazzjoni tal-kostijiet
 żejda tal-produzzjoni mġarrba mill-impriżi lokali, skont
 il-każ : spejjeż tal-provvista, salarji, kostijiet ogħla
 tal-enerġija, kostijiet finanzjarji li jirrizultaw minn ħażniet
 akbar, spejjeż ogħla tal-manutenzjoni, nuqqas ta’ utilizzazzjoni
 tal-impjanti ta’ produzzjoni u drittijiet finanzjarji ogħla. Ġie
 vverifikat li l-kostijiet addizzjonali kkalkulati mhumiex anqas mit-tassazzjoni
 differenzjata mitluba mill-awtoritajiet Franċiżi.
 Il-proposta għal Deċiżjoni
 tal-Kunsill bħad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2004/162/KE tawtorizza
 lil Franza biex, sal-31 ta’ Diċembru 2020, tagħti eżenzjonijiet
 jew tnaqqis tat-taxxa “octroi de mer” fuq ċerti prodotti manifatturati
 fir-reġjuni ultraperiferiċi Franċiżi (għajr Saint
 Martin). L-anness tad-Deċiżjoni msemmija hawn fuq jipprovdi l-lista
 tal-prodotti li għalihom jistgħu japplikaw l-eżenzjonijiet jew
 it-tnaqqis fit-taxxa. Skont liema jkun il-prodott, id-differenza bejn
 it-tassazzjoni ta’ prodotti manifatturati lokalment u t-tassazzjoni ta’
 prodotti oħra ma tistax taqbeż l-10, l-20 jew it-30 punt
 perċentwali. Il-parti A tal-Anness telenka l-prodotti li għalihom
 id-differenza fit-tassazzjoni ma tistax taqbeż l-10 punti
 perċentwali, il-parti B telenka dawk il-prodotti li għalihom
 id-differenza ma tistax taqbeż l-20 punt perċentwali, u
 fl-aħħar nett fil-parti C hemm dawk li għalihom id-differenza ma
 tistax taqbeż it-30 punt perċentwali.
 Il-prodotti li jidhru fl-Anness huma
 fil-biċċa l-kbira l-istess prodotti li jidhru fl-Anness
 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2004/162/KE. Madankollu wara eżami
 sħiħ mill-ġdid tal-listi, ġew irtirati għadd ta’
 prodotti li għalihom ma kienx hemm jew ma kinitx baqa’ teżisti
 produzzjoni lokali Min-naħa l-oħra żdiedu xi prodotti li ma
 jidhrux fid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2004/162/KE iżda li
 għalihom inbdiet produzzjoni ġdida jew ġiet żviluppata
 produzzjoni, diġà żdiedu mal-lista tal-prodotti. Fl-aħħar
 nett, ċerti prodotti nżammu fil-listi iżda t-tassazzjoni
 differenzjata awtorizzata għal dawn il-prodotti żdiedet (billi
 pereżempju ġew ittrasferiti minn Parti A għal Parti B
 tal-Anness) jew tnaqqset (billi pereżempju ġew ittrasferiti minn
 Parti C għal Parti B) sabiex jitqiesu l-iżvilupp
 fil-kostijiet addizzjonali. Skont is-sistema attwali, il-produtturi lokali
 b’fatturat annwali ta’ anqas minn EUR 550 000 jistgħu jkunu
 eżentati mill-ħlas tat-taxxa tal-“octroi de mer”. Franza esprimiet
 ix-xewqa li din l-eżenzjoni tonqos għal EUR 300 000.
 Madankollu, biex takkumpanja dan it-tnaqqis fil-limitu tal-eżenzjoni
 għall-“octroi de mer”, Franza tixtieq tissimplifika l-kondizzjonijiet
 għall-eżenzjoni tal-intrapriżi li l-bejgħ totali annwali
 tagħhom hija taħt it-EUR 300 000. Skont is-sistema
 proposta, l-operaturi li l-bejgħ totali annwali tagħhom huwa
 taħt dan il-limitu ma jkunux soġġetti għat-taxxa
 tal-“octroi de mer”. Biex jagħmlu tajjeb għal dan, huma ma
 jistgħux inaqqsu l-ammont ta’ din it-taxxa mġarrba. Għalhekk din
 is-sistema hija simili għas-sistema tal-VAT speċjali għal
 intrapriżi żgħar stipulati fl-Artikoli 282 et seq.
 tad-Direttiva dwar il-VAT 2006/112/KE tat-28 ta’ Novembru 2006. Għalhekk
 sistema bħal din tidher li hija aċċettabbli. F’dan il-każ
 partikolari, Franza jkollha tapplika l-eżenzjonijiet tat-taxxa jew
 it-tnaqqis imsemmija fl-Artikolu 1 tal-proposta lill-operaturi kollha li
 għandhom bejgħ annwali ta’ mill-anqas EUR 300 000.
 Il-koerenza mar-regoli tal-politika agrikola
 tfisser li titwarrab l-applikazzjoni tat-taxxa differenzjata
 għall-prodotti tal-ikel kollha li jibbenefikaw mill-għajnuna skont
 il-Kapitolu III tar-Regolament (UE) Nru 228/2013 tal-Parlament
 Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Marzu 2013 li jistabbilixxi miżuri
 speċifiċi għall-agrikoltura fir-reġjuni
 ultraperiferiċi tal-Unjon, u magħha b’mod partikolari ir-reġim
 tal-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista. Din il-miżura
 tevita l-effett li li tintemm jew titnaqqas l-għajnuna finanzjarja
 għall-agrikoltura mogħtija skont l-arranġamenti
 speċifiċi ta’ provvista minħabba t-tassazzjoni ogħla
 tal-prodotti ssussidjati u soġġetti għat-taxxa tal-“octroi de
 mer”. Għal dan il-fini, l-awtoritajiet Franċiżi qablu
 mal-irtirar tal-prodotti kollha li għalihom se jintalbu
 l-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista għal-2015, mil-listi
 tal-prodotti li jistgħu jkunu soġġetti għat-tassazzjoni
 differenzjata.
 L-oġġettivi tal-appoġġ
 għall-iżvlupp soċjali u ekonomiku tad-Dipartimenti Franċiżi
 extra-Ewropej, kif previst diġà fid-Deċiżjoni 2004/162/KEE, huma
 kkonfermati mir-rekwiżiti dwar l-għan tat-taxxa. Huwa obbligu legali
 li d-dħul minn din it-taxxa jiġi inkorporat fir-riżorsi
 tar-reġim ekonomiku u tat-taxxa tad-Dipartimenti Franċiżi extra-Ewropej
 u li jiġi allokat għal strateġija tal-iżvilupp ekonomiku u
 soċjali li tinvolvi għajnuna għall-promozzjoni tal-attivitajiet
 lokali.
 Il-proposta tipprevedi l-estensjoni b’sitt
 xhur il-perjodu tal-applikazzjoni tad-Deċiżjoni 2004/162/KE sat-30
 ta’ Ġunju 2015. Din il-miżura tagħti lil Franza
 ż-żmien meħtieġ biex tittrasponi d-dispożizzjonijiet
 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill il-ġdida fil-liġi nazzjonali
 tagħha.
 Is-sistema l-ġdida tapplika għal
 ħames snin u sitt xhur. Madankollu se jkun meħtieġ li jiġu
 evalwati r-riżultati tiegħu. Għalhekk sal-31 ta’
 Diċembru 2017, l-awtoritajiet Franċiżi għandhom
 jissottomettu rapport lill-Kummissjoni rigward l-applikazzjoni
 tal-arranġamenti tat-taxxa introdotti, sabiex tivvaluta l-impatt
 tal-miżuri meħuda u l-kontribut tagħhom għall-promozzjoni
 jew għaż-żamma tal-attivitajiet ekonomiċi lokali, fid-dawl
 tal-iżvantaġġi li jaffettwaw ir-reġuni
 ultraperiferiċi, kif ukoll biex tivverifika jekk il-benefiċċji
 tat-taxxa mogħtija lil Franza għal prodotti manifatturati lokalment
 għad humiex neċessarji u proporzjonati. Fuq il-bażi ta’ dan
 ir-rapport, il-Kummissjoni se tissottometti rapport lill-Kunsill u, jekk ikun
 meħtieġ proposta għall-adattament tad-dispożizzjonijiet ta’
 din id-Deċiżjoni skont is-sejbiet li jkunu saru.
 Sabiex jiġi evitat kull nuqqas legali,
 din id-Deċiżjoni għandha tapplika mill-1 ta’ Lulju 2015.
 Din id-Deċiżjoni hija bla
 preġudizzju għall-applikazzjoni possibbli tal-Artikoli 107 u 108
 tat-TFUE,
 3. ELEMENTI ĠURIDIĊI
 TAL-PROPOSTA
 Sommarju
 tal-miżuri proposti
 L-awtorizzazzjoni
 biex Franza tapplika eżenzjonijiet jew tnaqqis tat-taxxa tal-“octroi de
 mer” għal ċerti prodotti manifatturati lokalment fir-reġuni
 ultraperiferiċi Franċiżi tal-Gwadelup, il-Gujana
 Franċiża, Martinique, il-Majott u Réunion.
 Bażi
 ġuridika
 L-Artikolu 349
 tat-TFUE.
 Il-prinċipju
 tas-sussidjarjetà
 Il-Kunsill biss
 għandu s-setgħa li jadotta, abbażi tal-Artikolu 349 TFUE,
 miżuri speċifiċi favur ir-reġjunijiet ultraperiferiċi
 għall-adattament tal-applikazzjoni tat-Trattati għal dawn
 ir-reġjuni, inkluża l-politika komuni, minħabba
 l-iżvantaġġi permanenti li jħallu impatt fuq il-kundizzjonijiet
 ekonomiċi u soċjali tar-reġjuni ultraperiferiċi.
 Għaldaqstant,
 il-proposta hija konformi mal-prinċipju tas-sussidjarjetà.
 Il-prinċipju
 tal-proporzjonalità
 Il-proposta
 tikkonforma mal-prinċipju tal-proporzjonalità għar-raġunijiet li
 ġejjin.
 Tikkonċerna
 biss il-prodotti li għalihom saru ġustifikazzjonijiet fir-rigward ta’
 kostijiet addizzjonali li jaffettwaw il-prodotti manifatturati lokalment.
 Bl-istess mod,
 id-differenzjal massimu propost għal kull prodott milqut minn din
 il-proposta huwa limitat għal dak li hu meħtieġ fid-dawl
 tal-kostijiet addizzjonali li jaffettwaw il-produzzjoni lokali konċernata
 f’kull każ. B’dan il-mod, il-piż fiskali fuq il-prodotti importati
 fir-reġjuni ultraperiferiċi Franċiżi mhuwiex se jaqbeż
 dak li hu meħtieġ biex tiġi kkumpensata l-kompetittività
 tal-prodotti manifatturati lokalment vis-à-vis dawn il-prodotti.
 Għażla
 tal-istrument
 Strument propost:
 Deċiżjoni tal-Kunsill.
 Mezzi oħra ma
 jkunux tajbin minħabba r-raġuni li ġejja:
 Id-derogi mogħtija skont l-Artikolu 349
 tat-TFUE jinsabu fid-Deċiżjonijiet tal-Kunsill.
 4. IMPLIKAZZJONI BAĠITARJA
 Il-proposta ma għandha l-ebda impatt fuq
 il-baġit tal-Unjoni Ewropea.
 2014/0308 (CNS)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar ir-reġim tat-taxxa “octroi de mer”
 fir-reġjuni ultraperiferiċi Franċiżi
 IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidra t-Trattat dwar
 il-Funzjonament tal-Unjoni Europea, u b’mod partikolari l-Artikolu 349
 tiegħu,
 Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni
 Ewropea,
 Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv
 intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
 Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament
 Ewropew[1],
 Waqt li jaġixxi skont proċedura
 leġiżlattiva speċjali,
 Billi:
 (1) Id-dispożizzjonijiet
 tat-Trattat, li japplikaw għar-reġjuni ultraperiferiċi
 tal-Unjoni, li minnhom jagħmlu parti d-Dipartimenti Franċiżi
 extra-Ewropej (DOM), fil-prinċipju ma jawtorizzaw l-ebda tassazzjoni
 differenzjata bejn il-prodotti lokali u dawk li joriġinaw minn Franza
 metropolitana jew minn Stati Membri oħrajn. L-Artikolu 349 TFUE
 jipprevedi madankollu l-possibbiltà li jiġu introdotti miżuri
 speċifiċi favur dawk ir-reġjuni minħabba l-eżistenza
 ta’ żvantaġġi permanenti li għandhom effett fuq
 is-sitwazzjoni ekonomika u soċjali tar-reġjuni l-aktar ’il
 bogħod (ir-reġjuni ultraperiferiċi).
 (2) Għalhekk għandhom
 jiġu adottati miżuri speċifiċi li jistabbilixxu, b’mod
 partikolari l-kondizzjonijiet għall-applikazzjoni tat-Trattat għal
 dawn ir-reġjuni. Dawn il-miżuri għandhom iqisu l-karatteristiċi
 speċjali u r-restrizzjonijiet ta’ dawn ir-reġjuni, mingħajr ma
 jnaqqsu l-integrità u l-koerenza tal-ordni legali tal-Unjoni, inklużi
 s-suq intern u l-politiki komuni. L-iżvantaġġi li jbatu minnhom
 ir-reġjuni ultraperiferiċi tal-Unjoni huma msemmija fl-Artikolu 349
 tat-Trattat : l-iżolament, id-dipendenza fir-rigward tal-materja
 prima u tal-enerġija, l-obbligu li jkollhom istokkijiet kbar, id-daqs
 żgħir tas-suq lokali flimkien mal-livell baxx tal-attività ta’
 esportazzjoni eċċ. Dawn l-iżvantaġġi kollha
 jikkostitwixxu żieda fil-kostijiet tal-produzzjoni u b’hekk tal-prezz ta’
 kemm iqumu l-oġġetti mmanifatturati lokalment li, fin-nuqqas ta’
 miżuri speċifiċi, se jkunu inqas kompetittivi minn dawk li
 ġejjin minn barra, anke b’kunsiderazzjoni tal-ispejjeż tat-trasport
 lejn id-DOM. Dan se jagħmliha iktar diffiċli biex tinżamm
 il-produzzjoni lokali. Huwa għalhekk neċessarju li jittieħdu
 miżuri speċifiċi li jtejbu l-kompetittività bil-għan li
 tissaħħaħ l-industrija lokali. Bil-għan li tkun restawrata
 l-kompetittività tal-prodotti manifatturati lokalment, sal-31 ta’ Diċembru
 2014, id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2004/162/KE tawtorizza lil Franza
 biex tapplika eżenzjonijiet jew tnaqqis tat-taxxa tal-“octroi de mer”
 għal ċerti prodotti manifatturati fir-reġjuni
 ultraperiferiċi tal-Gwadelup, tal-Gujana Franċiża, ta’
 Martinique, ta’ Réunion u, b’seħħ mill-1 ta’ Jannar 2014, tal-Majott.
 L-anness tad-Deċiżjoni msemmija hawn fuq jipprovdi l-lista
 tal-prodotti li għalihom jistgħu japplikaw l-eżenzjonijiet jew
 it-tnaqqis tat-taxxa. Skont liema jkun il-prodott, id-differenza
 fit-tassazzjoni ta’ prodotti manifatturati lokalment u t-tassazzjoni ta’
 prodotti oħra ma tistax taqbeż l-10, l-20 jew it-30 punt
 perċentwali.
 (3) Franza talbet biex mill-1 ta’
 Jannar 2015 tinżamm sistema simili għal dik tad-Deċiżjoni
 2004/162/KE. L-awtoritajiet Franċiżi jsostnu li
 l-iżvantaġġi msemmija qabel għandhom karattru permanenti,
 li r-reġim ta’ tassazzjoni previst bid-Deċiżjonit al-Kunsill
 2004/162/KE ippermetta biex tinżamm u f’ċerti każijiet biex
 tiġi żviluppata l-produzzjoni lokali u li dan ma kienx jikkostitwixxi
 gwadann għall-impriżi benefiċjarji għaliex,
 kumplessivament, l-importazzjonijiet tal-prodotti soġġettati
 għal tassazzjoni differenzjata komplew jiżdiedu.
 (4) B’rabta ma’ dan, għal
 kull reġjun ultraperiferiku konċernat (il-Gwadelup, il-Gujana
 Franċiża, Martinique, il-Majott u Réunion), Franza bagħtet
 ħames listi ta’ prodott lill-Kummissjoni li għalihom qed tipproponu
 l-aplikazzjoni tat-tassazzjoni differenzjata tal-10, l-20 jew it-30 punt
 perċentwali, skont jekk il-prodotti humiex manifatturati lokalment jew
 le. Ir-reġjun ultraperiferiku Franċiż ta’ Saint Martin mhuwiex
 affettwat.
 (5) Din id-Deċiżjoni timplimenta
 d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 349 tat-Trattat u tawtorizza
 lill-awtoritajiet Franċiżi biex japplikaw sistema ta’ tassazzjoni
 differenzjata għall-prodotti li għalihom hija ġġustifikata
 l-ewwel nett, minħabba l-eżistenza ta’ produzzjoni lokali, it-tieni
 nett minħabba l-eżistenza ta’ dħul sinifikanti ta’
 oġġetti (inkluż ta’ oriġini minn Franza metropolitana u
 Stati Membri oħra) li jistgħu jikkompromettu ż-żamma
 tal-produzzjoni lokali u fl-aħħar nett l-eżistenza ta’ kostijiet
 addizzjonali li jgħollu l-prezz ta’ renditu tal-produzzjoni lokali meta
 mqabbel mal-prodotti li joriġinaw minn barra u li jikkompromettu
 l-kompetittività tal-prodotti manifatturati lokalment. It-tassazzjoni
 differenzjata awtorizzata ma għandhiex tissupera l-kostijiet addizzjonali
 ġustifikati. L-applikazzjoni ta’ dawn il-prinċipji għandha
 tippermetti l-implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 349
 tat-Trattat mingħajr ma tmur lil hinn dak li hu meħtieġ u
 mingħajr ma jinħoloq vantaġġ mhux ġustifikat
 għall-produzzjoni lokali, sabiex b’hekk ma jitnaqqsux l-integrità u
 l-koerenza tal-ordni legali tal-Unjoni, u dan jinkludi s-salvagwardja
 tal-kompetizzjoni mhux imfixkla fis-suq intern u tal-politiki dwar
 l-għajnuna Statali.
 (6) Sabiex jiġu
 ssimplifikati l-obbligi tal-intrapriżi żgħar,
 l-eżenzjonijiet tat-taxxa jew it-tnaqqis se jaffettwaw l-operaturi kollha
 li għandhom bejgħ totali annwali ta’ mill-anqas
 EUR 300 000. L-operaturi li għandhom bejgħ totali annwali
 taħt dak il-limitu mhumiex soġġetti għat-taxxa tal-“octroi
 de mer”; madankollu biex jagħmlu tajjeb għal dan, ma jistgħux
 inaqqsu l-ammont ta’ din it-taxxa mġarrba “upstream”.
 (7) B’mod simili, il-koerenza
 mal-liġi Komunitarja tfisser li titwarrab l-applikazzjoni ta’ taxxa
 differenzjata fuq il-prodotti tal-ikel li jibbenefikaw minn għajnuna skont
 il-Kapitolu III tar-Regolament (UE) Nru 228/2013 tal-Parlament Ewropew u
 tal-Kunsill.[2]
 Din il-miżura tevita l-effett li tintemm jew titnaqqas l-għajnuna
 finanzjarja għall-agrikoltura mogħtija skont l-arranġamenti
 speċifiċi ta’ provvista, minħabba t-tassazzjoni ogħla
 tal-prodotti ssussidjati u soġġetti għat-taxxa tal-“octroi de
 mer”.
 (8) L-oġġettivi
 tal-appoġġ għall-iżvlupp soċjoekonomiku
 tad-Dipartimenti Franċiżi extra-Ewropej, kif previst diġà
 fid-Deċiżjoni 2004/162/KEE, huma kkonfermati mir-rekwiżiti dwar
 l-għan tat-taxxa. Huwa obbligu legali li d-dħul minn din it-taxxa
 jiġi inkorporat fir-riżorsi tar-reġim ekonomiku u tat-taxxa
 tad-Dipartimenti Franċiżi extra-Ewropej u li jiġi allokat
 għal strateġija tal-iżvilupp ekonomiku u soċjali li
 tinvolvi għajnuna għall-promozzjoni tal-attivitajiet lokali.
 (9) Il-proposta tinvolvi
 l-estensjoni b’sitt (6) xhur tal-perjodu tal-applikazzjoni
 tad-Deċiżjoni 2004/162/KE sat-30 ta’ Ġunju 2015. Dan il-perjodu
 se jippermetti lil Franza tittrasponi din id-Deċiżjoni fil-liġi
 nazzjonali tagħha.
 (10) L-arranġamenti
 għandhom japplikaw għal ħames snin u sitt xhur, sal-31 ta’
 Diċembru 2020, meta l-linji gwida attwali dwar l-għajnuna
 Statali fil-livell reġjonali ma jibqgħux japplikaw. Madankollu,
 ir-riżultati tal-applikazzjoni ta’ dan ir-reġim ta’ arranġamenti
 se jkollhom jiġu vvalutati. Għalhekk, sa mhux aktar tard mill-31 ta’
 Diċembru 2017, l-awtoritajiet Franċiżi għandhom
 jissottomettu lill-Kummissjoni rapport dwar l-applikazzjoni tar-reġim ta’ tassazzjoni,
 billi jindikaw l-impatt tal-miżuri meħuda u l-kontribuzzjoni
 tagħhom għall-promozzjoni jew għaż-żamma
 tal-attivitajiet ekonomiċi lokali, filwaqt li jiġu kkunsidrati
 l-iżvantaġġi li jaffettwaw ir-reġjuni ultraperiferiċi.
 Ir-rapport se jivverifika jekk il-benefiċċji fiskali mogħtija
 lil Franza għal prodotti manifatturati lokalment ma jmorrux lil hinn dak
 li hu strettament meħtieġ u li dawn il-benefiċċji huma
 dejjem neċessarji u proporzjonati. Ir-rapport għandu jkun fih ukoll
 analiżi tal-impatt tar-reġim introdott għall-prezzijiet
 fir-reġjuni ultraperiferiċi Franċiżi. Fuq il-bażi ta’
 dan ir-rapport, il-Kummissjoni għandha tissottometti rapport u, skont il-każ,
 proposta lill-Kunsill għall-fini tal-adattament tad-dispożizzjonijiet
 ta’ din id-Deċiżjoni skont is-sejbiet li jkunu saru.
 (11) Sabiex tiġi evitata kull
 lakuna legali, jeħtieġ li din id-Deċiżjoni tapplika
 b’seħħ mill-1 ta’ Lulju 2015
 (12) Din id-Deċiżjoni
 hija bla preġudizzju għall-applikazzjoni futura tal-Artikoli 107
 u 108 tat-TFUE,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 1. B’deroga mill-Artikoli 28, 30
 u 110 tat-Trattat, Franza hija awtorizzata biex, sal-31 ta’ Diċembru 2020,
 tapplika eżenzjonijiet jew tnaqqis tat-taxxa tal-“octroi de mer” fuq
 il-prodotti elenkati fl-Anness li huma manifatturati lokalment fil-Gwadelup,
 fil-Gujana Franċiża, f’Martinique, fil-Majott u f’Réunion, bħal
 reġjuni ultraperiferiċi skont it-tifsira tal-Artikolu 349
 tat-Trattat.
 Dawn l-eżenzjonijiet jew tnaqqis
 għandhom ikunu parallel mal-istrateġija tal-iżvilupp
 soċjali u ekonomiku tar-reġjuni ultraperiferiċi konċernati,
 billi jqisu l-qafas Komunitarja tagħha, u għandhom jikkontribwixxu
 għall-promozzjoni tal-attivitajiet lokali filwaqt li ma jkunux tali li
 jaffettwaw b’mod negattiv il-kundizzjonijiet kummerċjali b’mod li jmorru
 kontra l-interess komuni.
 2. Fir-rigward tar-rata
 tat-tassazzjoni applikata għal prodotti simili li ma joriġinawx
 fir-reġjuni ultraperiferiċi konċernati, l-applikazzjoni
 tal-eżenzjonijiet totali jew tat-tnaqqis imsemmija fil-paragrafu 1 ma
 tistax tirriżulta f’differenzi ta’ aktar minn:
 a) l-għaxar punti perċentwali
 għall-prodotti indikati fil-Parti A tal-Anness;
 b) l-għoxrin punt perċentwali
 għall-prodotti indikati fil-Parti B tal-Anness;
 c) it-tletin punt perċentwali
 għall-prodotti indikati fil-Parti C tal-Anness.
 Franza għandha timpenja ruħha li
 l-eżenzjonijiet jew it-tnaqqis applikati fuq il-prodotti msemmija
 fl-Anness ma jaqbżux il-perċentwali strettament meħtieġ
 għaż-żamma, għall-promozzjoni jew għall-iżvilupp
 tal-attivitajiet lokali.
 3. Franza għandha tapplika
 l-eżenzjonijiet jew it-tnaqqis tat-taxxa msemmija fiż-żewġ
 paragrafi preċedenti għall-operaturi li l-bejgħ totali annwali
 tagħhom jammonta għal jew jaqbeż it-EUR 300 000.
 L-operaturi kollha li l-bejgħ totali annwali tagħhom huwa taħt
 dan il-limitu mhumiex soġġetti għat-taxxa tal-“octroi de mer”.
 Artikolu 2
 Għall-prodotti li jibbenefikaw
 mir-reġim tal-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista previst
 fil-Kapitolu III tar-Regolament (UE) Nru 228/2013, l-awtoritajiet
 Franċiżi għandhom japplikaw l-istess reġim ta’ tassazzjoni
 li tapplika għall-prodotti manifatturati lokalment.
 Artikolu 3
 Immedjatament Franza għandha tinnotifika
 lill-Kummissjoni bir-reġimi ta’ tassazzjoni msemmija fl-Artikolu 1.
 Sa mhux aktar tard mill-31 ta’
 Diċembru 2017, l-awtoritajiet Franċiżi għandhom
 jissottomettu lill-Kummissjoni rapport dwar l-applikazzjoni tar-reġim ta’
 tassazzjoni msemmi fl-Artikolu 1, billi jindikaw l-impatt tal-miżuri
 meħuda u l-kontribuzzjoni tagħhom għall-promozzjoni jew
 għaż-żamma tal-attivitajiet ekonomiċi lokali, filwaqt li
 jiġu kkunsidrati l-iżvantaġġi li jaffettwaw ir-reġjuni
 ultraperiferiċi.
 Fuq il-bażi ta’ dan ir-rapport,
 il-Kummissjoni għandha tissottometti rapport u, skont il-każ,
 proposta lill-Kunsill.
 Artikolu 4
 L-Artikolu 1(1) tad-Deċiżjoni
 2004/162/KE, kif emendata bid-Deċiżjoni Nru 378/2014/UE tat-12
 ta’ Ġunju 2014, id-data tal-“31 décembre 2014” tinbidel bid-data tat-“30
 ta’ Ġunju 2015”.
 Artikolu 5
 L-Artikoli 1
 sa 3 jibdew japplikaw mill-1 ta’ Lulju 2015.
 L-Artikolu
 4 jibda japplika mill-1 ta’ Jannar 2015.
 Artikolu 6
 Din
 id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Franċiża.
 Magħmul fi Brussell,
 Għall-Kunsill
 Il-President
 [1] ĠU C, , p. .
 [2] Ir-Regolament (UE) Nru 228/2013 tal-Parlament Ewropew u
 tal-Kunsill tat-13 ta’ Marzu 2013 li jistabbilixxi miżuri
 speċifiċi għall-agrikoltura fir-reġjuni
 ultraperiferiċi tal-Unjoni u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill
 (KE) Nru 247/2006 (ĠU L 78, 20.3.2013, p. 23).
 ANNESS
 A. Lista ta’
 prodotti li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 1(2)(a) skont
 il-klassifikazzjoni tan-Nomenklatura tat-Tariffa Doganali Komuni[1]
 1. Ir-reġjun ultraperiferiku tal-Gwadelup
 0105 11, 0201, 0203, 0207, 0208,
 0305 49 80, 0702, 0705 19, 0706 10 00 10,
 0707 00 05, 0709 60 10, 0709 60 99, 1106,
 2103 30 90, 2103 90 30, 2209 00 91, 2505,
 2712 10 90, 2804, 2806, 2811, 2814, 2853 00 10, 3808, 4407 10,
 4407 21 à 4407 29, 4407 99, 7003 12 99,
 7003 19 90, 7003 20, 8419 19.
 2. Ir-reġjun ultraperiferiku tal-Gujana
 0105 11, 0702,
 0709 60, 0805, 0807, 1006 20, 1006 30, 2505 10,
 2517 10, 3824 50, 3919, 3920 43, 3920 51, 6810 11,
 7215, 7606 ħlief 7606 91, 9405 60.
 3. Ir-reġjun ultraperiferiku ta’ Martinique
 0105 11, 0105 12, 0105 15, 0201,
 0203, 0207, 0208 10, 0209, 0305, 0403 ħlief 0403 10, 0405, 0706,
 0707, 0709 60, 0709 99, 0710 ħlief 0710 90, 0711,
 0801 11 à 0801 19, 0802 90, 0803, 0804 30, 0804 50,
 0805, 0809 10, 0809 40, 0810 30, 0810 90, 0812, 0813,
 0910 91, 1102, 1106 20, 1904 10, 1904 20, 2001, 2005
 ħlief 2005 99, 2103 30, 2103 90, 2104 10, 2505, 2710,
 2711, 2712, 2804, 2806, 2811 ħlief 2811 21, 2814, 2836,
 2853 00 10, 2907, 3204, 3205, 3206, 3207, 3401, 3808, 3820,
 4012 11, 4012 12, 4012 19, 4401, 4407 21 à 4407 29,
 4408, 4409, 4415 20, 4421 90, 4811, 4820, 6306 12, 6306 19,
 6306 30, 6902, 6904 10, 7006, 7003 12, 7003 19, 7113 à
 7117, 7225, 7309, 7310 ħlief 7310 21, 7616 91, 7616 99,
 8402 90, 8419 19, 8902, 8903 99, 9406.
 4. Ir-reġjun ultraperiferiku tal-Majott
 0407, 0702, 0704 90 90, 0705 19,
 0709 99 10, 0707 00 05, 0708 90, 0709 30,
 0709 60, 0709 93 10, 0709 99 60, 0714, 0801 11,
 0801 12, 0801 19, 0803, 0804 30, 0805 10, 0904 11,
 0904 12, 0905, 1806, 2309 90 ħlief 2309 90 96,
 3925 10 00, 3925 90 80, 3926 90 90,
 3926 90 97, 6901, 6902, 9021 21 90.
 5. Ir-reġjun ultraperiferiku ta’ Réunion
 0105 11, 0105 12, 0105 13,
 0105 15, 0207, 0208 10, 0208 90 30, 0208 90 98,
 0209, 0301, 0302, 0303, 0304, 0305, 0403, 0405 ħlief 0405 10,
 0406 10, 0406 90, 0407, 0408, 0601, 0602, 0710, 0711 90 10,
 0801, 0803, 0804, 0805, 0806, 0807, 0808, 0809, 0810, 0811, 0812, 0813, 0904,
 0909 31, 0910 99 99, 1101 00 15, 1106 20,
 1108 14, 1604 14, 1604 19, 1604 20, 1701, 1702, 1903, 1904,
 2001, 2002 10, 2004 10 10, 2004 10 91,
 2004 90 50, 2004 90 98, 2005 10, 2005 20,
 2005 40, 2006, 2007 ħlief 2007 99 97 10,
 2103 20, 2103 90, 2104, 2201, 2309 90 ħlief
 2309 90 35 et 2309 90 96 90, ,
 2710 19 81 à 2710 19 99, 3211, 3214, 3402,
 3403 99, 3505 20, 3506 10, 3808 92, 3808 99, 3809,
 3811 90, 3814, 3820, 3824, 3921 11, 3921 13,
 3921 90 90, 3925 10, 3926 90, 4009, 4010, 4016,
 4407 10, 4409 10, 4409 21, 4409 29, 4415 20, 4421,
 4811, 4820, 6306, 6801, 6811 89, 7007 29, 7009 ħlief
 7009 10, 7312 90, 7314 ħlief 7314 20, 7314 39,
 7314 41, 7314 49 et 7314 50, 7606, 8310, 8418 50,
 8418 69, 8418 91, 8418 99, 8421 21 à 8421 29,
 8471 30, 8471 41, 8471 49, 8537, 8706, 8707, 8708, 8902, 8903 99,
 9001, 9021 21 90, 9021 29, 9405, 9406, 9506 21,
 9506 29, 9619.
 B. Lista ta’
 prodotti li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 1(2)(b) skont
 il-klassifikazzjoni tan-Nomenklatura tat-Tariffa Doganali Komuni
 1. Ir-reġjun ultraperiferiku tal-Gwadelup
 0302, 0306 15, 0306 16, 0306 19,
 0307 91, 0307 99, 0403, 0407, 0409, 0807 11, 0807 19 90,
 1601, 1602 41 10, 1604 20 10, 1806 31,
 1806 32 10, 1806 32 90, 1806 90 31,
 1806 90 60, 1901 20, 1902 11, 1902 19, 1905, 2105,
 2106, 2201 90, 2202 10, 2202 90, 2207 10, 2208 40,
 2309 90 ħlief 2309 90 31 30, 2309 90 51 et
 2309 90 96 90, 2523 29, 2828, 3101, 3102 90,
 3103 90, 3104 20, 3105 20, 3208, 3209, 3305 10, 3401, 3402,
 3406, 3917 ħlief 3917 10 10, 3919, 3920, 3923, 3924 10,
 3925 10, 3925 30, 3925 90, 3926 90, 4418 10, 4418 20,
 4418 90, 4818 10, 4818 20, 4818 30, 4818 90,
 4821 10, 4821 90, 4823 40, 4823 61, 4823 69,
 4823 70 10, 4910, 4911 10, 6303 12, 6303 91,
 6303 92 90, 6303 99 90, 6306 12, 6306 19,
 6306 30, 6810 ħlief 6810 11 10, 7213 10, 7213 91 10,
 7214 20, 7214 99 10, 7308 30, 7308 40,
 7308 90 59, 7308 90 98, 7309 00 10, 7310 10,
 7310 21 11, 7310 21 19, 7310 29, 7314 ħlief
 7314 12, 7610 10, 7610 90 90, 7616 99 90,
 9001 40, 9404 10, 9404 21, 9406 00 20.
 2. Ir-reġjun ultraperiferiku tal-Gujana
 0201, 0203, 0204, 0206 10 95,
 0206 10 98, 0206 30, 0206 80 99, 0207 11,
 0207 13, 0207 41, 0207 43, 0208 10, 0208 90 10,
 0208 90 30, 0209 10 90, 0209 90, 0210 11,
 0210 12, 0210 19, 0210 99, 0302, 0303 89, 0304,
 0305 39 90, 0305 49 80, 0305 59 80, 0305 69 80,
 0306 17, 0403 10, 0406 10, 0406 40, 0406 90, 0901
 ħlief 0901 90, 1601, 1602, 1604 11 à 1604 20, 1605 10
 à 1605 29, 1605 52 à 1605 54, 1905, 2001 90 10,
 2001 90 20, 2001 90 40, 2001 90 70,
 2001 90 92, 2001 90 97, 2006 00 10,
 2006 00 31, 2006 00 35, 2006 00 38 81,
 2006 00 38 89, 2006 00 91,
 2006 00 99 99, 2008 11, 2008 99 ħlief
 2008 99 48 19, 2008 99 48 99,
 2008 99 49 80, 2103, 2105, 2106 90 98, 2201 , 2202,
 2208 40, 2309 90 ħlief 2309 90 96 90,
 2309 90 96 30, 2309 90 31 30,
 2309 90 35, 2309 90 43, 2309 90 41 20,
 2309 90 41 80 et 2309 90 51, 2828 90,
 3208 90, 3209 10, 3402, 3809 91, 3923 ħlief 3923 10, 3923 40
 et 3923 90, 3925, 3926 90, 4201, 4817, 4818, 4819 40,
 4819 50, 4819 60, 4820 10, 4821 10, 4823 69,
 4823 90 85, 4905 91, 4905 99, 4909, 4910, 4911, 5907, 6109,
 6205, 6206, 6306 12, 6306 19, 6307 90 98, 6802 23,
 6802 29, 6802 93, 6802 99, 6810 19, 6815,
 7006 00 90, 7009, 7210, 7214 20, 7214 99, 7216, 7301, 7306,
 7308 10, 7308 30, 7308 90, 7309, 7310 ħlief
 7310 21 11 et 7310 21 19, 7314, 7326 90 98, 7411,
 7412, 7604, 7607, 7610 10, 7610 90, 7612 10,
 7612 90 30, 7612 90 80, 7616 91, 7616 99, 7907,
 8211, 8421 21 00 90, 8537 10, 9404 21, 9405 20,
 9405 40.
 3. Ir-reġjun ultraperiferiku ta’ Martinique
 0210 11, 0210 12, 0210 19,
 0210 20, 0210 99 41, 0210 99 49, 0210 99 51,
 0210 99 59, 0302, 0303, 0304, 0306, 0307, 0403 10, 0406 10,
 0406 90 50, 0407, 0408 99, 0409, 0601, 0602, 0603, 0604, 0702,
 0704 90, 0705, 0710 90, 0807, 0811, 1601, 1602, 1604 20,
 1605 10, 1605 21, 1605 62, 1702, 1704 90 61,
 1704 90 65, 1704 90 71, 1806, 1902, 2005 99, 2105, 2106,
 2201, 2202 10, 2202 90, 2208 40, 2309 ħlief
 2309 90 96 30, 2517 10, 2523 21, 2523 29,
 2811 21, 2828 10, 2828 90, 3101, 3102, 3103, 3104, 3105, , 3208,
 3209, 3210, 3211, 3212, 3213, 3214, 3215, 3303, 3304, 3305, 3402, 3406,
 3917,3919, 3920, 3921 11, 3921 19, 3923 21, 3923 29,
 3923 30, 3924, 3925, 3926 10, 3926 30, 3926 90 92,
 4418 10, 4418 20, 4418 90, 4818 10, 4818 20,
 4818 30, 4818 40, 4818 90, 4819, 4821, 4823, 4902,
 4907 00 90, 4909, 4910, 4911 10, 6103, 6104, 6105, 6107,
 6109 10, 6109 90 20, 6109 90 90, 6203, 6204, 6205,
 6207, 6208, 6805, 6810 11, 6810 19, 6810 91, 6811 81,
 6811 82, , 7015 10, 7213, 7214, 7217, 7308, 7314, 7610, 8421 21,
 8708 21 90, 8708 99 97, 8716 40, 8901 90 10,
 9021 21, 9021 29, 9401 30, 9401 51, 9401 59, 9401 69,
 9401 71, 9401 79, 9401 90, 9403, 9404 10, 9404 21,
 9405 60.
 4. Ir-reġjun ultraperiferiku tal-Majott
 0301, 0302, 0303, 0304, 0305, 4407, 4409, 4414,
 4418, 4419, 4420, 4421, 4819, 4821, 4902, 4909, 4910, 4911, 7003, 7005, 7210,
 7212 30, 7216 61 90, 7216 91 10, 7301, 7308 30 7312, 7314, 7326 90 98, 7606,
 7610 10, 8310, 9401 69, 9401 90 30, 9403 20 80,
 9403 40, 9406 00 31, 9406 00 38.
 5. Ir-reġjun ultraperiferiku ta’ Réunion
 0306 11, 0306 16, 0306 17,
 0306 21, 0306 26, 0306 27, 0307 11, 0307 19,
 0307 59, 0409, 0603, 0604 20 40, 0604 90 91, 0604
 90 99, 0709 60, 0901 21, 0901 22, 0910 11, 0910 12,
 0910 30, 0910 91 10, 0910 91 90, 1516 20, 1601, 1602,
 1605,1704, 1806, 1901, 1902, 1905, 2005 51, 2005 59,
 2005 99 10, 2005 99 30, 2005 99 50,
 2005 99 80, 2008 ħlief 2008 19 19 80,
 2008 30 55 90, 2008 40 51 90,
 2008 40 59 90, 2008 50 61 90, 2008 60 50 90,
 2008 70 61 90, 2008 80 50 90, 2008 97
 59 90 et 2008 99 49 80, 2105, 2106 90, 2208 40,
 2309 10, 3208, 3209, 3210, 3212, 3301 12, 3301 13, 3301 24,
 3301 29, 3301 30, 3401 11, 3917, 3920, 3921 90 60, 3923,
 3925 20, 3925 30, 4012, 4418, 4818 10, 4819 10, 4819 20,
 4821, 4823 70, 4823 90, 4909, 4910, 4911 10, 4911 91,
 7216 61 10, 7308 ħlief 7308 90, 7309, 7310, 7314 20,
 7314 39, 7314 41, 7314 49, 7314 50, 7326, 7608, 7610,
 7616 91, 7616 99 90, 8419 19, 8528 51, 8528 71,
 8528 72, 8528 73, 9401 ħlief 9401 10 et 9401 20, 9403,
 9404 10, 9506 99 90.
 C. Lista ta’
 prodotti li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 1(2)(c) skont
 il-klassifikazzjoni tan-Nomenklatura tat-Tariffa Doganali Komuni
 1. Ir-reġjun ultraperiferiku tal-Gwadelup
 0901 21, 0901 22, 1006 30,
 1006 40, 1101, 1701, 2007, 2009 ħlief 2009 11 99 98,
 2009 49 99 90, 2009 79 19 90,
 2009 89 69 90, 2009 89 73 90,
 2009 89 97 99, 2009 90 59 39 et 2009 90 59 90,
 2208 70[2],
 2208 90[3],
 7009 91, 7009 92.
 2. Ir-reġjun ultraperiferiku tal-Gujana
 1702, 2007, 2009 ħlief 2009 11 99 98,
 2009 31 19 99, 2009 49 99 90,
 2009 89 36 90, 2009 81 99 90 et
 2009 90 98 80, 2203, 2208 70[4],
 2208 90[5],
 4403 49, 4403 99 95, 4407 22, 4407 29,
 4407 99 96, 4409 29 91, 4409 29 99,
 4418 10 10, 4418 10 90, 4418 20 10,
 4418 20 80, 4418 40, 4418 50, 4418 60, 4418 90,
 4420 10, 9403 40 10, 9406 00 11, 9406 00 20,
 9406 00 38.
 3. Ir-reġjun ultraperiferiku ta’ Martinique
 0901 21, 0901 22, 1006 30,
 1006 40, 1101 00 11, 1101 00 15, 1701, 1901, 1905,
 2006 00 10, 2006 00 35, 2006 00 91, 2007
 ħlief 2007 10 99 15, 2007 99 33 15, et
 2007 99 39 29, 2008 ħlief 2008 20 51,
 2008 50 61 90, 2008 60 50 10,
 2008 80 50 90, 2008 93 93 90, 2008 97
 51 90, 2008 97 59 90, 2008 99 48 94,
 2008 99 48 99, 2008 99 49 80 et
 2008 99 99 90, 2009 ħlief 2009 11 99 96,
 2009 11 99 98, 2009 19 98 99,
 2009 29 99 90, 2009 39 39 19,
 2009 39 39 99, 2009 49 30 91,
 2009 49 30 99, 2009 49 91 90,
 2009 69 51 10, 2009 79 11 91,
 2009 79 11 99, 2009 89 97 99[6],
 2009 89 99 99[7]
 et 2009 90 59 90[8],
 2203, 2204 29, 2205, 2208 70[9],
 2208 90[10],
 7009 91, 7009 92, 7212 30, 9001 40.
 4. Ir-reġjun ultraperiferiku tal-Majott
 0401, 0403, 0406, 1601, 1602, 1901, 1905, 2105,
 2201, 2202, 2203, 3301 29 11, 3301 29 31, 3401, 3402,
 9404 29 90.
 5. Ir-reġjun ultraperiferiku ta’ Réunion
 0905 10, 1512 19, 1514 19 90,
 1515 29, 2009 ħlief 2009 11 99 96,
 2009 19 98 99, 2009 29 99 90,
 2009 39 31 19, 2009 69 19 10,
 2009 69 51 10, 2009 79 19 90,
 2009 79 98 20, 2009 89 69 90[11],
 2009 89 73 90, 2009 89 97 99[12],
 2009 89 99 99[13],
 2009 90 51 80 et 2009 90 59[14], 2202 10,
 2202 90, 2203, 2204 21 79, 2204 21 80,
 2204 21 83, 2204 21 84, 2204 29 83,
 2204 29 84, 2206 00 59, 2206 00 89, 2208 70[15], 2208 90[16], 2402 20, 7113,
 7114, 7115, 7117, 7308 90, 9404 21 10, 9404 21 90,
 9404 29 10, 9404 29 90.
 [1] L-Anness I
 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2658/87,
 tat-23 ta’ Lulju, 1987, dwar in-nomenklatura tat-tariffa u l-istatistika u dwar
 it-Tariffa Doganali Komuni ta’ Dwana (ĠU L 256, 7.9.1987,
 p. 1), kif emendat bir-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru
 1001/2013 tal- 4 ta’ Ottubru 2013 (ĠU L 290, 31.10.2013).
 [2] Biss għall-prodotti li fihom ir-rum tal-kodiċi
 2208 40.
 [3] Biss għall-prodotti li fihom ir-rum tal-kodiċi
 2208 40.
 [4] Biss għall-prodotti li fihom ir-rum tal-kodiċi
 2208 40.
 [5] Biss għall-prodotti li fihom ir-rum tal-kodiċi
 2208 40.
 [6] Meta l-livell Brix tal-prodott huwa akbar minn 20.
 [7] Meta l-livell Brix tal-prodott huwa akbar minn 20.
 [8] Meta l-livell Brix tal-prodott huwa akbar minn 20.
 [9] Biss għall-prodotti li fihom ir-rum tal-kodiċi
 2208 40.
 [10] Biss għall-prodotti li fihom ir-rum tal-kodiċi
 2208 40.
 [11] Meta l-livell Brix tal-prodott huwa akbar minn 20.
 [12] Meta l-livell Brix tal-prodott huwa akbar minn 20.
 [13] Meta l-livell Brix tal-prodott huwa akbar minn 20.
 [14] Meta l-livell Brix tal-prodott huwa akbar minn 20.
 [15] Biss għall-prodotti li fihom ir-rum tal-kodiċi
 2208 40.
 [16] Biss għall-prodotti li fihom ir-rum tal-kodiċi
 2208 40.


type: contracts

text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 21994A1231(53)
 Hivatalos Lap L 380 , 31/12/1994 o. 0091 - 0112 finn különkiadás fejezet 12 kötet 3 o. 0139 svéd különkiadás fejezet 12 kötet 3 o. 0139 L 069 09/03/1998 P. 0093
 Energia Charta Jegyzőkönyvaz energiahatékonyságról és a kapcsolódó környezeti vonatkozásokrólPREAMBULUME jegyzőkönyv SZERZŐDŐ FELEI,tekintettel az Európai Energia Chartáról szóló hágai konferencia záróokmányában elfogadott Európai Energia Chartára, amelyet Hágában, 1991. december 17-én írtak alá és különösen a benne foglalt nyilatkozatokra, és arra, hogy az energiahatékonyság és a kapcsolódó környezetvédelem területén együttműködésre van szükség,tekintettel továbbá az Energia Charta Egyezményre, amely 1994. december 17-től 1995. június 16-ig áll nyitva aláírásra,szem előtt tartva a nemzetközi szervezetek és fórumok által az energiahatékonyság és az energiaciklus környezeti vonatkozásainak területén végzett munkát;tudatában az ellátás biztonsága terén elért javulásnak, és azoknak a jelentős gazdasági és környezeti hasznoknak, amelyek a költséghatékony energiahatékonysági intézkedések megvalósításából származnak; és tudatában a gazdaságok szerkezeti átalakítása és az életszínvonal javítása terén meglévő fontosságuknak;felismerve, hogy az energiahatékonyság javítása enyhíti az energiaciklus negatív környezeti hatásait, ezen belül a globális felmelegedést és a savasodást;meggyőződve arról, hogy az energiaárakban lehetőleg a versenypiacnak kell tükröződnie, ami biztosítja a piacorientált árképzést, és így a környezeti költségek és hasznok teljesebb kifejezését, és felismerve, hogy ez a fajta árképzés elengedhetetlen az energiahatékonyság és a kapcsolódó környezetvédelem előrehaladása szempontjából;nagyra értékelve a magánszektor, ezen belül a kis- és középvállalkozások nélkülözhetetlen szerepét az energiahatékonysági intézkedések ösztönzésében és megvalósításában, és azzal a szándékkal, hogy kedvező intézményi kereteket biztosítanak a gazdaságilag életképes befektetések számára az energiahatékonyság területén;felismerve, hogy szükség lehet arra, hogy az együttműködés kereskedelmi formáit kormányközi együttműködéssel egészítsék ki, különösen az energiapolitika megfogalmazása és elemzése területén, valamint más olyan területeken, amelyek elengedhetetlenek az energiahatékonyság javítása szempontjából, de nem alkalmasak a magánfinanszírozásra; ésazzal az óhajjal, hogy az energiahatékonyság és az ahhoz kapcsolódó környezetvédelem területén együttműködve és összehangoltan lépjenek fel, és jegyzőkönyvet fogadjanak el, amely keretet biztosít az energia lehető leggazdaságosabb és leghatékonyabb felhasználásához,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:I. RÉSZBEVEZETÉS1. cikkA jegyzőkönyv alkalmazási köre és célkitűzései(1) Ez a jegyzőkönyv politikai elveket határoz meg az energiahatékonyság mint jelentős energiaforrás ösztönzése, és az energiarendszerek hátrányos környezeti hatásainak ebből következő enyhítése érdekében. Ezen túlmenően iránymutatást biztosít az energiahatékonysági programok fejlesztésére vonatkozóan, megnevezi az együttműködés területeit, és keretet biztosít az együttműködő és összehangolt tevékenység kialakításához. Ez a tevékenység az energia kutatását, feltárását, termelését, átalakítását, tárolását, szállítását, elosztását és fogyasztását foglalhatja magában, és bármely gazdasági ágazathoz kapcsolódhat.(2) E jegyzőkönyv célkitűzései a következők:a) a fenntartható fejlődéssel összhangban álló energiahatékonysági politikák előmozdítása;b) olyan keretfeltételek megteremtése, amelyek arra késztetik a termelőket és a fogyasztókat, hogy olyan gazdaságosan, hatékonyan és környezetbarát módon használják az energiát, amennyire csak lehetséges, mégpedig különösen a hatékony energiapiacok szervezése, valamint a környezeti költségek és hasznok teljesebb kifejezése révén; ésc) az együttműködés előmozdítása az energiahatékonyság területén.2. cikkFogalommeghatározásokE jegyzőkönyv alkalmazásában:1. "Charta" a hágai konferencia Hágában, 1991. december 17-én aláírt záróokmányában elfogadott Európai Energia Charta; a záróokmány aláírása a Charta aláírásának minősül.2. "Szerződő Fél" olyan állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet, amely vállalta, hogy rá nézve e jegyzőkönyv kötelező, és amelynek tekintetében ez a jegyzőkönyv hatályos.3. "Regionális gazdasági integrációs szervezet" olyan, államok által alapított szervezet, amelyre az államok egyes kérdésekben hatáskört ruháztak át, amelyek közül néhányat e jegyzőkönyv szabályoz, beleértve azt a hatáskört, hogy e kérdések tekintetében a szervezet rájuk nézve kötelező határozatokat hozzon.4. "Energiaciklus" a teljes energialánc, beleértve az energia különféle formáinak kutatásával, feltárásával, termelésével, átalakításával, tárolásával, szállításával, elosztásával és fogyasztásával összefüggő tevékenységeket, és a hulladékok kezelését és ártalmatlanítását, valamint ezeknek a tevékenységeknek a leállítását, megszüntetését és lezárását a káros környezeti hatások minimálisra csökkentésével.5. "Költséghatékonyság" meghatározott cél legalacsonyabb költséggel való elérése vagy adott költség mellett a legnagyobb haszon elérése.6. "Energiahatékonyság javítása" olyan eljárás, amelynek során úgy tartják fenn a termék (valamely áru vagy szolgáltatás) azonos egységének kibocsátását a kibocsátás minőségének vagy teljesítményének csökkentése nélkül, hogy közben csökkentik az e kibocsátáshoz szükséges energiamennyiséget.7. "Környezeti hatás" az adott tevékenység által a környezetre gyakorolt hatás, beleértve az emberi egészséget és biztonságot, a növény- és állatvilágot, a talajt, a levegőt, a vizet, az éghajlatot, a tájképet és a történelmi emlékeket vagy egyéb fizikai építményeket, vagy az e tényezők közötti kölcsönhatást; úgyszintén magában foglalja a kulturális örökségre vagy a társadalmi-gazdasági feltételekre kifejtett hatásokat, amelyek e tényezők átalakulásából erednek.II. RÉSZPOLITIKAI ELVEK3. cikkAlapelvekA Szerződő Feleket a következő elvek vezérlik:1. A Szerződő Felek együttműködnek, és adott esetben segítséget nyújtanak egymásnak az energiahatékonysági politikák, törvények és rendeletek megalkotásában és végrehajtásában.2. A Szerződő Felek energiahatékonysági politikákat és megfelelő törvényi és rendeleti kereteket hoznak létre, amelyek előmozdítják többek között a következőket:a) a piaci mechanizmusok hatékony működése, beleértve a piacorientált árképzést, valamint a környezeti költségek és hasznok teljesebb kifejezése;b) az energiahatékonyság akadályainak csökkentése, ezáltal a befektetések ösztönzése;c) az energiahatékonysági kezdeményezések finanszírozását szolgáló mechanizmusok;d) oktatás és tudatosság;e) technológiák terjesztése és átadása;f) a törvényi és rendeleti keretek átláthatósága.3. A Szerződő Felek arra törekszenek, hogy a teljes energiaciklusban kihasználják az energiahatékonyság lehetőségeit. E célból – legjobb tudásuk szerint – a környezeti vonatkozásokat kellően figyelembe véve a költséghatékonyságra és a gazdasági hatékonyságra épülő energiahatékonysági politikákat, valamint együttműködő és összehangolt fellépést fogalmaznak meg és hajtanak végre.4. Az energiahatékonysági politikák a korábbi gyakorlatok kiigazítását szolgáló, rövid távú intézkedéseket, és a teljes energiaciklusban az energiahatékonyság javítását célzó hosszú távú intézkedéseket egyaránt magukban foglalnak.5. A Szerződő Felek, miközben együttműködnek e jegyzőkönyv célkitűzéseinek elérése érdekében, figyelembe veszik a Szerződő Felek között a hátrányos hatások és az környezeti ártalmak leküzdésének költségei terén fennálló különbségeket.6. A Szerződő Felek elismerik a magánszektor létfontosságú szerepét. Ösztönzik az energiaellátási közüzemek, a felelős hatóságok és a szakosított szervezetek intézkedéseit, valamint az ágazat és a közigazgatás közötti szoros együttműködést.7. Az együttműködő és összehangolt fellépés során figyelembe veszik az olyan nemzetközi megállapodásokban elfogadott, idevágó elveket, amelyek a környezet védelmére és javítására irányulnak, és amelyeknek a Szerződő Felek részesei.8. A Szerződő Felek teljes mértékben kihasználják az illetékes nemzetközi vagy egyéb szervek munkáját és szakértelmét, és ügyelnek a párhuzamosság elkerülésére.4. cikkHatáskörmegosztás és koordinálásValamennyi Szerződő Fél törekszik annak biztosítására, hogy az energiahatékonysági politikákat valamennyi felelős hatósága között összehangolja.5. cikkStratégiák és politikai célokA Szerződő Felek energiával kapcsolatos adott helyzetük figyelembevételével stratégiákat és politikai célokat fogalmaznak meg az energiahatékonyság javítása, és az által az energiaciklus környezeti hatásainak megfelelő csökkentése érdekében. Ezek a stratégiák és politikai célok valamennyi érdekelt fél számára átláthatóak.6. cikkFinanszírozás és pénzügyi ösztönzők(1) A Szerződő Felek ösztönzik az energiahatékonysági és az energiával összefüggő környezetvédelmi befektetések finanszírozásának új megközelítéseit és módszereit, így például az energia-felhasználók és külső befektetők közötti közös vállalati megállapodásokat (a továbbiakban: harmadik fél általi finanszírozás).(2) A Szerződő Felek igyekeznek kihasználni a magántőkepiacokat és a meglévő, nemzetközi finanszírozási intézményeket, és elősegítik az ezekhez való hozzáférést, hogy megkönnyítsék az energiahatékonyság javítását célzó és az energiahatékonysággal összefüggő környezetvédelmi befektetéseket.(3) A Szerződő Felek – az Energia Charta Egyezményre és más nemzetközi jogi kötelezettségeikre is figyelemmel – az energiahatékony technológiák, termékek és szolgáltatások piacra jutásának megkönnyítése érdekében adózási és pénzügyi ösztönzőket biztosítanak az energia-felhasználók számára. Arra törekszenek, hogy ezt olyan módon tegyék, amely biztosítja az átláthatóságot, és egyúttal minimálisra csökkenti a nemzetközi piacok torzulását.7. cikkAz energiahatékony technológiák támogatása(1) A Szerződő Felek az Energia Charta Egyezmény rendelkezéseivel összhangban támogatják a kereskedelmet és az együttműködést az energiahatékony és környezetbarát technológiák, energiával kapcsolatos szolgáltatások és igazgatási gyakorlatok területén.(2) A Szerződő Felek a teljes energiaciklusban támogatják ezeknek a technológiáknak, szolgáltatásoknak és igazgatási gyakorlatoknak a használatát.8. cikkHazai programok(1) Az 5. cikknek megfelelően megfogalmazott politikai célok elérése érdekében valamennyi Szerződő Fél a saját körülményeihez legjobban illeszkedő energiahatékonysági programokat fejleszt ki, valósít meg és tesz rendszeresen naprakésszé.(2) E programok például a következő tevékenységeket ölelhetik fel:a) hosszú távú energiakeresleti és -kínálati forgatókönyvek kidolgozása, amelyek iránymutatásként segíthetik a döntéshozatalt;b) a meghozott intézkedéseknek az energiára gyakorolt, környezeti és gazdasági hatásának felmérése;c) az energiát felhasználó berendezések hatékonyságának javítása céljából szabványok meghatározása, és erőfeszítések ezek nemzetközi összehangolására a kereskedelem torzulásának elkerülése érdekében;d) a magánkezdeményezés és az ágazati együttműködés fejlesztése és bátorítása, beleértve a közös vállalatokat;e) a leginkább energiahatékony – gazdaságilag életképes és környezetbarát – technológiák felhasználásának ösztönzése;f) innovatív megközelítések bátorítása az energiahatékonysági fejlesztésekbe való befektetések – úgymint harmadik fél általi finanszírozás és társfinanszírozás – terén;g) megfelelő energiamérlegek, és olyan adatbázisok kialakítása, amelyek kellően részletes adatokat tartalmaznak például az energiakeresletről, és az energiahatékonyság javítását szolgáló technológiákról;h) tanácsadó és konzultációs szolgáltatások megteremtésének az ösztönzése, amelyeket köz- és magánvállalkozások vagy közüzemek működtethetnek, és amelyek tájékoztatást nyújtanak az energiahatékonysági programokról és technológiákról, és segítséget nyújtanak a fogyasztóknak és a vállalkozásoknak;i) a kapcsolt energiatermelés, továbbá az épületeket és az ipart ellátó távhőtermelő és -elosztó rendszerek hatékonyságának növelését szolgáló intézkedések támogatása és ösztönzése;j) szakosított energiahatékonysági szervek létrehozása a megfelelő szinteken, amelyek megfelelő finanszírozással és személyzettel rendelkeznek ahhoz, hogy politikákat fejlesszenek ki és valósítsanak meg.(3) A Szerződő Felek energiahatékonysági programjaik megvalósítása során biztosítják a megfelelő intézményi és jogi infrastruktúrák meglétét.III. RÉSZNEMZETKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉS9. cikkEgyüttműködési területekA Szerződő Felek közötti együttműködés bármilyen, erre alkalmas formában megvalósulhat. A lehetséges együttműködés területeit a melléklet sorolja fel.IV. RÉSZKÖZIGAZGATÁSI ÉS JOGI RENDELKEZÉSEK10. cikkA Charta Konferencia szerepe(1) A Charta Konferencia által az e jegyzőkönyvvel összhangban hozott döntéseket csak azok az Energia Charta Egyezményben részes Szerződő Felek hozzák meg, amelyek e jegyzőkönyv Szerződő Felei.(2) A Charta Konferencia az e jegyzőkönyv hatálybalépését követő 180 napon belül igyekszik elfogadni azokat az eljárásokat, amelyek a jegyzőkönyv rendelkezései végrehajtásának folyamatos felülvizsgálatát és megkönnyítését szolgálják, beleértve a jelentésre vonatkozó követelményeket, valamint azokat az eljárásokat, amelyek a 9. cikkel összhangban az együttműködési területek azonosítását szolgálják.11. cikkTitkárság és finanszírozás(1) Az Energia Charta Egyezmény 35. cikke alapján létrehozott titkárság minden szükséges segítséget megad a Charta Konferenciának az e jegyzőkönyv szerinti feladatainak ellátásához, és – a Charta Konferencia jóváhagyására is figyelemmel – biztosítja a jegyzőkönyv támogatásához mindazokat az egyéb szolgáltatásokat, amelyekre időről időre szükség lehet.(2) A titkárság és a Charta Konferencia e jegyzőkönyvből eredő költségeit az e jegyzőkönyvben részes Szerződő Felek viselik fizetési képességüknek megfelelően, amelyet az Energia Charta Egyezmény B. mellékletében meghatározott képletnek megfelelően határoznak meg.12. cikkSzavazás(1) A Charta Konferencia ülésén jelen lévő és szavazó Szerződő Felek egyhangúságára van szükség a következő ügyekben hozandó határozatok esetén:a) e jegyzőkönyv módosításainak elfogadása; ésb) az e jegyzőkönyvhöz való csatlakozások jóváhagyása a 16. cikk alapján.A Szerződő Felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy az e jegyzőkönyv alapján döntést igénylő ügyekben konszenzussal jussanak megállapodásra. Ha a megállapodás konszenzussal nem érhető el, a nem költségvetési ügyekben a Charta Konferenciának az ügyben döntő ülésén jelen lévő és szavazó Szerződő Felek háromnegyedes többségével hozzák meg a döntéseket.A költségvetési ügyekben azoknak a Szerződő Feleknek a minősített többségével hoznak döntést, amelyeknek becsült hozzájárulásai a 11. cikk (2) bekezdése alapján összességében a teljes becsült hozzájárulás legalább háromnegyedét képviselik.(2) E cikk alkalmazásában a "jelen lévő és szavazó Szerződő Felek" e jegyzőkönyvnek azon Szerződő Felei, amelyek jelen vannak és megerősítő vagy elutasító szavazatot adnak le, feltéve, hogy a Charta Konferencia dönthet olyan eljárási szabályzatról, amely lehetővé teszi, hogy a Szerződő Felek levélben hozzák meg az ilyen döntéseket.(3) Az (1) bekezdésben a költségvetési ügyekkel kapcsolatban meghatározottak kivételével, az e cikkben említett bármelyik döntés csak akkor érvényes, ha azt a Szerződő Felek egyszerű többsége támogatja.(4) Egy regionális gazdasági integrációs szervezet szavazáskor olyan tagállamai számával megegyező számú szavazattal rendelkezik, ahányan közülük e jegyzőkönyvben részes Szerződő Felek; feltéve, hogy a szervezet nem gyakorolja szavazati jogát, ha tagállamai gyakorolják a sajátjukat, és fordítva.(5) Abban az esetben, ha valamely tagállamnak tartós hátraléka keletkezik az e jegyzőkönyv szerinti pénzügyi kötelezettségeinek teljesítésében, a Charta Konferencia részben vagy teljes mértékben felfüggesztheti e Szerződő Fél szavazati jogait.13. cikkAz Energia Charta Egyezményhez fűződő kapcsolat(1) Amennyiben e jegyzőkönyv rendelkezései és az Energia Charta Egyezmény rendelkezései között ellentmondás lenne, az ellentmondás mértékében az Energia Charta Egyezmény rendelkezései az irányadók.(2) A 10. cikk (1) bekezdése és a 12. cikk (1)–(3) bekezdése nem alkalmazható a Charta Konferencián az e jegyzőkönyv olyan módosításaira vonatkozó szavazásokra, amelyekkel olyan feladatokat vagy funkciókat ruháznak a Charta Konferenciára vagy a titkárságra, amelyeket az Energia Charta Egyezmény határozott meg.V. RÉSZZÁRÓ RENDELKEZÉSEK14. cikkAláírásE jegyzőkönyv Lisszabonban 1994. december 17-e és 1995. június 16-a között áll nyitva aláírásra azon államok és regionális gazdasági integrációs szervezetek előtt, amelyeknek a képviselői aláírták a Chartát és az Energia Charta Egyezményt.15. cikkMegerősítés, elfogadás vagy jóváhagyásEzt a jegyzőkönyvet az aláíróknak meg kell erősíteniük, el kell fogadniuk vagy jóvá kell hagyniuk. A megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratokat a letéteményesnél kell letétbe helyezni.16. cikkCsatlakozásEz a jegyzőkönyv attól a naptól kezdve, amikor aláírása lezárul, a Charta Konferencia által jóváhagyandó feltételek mellett csatlakozásra áll nyitva azon államok és regionális gazdasági integrációs szervezetek előtt, amelyek aláírták a Chartát, és amelyek az Energia Charta Egyezmény Szerződő Felei. A csatlakozási okiratokat a letéteményesnél kell letétbe helyezni.17. cikkMódosítások(1) Bármely Szerződő Fél javaslatot tehet e jegyzőkönyv módosítására.(2) E jegyzőkönyv javasolt módosításainak a szövegét a titkárság legalább három hónappal az előtt az időpont előtt közli a Szerződő Felekkel, amikorra annak a Charta Konferencia általi elfogadását javasolják.(3) E jegyzőkönyvnek a Charta Konferencia által elfogadott módosításait a titkárság közli a letéteményessel, amely megerősítésre, elfogadásra vagy jóváhagyásra benyújtja azokat valamennyi Szerződő Félnek.(4) Az e jegyzőkönyv módosításait megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratokat a letéteményesnél kell letétbe helyezni. A módosítások az azokat megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó Szerződő Felek között a 30. napon lépnek hatályba azt követően, hogy a Szerződő Felek legalább háromnegyede letétbe helyezte a letéteményesnél a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratot. Ezt követően a módosítások a többi Szerződő Fél számára a 30. napon lépnek hatályba azt követően, hogy a Szerződő Fél letétbe helyezi megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratát.18. cikkHatálybalépés(1) E jegyzőkönyv a 15. – megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratnak, illetve csatlakozási okiratnak – a Chartát aláíró és az Energia Charta Egyezményben részes Szerződő Fél állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet általi letétbe helyezésének napját követő 30. napon lép hatályba, vagy ugyanazon a napon, amikor az Energia Charta Egyezmény hatályba lép, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.(2) Minden olyan állam és regionális gazdasági integrációs szervezet esetében, amelynek tekintetében hatályba lépett az Energia Charta Egyezmény, és amely megerősíti, elfogadja vagy jóváhagyja e jegyzőkönyvet, vagy csatlakozik hozzá, azt követően, hogy a jegyzőkönyv az (1) bekezdéssel összhangban hatályba lépett, a jegyzőkönyv az ilyen állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezését követő 30. napon lép hatályba.(3) Az (1) bekezdés alkalmazásában egy regionális gazdasági integrációs szervezet által letétbe helyezett okiratot nem számítják be az ilyen szervezet tagállamai által letétbe helyezett okiratokon felül.19. cikkFenntartásokEzzel a jegyzőkönyvvel szemben nem lehet fenntartásokat tenni.20. cikkFelmondás(1) A Szerződő Fél e jegyzőkönyvnek az adott Szerződő Fél tekintetében történő hatálybalépését követően bármikor írásban értesítheti a letéteményest a jegyzőkönyv felmondásáról.(2) Azt a Szerződő Felet, amely felmondja az Energia Charta Egyezményt, úgy tekintik, hogy e jegyzőkönyvet is felmondja.(3) Az (1) bekezdés szerinti felmondás hatálybalépésének a napja az értesítés letéteményeshez való beérkezését követő 90. nap. A (2) bekezdés szerinti felmondás hatálybalépésének a napja megegyezik az Energia Charta Egyezmény felmondása hatálybalépésének a napjával.21. cikkLetéteményesE jegyzőkönyv letéteményese a Portugál Köztársaság kormánya.22. cikkHiteles szövegekFentiek hiteléül alulírott kellően meghatalmazottak aláírták ezt a jegyzőkönyvet, amely egy-egy eredeti példányban angol, francia, német, olasz, orosz és spanyol nyelven készült, és amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles; a jegyzőkönyvet a Portugál Köztársaság kormányánál helyezik letétbe.Done at Lisbon on the seventeenth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-four.Fait à Lisbonne, le dix-sept décembre mil neuf cent quatre-vingt-quatorze.Geschehen zu Lissabon am siebzehnten Dezember neunzehnhundertvierundneunzig.Fatto a Lisbona il diciassettesimo giorno del mese di dicembre dell'anno millenovecentonovantaquattro.Совершено в Лиссабоне в семнадцатый день декабря одна тысяча девятьсот девяносто четвертого года.Hecho en Lisboa, el diecisiete de diciembre de mil novecientos noventa y cuatro.Udfærdiget i Lissabon, den syttende december nittenhundrede og fireoghalvfems.Έγινε στη Λισαβόνα, στις δέκα επτά Δεκεμβρίου του έτους χίλια ενιακόσια ενενήντα τέσσερα.Gedaan te Lissabon, de zeventiende december negentienhonderd vierennegentig.Feito em Lisboa, aos dezassete de Dezembro de mil novecentos e noventa e quatro.Për Republikën e Shqipërisë+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++For Australia+++++ TIFF +++++Für die Republik Österreich+++++ TIFF +++++Азербайдан ачынчан+++++ TIFF +++++Pour le royaume de BelgiqueVoor het Koninkrijk BelgiëFür das Königreich Belgien+++++ TIFF +++++Cette signature engage également la Communauté française de Belgique, la Communauté flamande, la Communauté germanophone de Belgique, la Région wallonne, la Région flamande et la région de Bruxelles-Capitale.Deze handtekening bindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap van België, de Duitstalige Gemeenschap van België, het Waals Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Diese Unterschrift bindet ebenso die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft Belgiens, die Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens, die Flämische Region, die Wallonische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.Ад імя Рэспублікі Беларусь+++++ TIFF +++++За Република България+++++ TIFF +++++For CanadaPour le Canadaza Republiku Hrvatsku+++++ TIFF +++++For the Republic of Cyprus+++++ TIFF +++++Za Českou Republiku+++++ TIFF +++++For Kongeriget Danmark+++++ TIFF +++++Eesti Vabariigi nimel+++++ TIFF +++++Por las Comunidades EuropeasFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenΓια τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeVoor de Europese GemeenschappenPelas Comunidades Europeias+++++ TIFF +++++Suomen tasavallan puolesta+++++ TIFF +++++Pour la République française+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Für die Bundesrepublik Deutschland+++++ TIFF +++++Για την Ελληνική Δημοκρατία+++++ TIFF +++++A Magyar Köztársaság nevébenFyrir hönd Lyöveldisins íslands+++++ TIFF +++++Thar cheann na hÉireannFor Ireland+++++ TIFF +++++Per la Repubblica italiana+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Казахстан Республикасынын атынан+++++ TIFF +++++Киргиз Республикасы Учун+++++ TIFF +++++Latvijas Republikas varda+++++ TIFF +++++Für das Fürstentum Liechtenstein+++++ TIFF +++++Lietuvos Respublikos vardu+++++ TIFF +++++Pour le grand-duché de Luxembourg+++++ TIFF +++++For the Republic of Malta+++++ TIFF +++++Pentru Republica Moldova+++++ TIFF +++++Voor het Koninkrijk der Nederlanden+++++ TIFF +++++For Kongeriket Norge+++++ TIFF +++++Za Rzeczpospolitą Polską+++++ TIFF +++++Pela República Portuguesa+++++ TIFF +++++Pentru Rômania+++++ TIFF +++++За Российскую Федерацию+++++ TIFF +++++Za Slovenskú republiku+++++ TIFF +++++Za Republiko Slovenijo+++++ TIFF +++++Por el Reino de España+++++ TIFF +++++För Konungariket Sverige+++++ TIFF +++++Für die Schweizerische EidgenossenschaftPour la Confédération suissePer la Confederazione svizzera+++++ TIFF +++++Лз поми Тауикистои+++++ TIFF +++++Türkiye Cumhuriyeti adina+++++ TIFF +++++Туркменистан Хекуметинин адынданЗа Укpaїну+++++ TIFF +++++For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland+++++ TIFF +++++For the United States of AmericaУзбекистои Республикаси Хукумати иомидан--------------------------------------------------MELLÉKLETA 9. cikk szerinti lehetséges együttműködési területek jelzésértékű és nem kimerítő jegyzékeEnergiahatékonysági programok kialakítása, ezen belül az energiahatékonysági akadályok és potenciálok azonosítása, és szabványok kialakítása az energiafogyasztás címkézésére és hatékonyságára.Az energiaciklus környezeti hatásainak felmérése.Gazdasági, törvényi, rendeleti és közigazgatási intézkedések kialakítása.Technológiaátadás, technikai segítségnyújtás és ágazati közös vállalatok, a nemzetközi tulajdonjogi szabályozásra és más alkalmazandó nemzetközi megállapodásokra is figyelemmel.Kutatás és fejlesztés.Oktatás, szakképzés, tájékoztatás és statisztika.Intézkedések, úgymint adózási és egyéb piacorientált eszközök, így az átruházható engedélyek azonosítása és értékelése, a külső, különösen a környezeti költségek és hasznok figyelembevétele érdekében.Energiaelemzés és politika megfogalmazása:- az energiahatékonysági lehetőségek értékelése,- az energiakereslet elemzése és statisztikái,- törvényi, rendeleti és közigazgatási intézkedések kialakítása,- integrált erőforrás-tervezés és igényoldali gazdálkodás,- környezeti hatásvizsgálat, beleértve a nagyobb energetikai projekteket.Az energiahatékonyság javítását és a környezeti célkitűzéseket szolgáló gazdasági eszközök értékelése.Energiahatékonysági elemzés a szénhidrogének finomítása, átalakítása, szállítása és elosztása területén.Az energiahatékonyság javítása az energia-termelés és -szállítás területén:- kapcsolt energiatermelés,- erőművi elem (kazánok, turbinák, generátorok stb.),- hálózati integráció.Az energiahatékonyság javítása az építőiparban:- hőszigetelési szabványok, passzív napenergia és szellőztetés,- helyiségek fűtése és légkondicionáló rendszerek,- nagy hatékonyságú égők alacsony nitrogénoxid-kibocsátással,- mérési technológiák és egyedi mérés,- háztartási készülékek és világítás.Önkormányzati és helyi kommunális szolgáltatások:- távfűtési rendszerek,- hatékony gázelosztó rendszerek,- energiatervezési technológiák,- városok vagy más releváns területi egységek együttműködése,- városok és középületek energiagazdálkodása,- hulladékgazdálkodás és hulladékok energiává alakítása.Az energiahatékonyság javítása az ipari ágazatban:- közös vállalatok,- energiakaszkád, kapcsolt energiatermelés, valamint a hulladékhő hasznosítása,- energiamérlegek.Az energiahatékonyság javítása a szállítási ágazatban:- gépjárművek teljesítményszabványai,- hatékony szállítási infrastruktúra kialakítása.Tájékoztatás:- tudatosság megteremtése,- adatbázisok: hozzáférés, műszaki előírások, információs rendszerek,- műszaki információk terjesztése, összegyűjtése és egyeztetése,- magatartáskutatás.Szakképzés és oktatás- energetikai vezetők, tisztviselők, mérnökök és diákok cseréje,- nemzetközi szakképzési tanfolyamok szervezése.Finanszírozás:- jogi keretrendszer kialakítása,- harmadik fél általi finanszírozás,- közös vállalatok,- társfinanszírozás.--------------------------------------------------


text:
 Anunţ juridic important
 |
 21996D0307(01)
 Jurnalul Oficial L 057 , 07/03/1996 p. 0033 - 0034 ediţie specială în limba cehă capitol 11 volum 01 p. 293 - 294 ediţie specială în limba estonă capitol 11 volum 01 p. 293 - 294 ediţie specială în limba maghiară capitol 11 volum 01 p. 293 - 294 ediţie specială în limba lituaniană capitol 11 volum 01 p. 293 - 294 LV.ES capitol 11 volum 01 p. 293 - 294 MT.ES capitol 11 volum 01 p. 293 - 294 PL.ES capitol 11 volum 01 p. 293 - 294 SK.ES capitol 11 volum 01 p. 293 - 294 ediţie specială în limba slovenă capitol 11 volum 01 p. 293 - 294
 Decizia nr. 68/95 a Comitetului mixt al SEEdin 15 decembrie 1995de modificare a anexei II (Norme tehnice, standarde, încercări și certificare) la Acordul SEECOMITETUL MIXT AL SEE,având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare "acordul", în special articolul 98,întrucât anexa II la acord a fost modificată prin Decizia nr. 44/95 a Comitetului Mixt al SEE [1];întrucât Regulamentul (CE) nr. 1102/95 al Comisiei din 16 mai 1995 de modificare a anexelor I, II și III la Regulamentul (CEE) nr. 2377/90 al Consiliului de instituire a unei proceduri comunitare pentru stabilirea limitelor maxime de reziduuri de medicamente de uz veterinar în alimentele de origine animală [2] trebuie să fie încorporat în acord,DECIDE:Articolul 1La capitolul XIII punctul 14 [Regulamentul (CEE) nr. 2377/90 al Consiliului] din anexa II la acord se adaugă următoarea liniuță:- "— 395 R 1102: Regulamentul (CE) nr. 1102/95 al Comisiei din 16 mai 1995 (JO L 110, 10.5.1995, p. 9)."Articolul 2Textele Regulamentului (CE) nr. 1102/95 al Comisiei în limbile islandeză și norvegiană, anexate la versiunile în limbile respective ale prezentei decizii, sunt autentice.Articolul 3Prezenta decizie intră în vigoare la 1 ianuarie 1996, cu condiția transmiterii prealabile către Comitetul Mixt al SEE a tuturor notificărilor prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din acord.Articolul 4Prezenta decizie se publică în Secțiunea SEE și în Suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Comunităților Europene.Adoptată la Bruxelles, 15 decembrie 1995.Pentru Comitetul mixt al SEEPreședinteleE. Berg[1] Nepublicată încă în Jurnalul Oficial.[2] JO L 110, 10.5.1995, p. 9.--------------------------------------------------