text:
 03/Sv. 042
 HR
 Službeni list Europske unije
 259
 22005A0531(01)
 L 137/33
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 07.10.2004.
 SPORAZUM U OBLIKU RAZMJENE PISAMA
 o izmjeni priloga Sporazumu između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država o sanitarnim mjerama za zaštitu javnog zdravlja i zdravlja životinja u prometu živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla
 Prilog:
 Dodatak A kojim se zamjenjuje Prilog V. točka 6. i bilješka 1. Sporazuma i Dodatak B kojim se zamjenjuje Prilog VI. Sporazumu.
 Bruxelles, 7. listopada 2004.
 Vaša Ekscelencijo,
 U vezi sa Sporazumom između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država o sanitarnim mjerama za zaštitu javnog zdravlja i zdravlja životinja u prometu živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla, imam čast predložiti Vam sljedeće izmjene priloga Sporazumu:
 Na preporuku Zajedničkog odbora za upravljanje osnovanog na temelju članka 14. stavka 1. Sporazuma, zamijenite tekst točke 6. Priloga V. i bilješke 1. Sporazuma tekstom iz Dodatka A ovom pismu te tekst Priloga VI. Sporazumu tekstom iz Dodatka B ovom pismu.
 Bila bih Vam zahvalna kad biste potvrdili slaganje Sjedinjenih Američkih Država s izmjenama točke 6. Priloga V. bilješke 1. i Priloga VI. ovom Sporazumu.
 Primite, gospodine, izraze mojeg najdubljeg poštovanja.
 Za Europsku zajednicu
 Jaana HUSU-KALLIO
 Prilog:
 Dodatak A kojim se zamjenjuje Prilog V. točka 6. i bilješka 1. Sporazuma i Dodatak B kojim se zamjenjuje Prilog VI. Sporazumu.
 Bruxelles, 6. travnja 2005.
 Poštovana gospođo,
 Obraćam Vam se vezano za Vaše pismo od 7. listopada 2004. koje sadrži pojedinosti predloženog Dodatka A, kojim bi se zamijenio Prilog V. točka 6. i bilješka 1., i Dodatka B kojim bi se zamijenio Prilog VI. Sporazumu od 20. srpnja 1999. između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice o sanitarnim mjerama za zaštitu javnog zdravlja i zdravlja životinja u prometu živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla.
 S tim u vezi čast mi je potvrditi da su Sjedinjenim Američkim Državama prihvatljive navedene izmjene kako je predložio Zajednički odbor za upravljanje osnovan na temelju članka 14. stavka 1. Sporazuma, a čija kopija je ovdje priložena. Prema mom shvaćanju, te izmjene stupaju na snagu na dan kada EZ obavješćuje SAD da je završila potrebne postupke za provedbu ovih izmjena.
 Primite, gospođo, izraze mojeg najdubljeg poštovanja.
 Za Ambasadora
 Norval E. FRANCIS
 DODATAK A
 „PRILOG V.
 —
 Pošiljka
 —
 Vrsta
 —
 Zdravlje životinja/Javno zdravlje
 Izvoz EZ-a u Sjedinjene Američke Države
 Izvoz Sjedinjenih Američkih Država u EZ
 Uvjeti prometa
 Istovrijednost
 Posebni uvjeti
 Mjere
 Uvjeti prometa
 Istovrijednost
 Posebni uvjeti
 Mjere
 Standardi EU-a
 Standardi SAD-a
 Standardi EU-a
 Standardi SAD-a
 6. Svježe meso
 Zdravlje životinja
 —
 Preživači
 64/432
 72/461
 72/462
 9 CFR 94
 Da 2
 Dodatni certifikat za goveda iz zemalja zaraženih BSE-om
 SAD treba pregledati pravila o BSE-u s obzirom na područja s visokom/niskom incidencijom bolesti
 9 CFR 53 (u slučaju izbijanja egzotične bolesti)
 72/462
 82/426
 Da 2
 Tromjesečni boravak
 Gospodarstvo ovaca i koza slobodno od bruceloze
 —
 Kopitari
 64/432
 72/461
 72/462
 9 CFR 94
 Da 1
 9 CFR 53
 72/462
 82/426
 Da 2
 Tromjesečni boravak
 —
 Svinje
 64/432
 72/461
 72/462
 9 CFR 94
 Da 1
 9 CFR 53
 72/462
 82/426
 Da 2
 Tromjesečni boravak
 Gospodarstvo slobodno od bruceloze
 Javno zdravlje
 Preživači (8) Kopitari Svinje Ovce Koze
 64/433,
 96/22,
 96/23
 9 CFR, 301-381, 416, 417
 Da 3
 Objekti navedeni u skladu s bilješkom 7. koji ispunjavaju odgovarajuće odredbe iz bilješke 1.
 Testiranje na Enterobacteriaceae i ukupan broj bakterija izračunan i proveden prema Odluci 2001/471/EZ od 8. lipnja 2001.,osim što:
 Jednakovrijednost (Da 2) odobrava se nakon što SAD završe verifikaciju sustava veterinarskih dostava.
 Ovaj će postupak biti završen u roku od 12 mjeseci od dana stupanja na snagu ovog Sporazuma
 9 CFR, 301-381, 416, 417
 72/462,
 93/158,
 96/22,
 96/23
 Da 3
 Objekti navedeni u skladu s bilješkom 7. koji ispunjavaju odgovarajuće odredbe iz bilješki 2., 3., 4. i 5.
 EZ će ocijeniti američki program za rezidue i dodatne informacije koje SAD treba dostaviti, kako bi se odredilo odgovaraju li njihovi standardi razini zaštite u EZ. Ovo će vrednovanje biti završeno u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu ovog Sporazuma
 —
 tijekom čitavog razdoblja klanja potrebno je provesti nasumična uzorkovanja
 —
 četiri mjesta s kojih se uzimaju uzorci od goveda, svinja, ovaca, koza i konja ne smiju se promijeniti u odnosu na mjesta specificirana u Odluci 2001/471/EZ od 8. lipnja 2001.
 EZ će ocijeniti standarde za vodu Sjedinjenih Država kako bi se utvrdilo ispunjavaju li razinu zaštite u EZ-u. Ocjenjivanje će se završiti u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu ovog Sporazuma.
 EZ, nakon njegova podnošenja, ocjenjuje zahtjev Sjedinjenih Država o potrebi daljnjeg testiranja konjskog mesa na trihinelozu.
 U vezi s bilješkom 5.(e) rezultati pregleda zasijecanjem srca svinja zajedno će se ocijeniti u roku od 12 mjeseci radi utvrđivanja treba li mijenjati odredbe iz bilješke 5.(e).
 Jednakovrijednost (Da 2) odobrava se nakon što EZ završi verifikaciju primjene navedenih uvjeta. Taj će se postupak završiti u roku od 12 mjeseci od stupanja na snagu ovog Sporazuma”.
 BILJEŠKA 1.
 „(1)
 Redukcija patogena: sustavi analiza opasnosti i kritičnih kontrolnih točaka (HACCP); završno je pravilo objavljeno u 61. saveznom registru 38806-38989 i njime se izmjenjuju različite odredbe dijelova 304, 310, 320, 327, 381, 416 i 417 CFR-a.
 Primjenjuju se odredbe SSOP-a (Sanitation Standard Operating Procedure – Standardni sanitacijski operativni postupak).
 SAD i EZ će se dosta prije datuma provedbe dogovoriti o elementima naprijed navedenog pravila kako bi se odredilo jesu li potrebni bilo kakvi dodatni posebni uvjeti.”
 DODATAK B
 „PRILOG VI.
 SMJERNICE ZA PROVOĐENJE REVIZIJE
 Kad standarde, smjernice ili preporuke koje se tiču provođenja revizije donese jedna od relevantnih međunarodnih organizacija koje su odgovorne za postavljanje standarda, stranke će pregledati sadržaj ovog Priloga i učiniti sve potrebne izmjene.
 Opće odredbe
 1. Definicije
 U ovom se Prilogu primjenjuju sljedeće definicije:
 1.1.
 revizija – procjena poslovanja;
 1.2.
 revidirani subjekt – stranka izvoznica čije su poslovanje i program kontrole predmet revizije;
 1.3.
 revizor – stranka uvoznica koja provodi reviziju;
 1.4.
 objekt – objekt za preradu životinja ili proizvoda životinjskog podrijetla;
 1.5.
 pogon – mjesta, osim objekata za preradu, u kojima se može rukovati životinjama ili proizvodima životinjskog podrijetla, isključujući prostore namijenjene maloprodaji;
 1.6.
 istraga o zdravlju životinja – obilazak lokacije, kako bi se prikupile ili provjerile informacije u vezi sa statusom ili uvjetima u određenom području s obzirom na jednu ili više bolesti životinja iz Priloga III.
 2. Opća načela
 2.1.
 Revizor i revidirani subjekt trebaju surađivati pri provođenju revizije u skladu s odredbama iz ovog Priloga. U revizorskom timu trebaju biti predstavnici revizora i revidiranog subjekta, a revidirani subjekt treba odrediti osoblje odgovorno da se olakša obavljanje revizije. Za provođenje revizije specijaliziranih sustava i programa mogu biti potrebne specijalizirane profesionalne vještine.
 Informacije se prikupljaju putem intervjua, pregleda dokumenata i evidencije te obilaskom lokacija. Uključene su i promjene u kontrolama nakon prihvaćanja Sporazuma i nakon prethodne revizije. Informacije se mogu provjeriti ispitivanjem i pregledom drugih izvora; to može uključivati fizičko promatranje, mjerenja, uzorke i evidenciju. Informacije koje se dobiju za vrijeme revizija moraju biti dokumentirane.
 2.2.
 Revizije treba planirati radi provjere učinkovitosti poslovanja i kontrole programa revidiranog subjekta, a ne radi odbacivanja pojedinih životinja, pošiljaka hrane ili objekata. Program provedbe i kontrole revidiranog subjekta iz ovog Sporazuma mora se odgovarajuće procijeniti.
 2.2.1.
 Temelj su procjene svih revizija koje se provode u skladu sa Sporazumom standardi stranke izvoznice ili kombinacija standarda stranke izvoznice i stranke uvoznice, kao i bilo koji posebni uvjeti prikladni za pojedinačnu reviziju. Ti su standardi i prikladni posebni uvjeti prikazani u Prilogu V. i navedeni u članku 6.
 2.2.2.
 Prihvaćeno je da se revizije koje se provode tijekom određivanja početne istovrijednosti uobičajeno provode samo uporabom standarda zemlje izvoznice, dok se daljnje revizije, koje se provode na licu mjestu, a koje se provode s ciljem provjeravanja ostvarivanja prethodno utvrđenog uvjeta istovrijednosti, provode uporabom standarda stranke izvoznice, odgovarajućih standarda stranke uvoznice za koje nije utvrđeno da su istovrijedni, a za koje se traži sukladnost, i svih ostalih dogovorenih posebnih uvjeta prikazanih u Prilogu V.
 2.3.
 Revidirani subjekt mora provoditi dokumentirani program kako bi revizoru pokazao da se standardi dosljedno poštuju.
 2.4.
 Učestalost revizija mora se temeljiti na rezultatima stranke izvoznice u provođenju programa poslovanja i kontrole. Niska razina uspješnosti treba imati za posljedicu povećani broj revizija, kako bi se na primjer osiguralo da se nezadovoljavajuća uspješnost poslovanja ispravi.
 2.4.1.
 Informacije koje se koriste pri određivanju učestalosti revizija mogu, inter alia, uključivati:
 —
 epidemiološku analizu,
 —
 rezultate prethodnih revizija,
 —
 rezultate veterinarskih pregleda na granici (uključujući rezultate dobivene prikupljanjem i analizom uzoraka iz uvoznih pošiljaka),
 —
 vremensko razdoblje nakon posljednje revizije,
 —
 opseg prometa,
 —
 rezultate nadziranja javnog zdravlja,
 —
 popis životinja slobodnih od bolesti,
 —
 ekološke i zemljopisne čimbenike.
 2.5.
 Revizije i odluke koje se na njima temelje moraju se oblikovati na transparentan i dosljedan način.
 Revizor treba:
 2.5.1.
 osigurati da se zaključci revizije temelje na objektivnim dokazima ili podacima i promatranjima, čija se točnost i pouzdanost može provjeriti;
 2.5.2.
 biti bez ikakvih sukoba interesa ili neprihvatljivog utjecaja;
 2.5.3.
 osigurati da se postupak revizije obavlja s ciljem da se:
 —
 provjeri ispunjava li stranka koja izvozi prethodno prihvaćene uvjete istovrijednosti, i
 —
 revidiranom subjektu ukaže na područja u kojima se mogu uvesti poboljšanja, kako bi se poboljšala uspješnost dokumentiranog programa kontrole revidiranog subjekta tako da započne ili nastavi ispunjavati uvjete istovrijednosti nužne za postizanje odgovarajuće razine zaštite zemlje uvoznice;
 2.5.4.
 osigurati da se svi dokumenti i evidencije zaprimljeni tijekom revizije zadrže i čuvaju kako je dogovoreno između dviju stranaka i u skladu s važećim primjenjivim zakonima i propisima svake stranke;
 2.5.5.
 osigurati da se poštuje poslovna povjerljivost u skladu sa zakonima i propisima primjenjivim za svaku stranku.
 Revidirani subjekt treba:
 2.5.6.
 pravodobno tijekom revizije ili unutar 20 radnih dana nakon revizije, osigurati u području primjene revizije dostupnost informacija koje traži revizor, kako bi se osiguralo ispunjavanje ciljeva revizije;
 2.5.7.
 surađivati s revizorom i pomagati mu u provođenju njegovih/njezinih obveza kako bi se postigli ciljevi revizije. To uključuje:
 —
 obavješćivanje osoblja koje je uključeno u reviziju o njezinim ciljevima,
 —
 imenovanje odgovarajuće kvalificiranih članova osoblja koje će pratiti tim koji obavlja reviziju,
 —
 osiguravanje potrebnih prostorija timu koji obavlja reviziju, koji su im potrebni kako bi se osigurao uspješan i učinkovit postupak revizije,
 —
 osiguravanje pristupa lokacijama i dokumentima koji su neophodni za provođenje revizije, kako to traži revizor.
 2.6.
 Istrage o zdravlju životinja
 Istrage o zdravlju životinja provode se radi prikupljanja odgovarajućih epidemioloških i drugih informacija o statusu bolesti u određenoj regiji (državi članici/državi, dijelu države članice/države ili dijelovima više od jedne države članice/države). Istragu o zdravlju životinja može provesti jedna stranka (ovdje se navodi kao zemlja uvoznica), kako bi potpomogla inicijalno utvrđivanje koje je provela druga stranka (ovdje se navodi kao stranka izvoznica) o statusu regije u pogledu bolesti (tj. prvi put priznata kao slobodna od određene bolesti) ili nakon izbijanja bolesti.
 OPERATIVNE SMJERNICE
 Priprema revizije
 3. Prethodna priprema
 3.1.
 Izrada programa revizija
 Kako bi osigurale adekvatno pripremljene revizije i njihova najučinkovitija provedba, stranke trebaju:
 —
 izraditi provizorni program revizija koji bi, gdje je to izvedivo, pokrio razdoblje od 12 mjeseci uzimajući, inter alia, u obzir i analizu iz Priloga VI. točke 2.4 Sporazuma i mjere navedene u Prilogu V. Sporazumu; ovaj okvirni program treba pregledati svakih šest mjeseci, kako bi se utvrdio stalni program revizija,
 —
 u najranijoj mogućoj fazi, po mogućnosti 60 dana prije revizije, potvrditi namjeru da se provedu revizije predviđene okvirnim programom,
 —
 u najranijoj mogućoj fazi, obavijestiti revidirani subjekt o svim predviđenim promjenama okvirnog programa,
 —
 razmijeniti informacije o programima revizija za koje se predviđa da će se provesti izvan djelokruga Sporazuma, što može biti nužno i prikladno, kako bi se olakšala provedba odredbi iz stavka 6.3.
 3.2.
 Započinjanje revizija
 Navedeno će poslužiti kao osnova za započinjanje revizije:
 —
 revizije utvrđene okvirnim programom,
 —
 revizije na poziv stranke koja je subjekt revizije,
 —
 revizije na opravdan zahtjev jedne ugovorne stranke Sporazuma, npr. revizije koje se poduzimaju u slučaju ozbiljne zabrinutosti bilo koje strane, zbog novonastalih ili tek uočenih rizika za javno zdravlje ili zdravlje životinja.
 U svim slučajevima revizor treba subjekt revizije obavijestiti o reviziji koju namjerava provesti, kako bi joj omogućio da poduzme nužne mjere za zadovoljavajući ishod revizije. Rok za najavu treba ovisiti o žurnosti provođenja revizije za javno zdravlje i zdravlje životinja.
 Komunikacija revizora s revidiranim subjektom
 3.3.
 Aktivnosti koje prethode reviziji
 3.3.1.
 Pripreme plana revizije
 U dogovoru sa subjektom revizije revizor treba pripremiti plan revizije. Plan treba predati subjektu revizije dovoljno vremena prije same revizije, po mogućnosti 60 dana prije njezina planiranog početka, kako bi mu se osiguralo dovoljno vremena za davanje podataka. Revizija treba biti fleksibilno planirana kako bi se, na temelju informacija skupljenih prije ili za vrijeme inspekcije, omogućila promjena prioriteta.
 Plan treba uključivati informacije o:
 —
 subjektu, dubini i područje primjene revizije,
 —
 ciljevima revizije,
 —
 utvrđivanju odgovarajućih standarda navedenih u Prilogu V. u skladu s kojima će se revizija provoditi. To su standardi stranke izvoznice, kad se revizija provodi na licu mjestu, kao početna ocjena uspješnosti programa kontrole koju je proveo revidirani subjekt, kao element pri odlučivanju je li zadovoljen uvjet istovrijednosti ili kao kombinacija standarda države izvoznice i standarda države uvoznice, kako je izmijenjeno i dopunjeno odgovarajućim posebnim uvjetima navedenim u Prilogu V., kad se provodi naknadna revizija radi provjere prethodno određenog uvjeta istovrijednosti,
 —
 datumu i mjestu revizije te vrsti objekata ili pogona koje treba posjetiti kako bi se mogao odabrati prikladan tim koji će obaviti reviziju,
 —
 rasporedu do prezentacije završnog izvještaja i rasporedu prezentacije završnog izvještaja,
 —
 jeziku ili jezicima na kojima se će se provoditi revizija i na kojem/kojima će biti napisan izvještaj,
 —
 identitetu članova tima koji će obavljati reviziju, uključujući voditelja tima,
 —
 rasporedu sastanaka sa službenicima i obilascima objekata ili pogona, uključujući nenajavljene posjete, kako je prikladno,
 —
 odredbama u vezi s poslovnom povjerljivosti i izbjegavanjem sukoba interesa.
 3.3.2.
 Sporazum s revidiranim subjektom o planu i datumima
 Ako revidirani subjekt ima primjedbe na bilo koju od odredaba koja je specificirana planom revizije, te primjedbe treba odmah dojaviti revizoru, obično u razdoblju od 10 radnih dana nakon primitka plana revizije. Primjedbe trebaju rješavati revizor i revidirani subjekt. O izmjeni/izmjenama plana revizije, proizašloj/proizašlim iz podatka koji je dobiven prije ili za vrijeme same revizije, predlagatelj se treba što je prije moguće očitovati drugoj strani.
 3.3.3.
 Dobivanje potrebne dokumentacije od revidiranoga subjekta
 Revizor može od revidiranog subjekta prije revizije zatražiti dokumentaciju koja je važna za pripremu i provedbu revizije. Ta dokumentacija može npr. uključivati:
 —
 zakonodavne akte i odgovarajuće tehničke standarde i specifikacije,
 —
 ustroj menadžmenta revidiranog subjekta,
 —
 regulatorne funkcije i ovlasti revidiranoga subjekta te rezultate provedbenih mjera,
 —
 postupke odobravanja koje je provodio revidirani subjekt,
 —
 podatke o programima kontrole, uključujući kopije radnih dokumenata, priručnika i sličnih operativnih vodiča.
 Revizor može zatražiti objašnjenje od revidiranoga subjekta u vezi s bilo kojom predanom dokumentacijom.
 Provođenje revizije
 4. Uvodni sastanak
 Revidirani subjekt i revizor moraju održati uvodni sastanak na lokaciji koju su strane zajednički unaprijed dogovorile. Kad je to potrebno i prikladno radi razjašnjenja pitanja koja se tiču revizije, uvodni sastanak za revizije koje obavljaju timovi Europske komisije može se održati u Washingtonu, D.C., a za revizije koje obavljaju timovi SAD-a u Bruxellesu, Belgiji ili Grangeu, u Irskoj. U ostalim slučajevima uvodni sastanci mogu se održati na prikladnim lokacijama, kao što su glavni gradovi država članica EU-a ili gradovi SAD-a, ovisno o tome što je praktično i prikladno za određenu reviziju. Neovisno o tome gdje se uvodni sastanak održava, mora mu predsjedati odgovarajući predstavnik nadležnog(-ih) tijela revidiranoga subjekta. Svrha je uvodnog sastanka:
 —
 predstaviti revizorski tim revidiranom subjektu,
 —
 potvrditi predmet, dubinu, djelokrug, standarde i ciljeve revizije,
 —
 prikazati radne metode i postupke koji će se primjenjivati tijekom revizije,
 —
 potvrditi službene komunikacijske veze između tima koji obavlja reviziju i revidiranog subjekta za vrijeme trajanja revizije i odrediti predstavnike službenih tijela koji će tijekom pojedinačnih posjeta pratiti tim,
 —
 potvrditi vladine i nevladine lokacije koje je potrebno posjetiti,
 —
 potvrditi prikladan broj i ulogu članova revizorskog tima, koji će sudjelovati u posjeti ili biti promatrači proizvodnih objekata ili pogona,
 —
 potvrditi vrijeme, datum i lokaciju završnog sastanka i bilo kojeg sastanka koji će se u međuvremenu održati s revidiranim subjektom,
 —
 potvrditi dogovore o organizaciji puta i smještaja,
 —
 potvrditi da će revizorskom timu biti na raspolaganju potrebna sredstva i prostorije,
 —
 potvrditi metode izvještavanja koje se namjerava koristiti,
 —
 zatražiti svu dodatnu dokumentaciju za koju se za vrijeme faze koja prethodi reviziji zaključi da je potrebna za njezino provođenje,
 —
 odgovoriti na sva pitanja koja postavi revidirani subjekt, a tiču se procesa revizije.
 5. Pregled dokumenata
 5.1
 Pregled dokumenata može uključivati, npr.:
 —
 evidencije koje se tiču programa usklađivanja,
 —
 izvještaje o inspekciji i unutarnjoj reviziji,
 —
 dokumentaciju koja se tiče korektivnih mjera i sankcija,
 —
 evidencije o aktivnostima koje su poduzete s ciljem usklađivanja,
 —
 planove uzorkovanja i njihove rezultate,
 —
 dokumente u vezi s verifikacijom,
 —
 regulatorne postupke koje izvršava revidirani subjekt.
 5.2.
 U slučaju revizije koja slijedi nakon određivanja istovrijednosti, pregled dokumenata može se sastojati i od pregleda odgovarajućih promjena sustava inspekcije i sustava certificiranja od trenutka određivanja istovrijednosti ili od prethodne revizije.
 5.3.
 Revidirani subjekt u potpunosti će surađivati s revizorom u procesu pregleda dokumenata i pomoći osigurati da revizor ima pristup traženim dokumentima i evidencijama.
 6. Provjera na licu mjesta
 6.1.
 Odluka koju revizor donosi u vezi s prirodom i opsegom provjera na licu mjestu treba uzeti u obzir čimbenike kao što su područje o kojem je riječ, povijest usklađenosti sa zahtjevima sektora ili države izvoznice, kako je određeno prethodnim revizijama i/ili veterinarskim pregledima na granici (uključujući rezultate uzorkovanja i analizu uvoznih pošiljaka), količinu proizvoda koja je proizvedena, uvezena ili izvezena, promjene u infrastrukturi i prirodu i djelovanje nacionalne inspekcije i sustava certificiranja.
 6.2.
 Provjera na licu mjesta može uključivati posjete proizvodnim objektima, pogonima, prostorima za rukovanje hranom, skladišnim prostorima i kontrolnim laboratorijima, radi provjere točnosti informacija sadržanih u dokumentacijskom materijalu iz 5.1.
 6.3.
 Kad se obavljaju pregledi objekata ili pogona, revidirani subjekt obavlja pregled objekta ili pogona u skladu s uobičajenim postupkom, a revizor obično sudjeluje kao promatrač, iako, ako to smatra potrebnim, može provjeriti druge aspekte izvođenja. Zbog vremenskih ograničenja revizor može odlučiti da ne promatra cjelovitu reviziju koju provodi revidirani subjekt, već umjesto toga može, izvan mjesta revizije, provjeriti određene inspekcijske postupke kroz intervjue s inspekcijskim osobljem revidiranog subjekta.
 6.4.
 Revidirani subjekt u procesu verifikacije koja se provodi na licu mjesta u potpunosti će surađivati s revizorom te olakšati njegov ulazak u objekt i pogon koji su predmet provjere na licu mjesta.
 6.5.
 Kad se pregledom na licu mjesta otkrije postojanje ozbiljnog potencijalnog ili stvarnog rizika za zdravlje ljudi ili životinja, revizor o takvoj procjeni treba odmah izvijestiti revidirani subjekt koji treba poduzeti primjerene mjere za ispravljanje utvrđenog i potvrđenog rizika.
 7. Naknadna revizija
 Naknadna revizija može se provesti kako bi se provjerilo jesu li nedostaci uočeni za vrijeme prethodne revizije ispravljeni.
 8. Radni dokumenti
 Radni dokumenti mogu uključivati kontrolne liste elemenata koje treba vrednovati, kao što su npr.:
 —
 zakonodavstvo,
 —
 ustroj i postupci inspekcijskih službi i službi za certificiranje,
 —
 struktura objekata i pogona, nacrt, djelovanje i radni postupci,
 —
 zdravstvena statistika, planovi uzorkovanja i rezultati,
 —
 postupci usklađivanja,
 —
 izvještavanje i postupci davanja prigovora,
 —
 programi izobrazbe.
 8.1.
 Popratni dokumenti
 Popratni dokumenti uz nalaze, zaključke i preporuke trebaju biti što je više moguće standardizirani, kako bi se omogućila jednaka, transparentna i pouzdana provedba revizije. Popratni dokumenti mogu uključivati sve pisane sažetke ili druge popratne informacije o elementima koje treba procijeniti.
 9. Završni sastanak
 Kao i uvodni i završni se sastanak može održati na mjestu koje odgovara i revizoru i revidiranom subjektu. Završnim sastankom također treba predsjedati odgovarajući predstavnik nadležnog(-ih) tijela revidiranog subjekta.
 Svrha je završnog sastanka:
 —
 ponovno potvrditi sadržaj, dubinu, opseg, standarde i ciljeve revizije,
 —
 podsjetiti revidirani subjekt da se revizija temelji na uzorkovanju sustava kontrole i da joj nije cilj navesti sve nedostatke sustava,
 —
 revidiranom subjektu dati preliminarne nalaze i/ili opći pregled revizorskih nalaza,
 —
 detaljno prikazati bitne nedostatke koji su utvrđeni, zajedno s objektivnim dokazima za te nedostatke,
 —
 dati sva potrebna dodatna objašnjenja kako bi se osiguralo da revidirani subjekt razumije prirodu bitnih nedostataka,
 —
 potvrditi da će se osigurati svi podaci o reviziji u formi revizorskog izvještaja te da će revidirani subjekt imati priliku dati primjedbe na izvještaj,
 —
 revidiranom subjektu omogućiti da komentira nalaze revizije ili da zatraži bilo kakva druga objašnjenja.
 Post-revizorske aktivnosti
 10. Revizorski izvještaj
 Revizorski izvještaj treba dati objektivnu sliku nalaza revizije te uključivati i zaključke i preporuke koje na točan način odražavaju te nalaze. Uobičajeno bi trebao obuhvatiti sljedeće:
 —
 sadržaj, dubinu, opseg, standarde i ciljeve revizije,
 —
 pojedinosti revizorskoga plana,
 —
 utvrđivanje referentnih dokumenata u skladu s kojima je revizija provedena,
 —
 revizorsku ocjenu nalaza prema standardima koji su predmet revizije,
 —
 područje(-a) neslaganja između revizora i revidiranoga subjekta,
 —
 preporuke revizora koje se tiču bitnih nedostataka koje treba ispraviti,
 —
 odgovor na prezentaciju nalaza, uključujući svaku danu obvezu za rješavanje uočenih nedostataka.
 10.1.
 Pri pripremi i kasnijoj distribuciji revizorskog izvještaja potrebno je poštovati poslovnu povjerljivost. Prije revizije svaka će stranka obavijestiti drugu stranku o svojim zakonima i postupcima za zaštitu povjerljivih poslovnih i drugih informacija koje jedna ili obje stranke mogu smatrati osjetljivim. Svaka će strana u potpunosti poštovati vlastite zahtjeve za zaštitu povjerljivih informacija. U slučaju da između stranaka postoje znatne razlike u pogledu prirode informacija koje je potrebno zaštititi, stranke će te razlike utvrditi prije revizije i odlučiti o daljnjim primjerenim mjerama.
 10.2.
 Nacrte izvještaja treba poslati revidiranom subjektu unutar vremenskih okvira koji su specificirani Sporazumom. Revidirani subjekt može svoje primjedbe poslati u roku 60 dana i pritom treba navesti sve posebne korektivne mjere koje će biti poduzete, ili koje su već poduzete, s ciljem da se odmah uspostavi istovrijednost ili da se istovrijednost nastavi uspostavljati, uključujući ciljne datume.
 10.3.
 Izmjene teksta završnog izvještaja kao odgovor na komentare nadležnog tijela treba ograničiti na ispravke stvarnih nepravilnosti. Međutim, drugi komentari revidiranog subjekta mogu se naznačiti odvojeno u izvještaju ako mogu služiti za objašnjenje sadržaja izvještaja. Komentare revidiranog subjekta u svakom slučaju treba dodati završnom izvještaju.
 11. Praćenje korektivnih mjera
 Provjera korektivnih mjera koja je nužna za uspostavljanje istovrijednosti ovisit će o prirodi prvotnoga nedostatka. Provjera korektivnih mjera od strane revidiranog subjekta može uključivati sljedeće:
 —
 pregled jamstava koja pruža revidirani subjekt,
 —
 pregled dokumentacije koju osigurava revidirani subjekt,
 —
 naknadne revizije,
 —
 pregled navedene korektivne mjere u naknadnoj reviziji.
 Proces naknadne revizije sličan je redovitoj reviziji, međutim usmjeren je na potvrđivanje da su mjere koje je poduzeo revidirani subjekt na zadovoljavajući način usmjerene na utvrđene nedostatke i da ih uspješno otklanjaju. Nastavak izvještaja koji se tiče korektivne mjere treba pripremiti i distribuirati na sličan način kao i prvobitni izvještaj revizije.
 Istrage o zdravlju životinja
 12. Istrage o zdravlju životinja
 12.1.
 Opća načela
 Sve stranke koje su uključene u istragu o zdravlju životinja trebaju surađivati u provođenju istrage na otvoren i transparentan način, s ciljem da se svi nužni postupci završe u najkraćem mogućem roku.
 12.2.
 Postupci
 12.2.1.
 Planiranje istrage o zdravlju životinja i započinjanje istrage o zdravlju životinja
 U većini slučajeva ova će se istraga provesti na zahtjev stranke izvoznice. Rezultati istrage o zdravlju životinja trebali bi omogućiti osnovne informacije o rizicima bolesti povezanim s izvozom određenih pošiljaka iz te regije. Stranka uvoznica potvrđuje primitak tog zahtjeva u prihvatljivom roku te određuje osobu za kontakt koja će blisko surađivati s predstavnicima stranke izvoznice. Potrebni posjeti mjesta uz sudjelovanje svih stranaka žurno će se organizirati. U slučaju izbijanja neke od bolesti iz Priloga III. te u slučaju da su mjere zaštite i regionalizacije donesene, stranka uvoznica može zatražiti istragu o zdravlju životinja prije ponovnog prometa spornim proizvodima. Kako bi se narušavanje prometa svelo na najmanju moguću mjeru te olakšalo priznavanje slobode od bolesti ili identifikacija rizika ili odgovarajuće mjere za njegovo ublažavanje, odgovarajući predstavnici stranke uvoznice i stranke izvoznice nastojat će istragu organizirati što je prije moguće. Premda će datum posjete ovisiti o postignutom napretku u uspostavi kontrole nad izbijanjem bolesti, dvije strane trebaju započeti razgovore što je prije moguće.
 12.2.2.
 Aktivnosti koje prethode posjeti
 Stranka uvoznica u izravnoj će komunikaciji sa strankom izvoznicom odrediti regije koje treba posjetiti u okviru određene lokacije, kao i vrste jedinica koje treba uključiti. Dvije stranke trebaju blisko surađivati kako bi pripremile plan istrage koji bi obuhvatio sljedeće točke:
 —
 predložene datume posjete lokaciji,
 —
 područje(-a) koja treba posjetiti i vrste informacija koje treba prikupiti,
 —
 imena članova istražnog tima, uključujući ime voditelja tima,
 —
 raspored sastanaka sa službenicima i posjeta farmama ili drugim lokacijama,
 —
 specifičnu dokumentaciju koja će se zahtijevati u sklopu istrage, kao što je npr. mjerodavno zakonodavstvo koje se odnosi na iskorjenjivanje i kontrolu bolesti, podatke o nadziranju i praćenju, izvještaje o sljedivosti unatrag i sljedivosti unaprijed, evidencije o cijepljenju ako je cijepljenje provedeno, epidemiološke podatke koji su povezani s dotičnim izbijanjem bolesti ili nedavnim izbijanjima bolesti, laboratorijske nalaze itd.,
 —
 imena odgovarajućih osoba za kontakt stranke izvoznice (što bi uključivalo predstavnike odgovarajućih službi svih uključenih država članica/država), kao i tijela vlasti obiju strana odgovornih za regulativu.
 Plan istrage trebalo bi završiti prije odlaska istražnog tima i poslati ga svim strankama uključenima u istragu o zdravlju životinja.
 12.2.3.
 Provođenje istrage
 12.2.3.1.
 Uvodni sastanak
 Na uvodnom sastanku trebaju sudjelovati predstavnici svih strana. Na tom će sastanku stranka koja istražuje pregledati plan istrage i potvrditi da su sve predradnje za provođenje istrage obavljene.
 Mjesto održavanja uvodnog sastanka odredit će se u sklopu plana istrage ili, ako je to primjereno, domaćini mogu biti predstavnici odgovarajućih regulatornih tijela vlasti.
 Svrha je ovog uvodnog sastanka:
 —
 upoznati istražni tim s predstavnicima stranke izvoznice,
 —
 odrediti osnovna područja istrage te postupke koje je potrebno provesti,
 —
 potvrditi službene komunikacijske veze između istražnog tima i predstavnika stranke izvoznice,
 —
 potvrditi raspored i lokacije koje je potrebno posjetiti,
 —
 potvrditi datum, vrijeme i lokaciju završnog sastanka,
 —
 potvrditi dogovore u vezi s putovanjem i smještajem,
 —
 potvrditi da će izvori i dokumentacija, koja je istraživačkom timu potrebna, biti dostupni,
 —
 odgovoriti na sva pitanja upućena od strane predstavnika stranke izvoznice, a koja se tiču istrage.
 12.2.3.2.
 Dokumentiranje istrage
 Službenici koji provode istragu vodit će pisanu bilješku o svojim nalazima i čuvati je zajedno s dokumentacijom koju prikupe predstavnici domaćina. Zapisnik će uključivati popis posjećenih lokacija, uključujući farme, imena i status intervjuiranih službenika u sklopu istrage.
 12.2.3.3.
 Završni sastanak
 Na završnom sastanku sudjeluju predstavnici obiju strana. Mjesto održavanja sastanka odredit će se u sklopu plana istrage ili, ako je to prikladno, domaćini mogu biti službenici odgovarajućih regulatornih tijela vlasti.
 Svrha je ovog sastanka:
 —
 pregledati glavna područja istrage i poduzete postupke,
 —
 predstavnicima stranke izvoznice omogućiti da se očituju o svim pitanjima u vezi s istragom ili dostavljenom dokumentacijom,
 —
 utvrditi koje su dodatne informacije potrebne za okončanje ocjene,
 —
 odgovoriti na sva pitanja u vezi s ocjenom i poduzetim mjerama,
 —
 utvrditi okvirni vremenski raspored za procjenu istrage o zdravlju životinja i/ili za izvještaj stranci izvoznici.
 12.2.4.
 Ocjena
 Ocjena treba biti znanstveno utemeljena, transparentna i u skladu s odgovarajućim međunarodnim standardima i sličnim ocjenama koje provode stranke uvoznice.
 Ovisno o postupcima stranke uvoznice, procjena i/ili izvještaj mogu se objaviti. Komentari procjene i/ili izvještaja koje je sastavila stranka izvoznica uređuju se postojećim regulatornim zahtjevima stranke uvoznice.”


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 20.10.2011
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 275/23
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1045/2011
 z dne 19. oktobra 2011
 o neodobritvi aktivne snovi asulam v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in o spremembi Direktive Komisije 2008/934/ES
 (Besedilo velja za EGP)
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 13(2) in člena 78(2) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 V skladu s členom 80(1)(c) Uredbe (ES) št. 1107/2009 in ob upoštevanju postopka in pogojev za odobritev se mora uporabljati Direktiva Sveta 91/414/EGS (2) za aktivne snovi, za katere je bilo ugotovljeno, da je dokumentacija popolna v skladu s členom 16 Uredbe Komisije (ES) št. 33/2008 z dne 17. januarja 2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive Sveta 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del delovnega programa iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I (3). Asulam je aktivna snov, za katero je bilo ugotovljeno, da je dokumentacija popolna v skladu z navedeno uredbo.
 (2)
 Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (4) in (ES) št. 1490/2002 (5) določata podrobna pravila za izvajanje druge in tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in sezname aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam je vključeval asulam.
 (3)
 V skladu s členom 3(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1095/2007 z dne 20. septembra 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1490/2002 o nadaljnjih podrobnih pravilih za izvajanje tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS ter Uredbe (ES) št. 2229/2004 o določitvi nadaljnjih podrobnih pravil za izvajanje četrte faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS (6) je prijavitelj v dveh mesecih po začetku veljavnosti Uredbe (ES) št. 1095/2007 umaknil predlog za vključitev aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Zato je bila za nevključitev asulama sprejeta Odločba Komisije 2008/934/ES z dne 5. decembra 2008 o nevključitvi nekaterih aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedene snovi (7).
 (4)
 Prvotni prijavitelj (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS vložil nov zahtevek za uporabo pospešenega postopka iz členov 14 do 19 Uredbe (ES) št. 33/2008.
 (5)
 Zahtevek je bil vložen pri Združenem kraljestvu, ki je bilo z Uredbo (ES) št. 1490/2002 imenovano za državo članico poročevalko. Rok za pospešeni postopek je bil upoštevan. Specifikacija aktivne snovi in podprte uporabe so enake kot v Odločbi 2008/934/ES. Navedeni zahtevek je tudi v skladu z ostalimi vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz člena 15 Uredbe (ES) št. 33/2008.
 (6)
 Združeno kraljestvo je ocenilo dodatne podatke, ki jih je predložil vlagatelj, in pripravilo dodatno poročilo. Navedeno poročilo je 6. novembra 2009 predložilo Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. Agencija je dodatno poročilo poslala v presojo drugim državam članicam in vlagatelju ter prejete pripombe posredovala Komisiji. V skladu s členom 20(1) Uredbe (ES) št. 33/2008 in na zahtevo Komisije je Agencija 23. septembra 2010 Komisiji predložila svoj sklep o oceni tveganja asulama (8). Države članice in Komisija so osnutek poročila o oceni, dodatno poročilo in sklep Agencije pregledale v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 14. julija 2011 v obliki poročila Komisije o pregledu asulama.
 (7)
 Med ocenjevanjem te aktivne snovi so se pojavili številni pomisleki, namreč zaradi manjkajočih podatkov o prisotnosti in toksičnosti metabolita sulfanilamid kot tudi o prisotnosti drugih potencialno pomembnih metabolitov, ki niso bili analizirani v dostopnih poskusih za določitev ostankov in študijah o predelavi, ni bilo mogoče izvesti ustrezne ocene izpostavljenosti potrošnikov. Poleg tega ni bilo na voljo podatkov o toksikološkem pomenu nečistoč v tehničnem materialu aktivne snovi. Ugotovljeno je bilo tudi visoko tveganje za ptice.
 (8)
 Komisija je vlagatelja pozvala, naj predloži pripombe k sklepu Agencije. Poleg tega ga je v skladu s členom 21(1) Uredbe (ES) št. 33/2008 pozvala, naj predloži pripombe k osnutku poročila o pregledu. Vlagatelj je predložil pripombe, ki so bile natančno pregledane.
 (9)
 Kljub argumentom, ki jih je predložil vlagatelj, pomislekov iz uvodne izjave 7 ni bilo mogoče odpraviti. Zato ni bilo dokazano, da bi bilo pod predlaganimi pogoji uporabe pričakovati, da fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo asulam, izpolnjujejo splošne zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS.
 (10)
 Asulam se zato ne sme odobriti kot aktivna snov na podlagi člena 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009.
 (11)
 Za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo asulam in pri katerih države članice odobrijo prehodno obdobje v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1107/2009, to obdobje poteče najpozneje 31. decembra 2012, kot je določeno v drugem odstavku člena 3 Odločbe 2008/934/ES.
 (12)
 Ta odločba ne vpliva na predložitev ponovnega zahtevka za asulam v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1107/2009.
 (13)
 Zaradi jasnosti je treba v Prilogi k Odločbi 2008/934/ES črtati vrstico o asulamu.
 (14)
 Odločbo 2008/934/ES je zato primerno ustrezno spremeniti.
 (15)
 Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali ni podal mnenja. Izvedbeni akt je bil potreben, zato je predsednik odboru za pritožbe predložil osnutek izvedbenega akta v ponovno obravnavo. Odbor za pritožbe ni podal mnenja –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Neodobritev aktivne snovi
 Aktivna snov asulam se ne odobri.
 Člen 2
 Prehodni ukrepi
 Država članice zagotovijo, da se registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo asulam, prekličejo do 31. decembra 2011.
 Člen 3
 Prehodno obdobje
 Morebitno prehodno obdobje, ki ga odobrijo države članice v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1107/2009, je čim krajše in traja največ do 31. decembra 2012.
 Člen 4
 Spremembe Odločbe 2008/934/ES
 V Prilogi k Odločbi 2008/934/ES se črta vrstica o asulamu.
 Člen 5
 Začetek veljavnosti in uporaba
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 19. oktobra 2011
 Za Komisijo
 Predsednik
 José Manuel BARROSO
 (1) UL L 309, 24.11.2009, str. 1.
 (2) UL L 230, 19.8.1991, str. 1.
 (3) UL L 15, 18.1.2008, str. 5.
 (4) UL L 55, 29.2.2000, str. 25.
 (5) UL L 224, 21.8.2002, str. 23.
 (6) UL L 246, 21.9.2007, str. 19.
 (7) UL L 333, 11.12.2008, str. 11.
 (8) Evropska agencija za varnost hrane; Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo asulam. EFSA Journal 2010;8(12):1822. [71 str.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1822. Na voljo na spletu: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21985A1109(01)
 Accord de concertation Communauté-COST relatif à une action concertée dans le domaine de la téléinformatique (action Cost 11 ter)
 Journal officiel n° L 297 du 09/11/1985 p. 0025 édition spéciale espagnole: chapitre 13 tome 19 p. 0034 édition spéciale portugaise: chapitre 13 tome 19 p. 0034
 *****ACCORD DE CONCERTATION COMMUNAUTÉ-COST relatif à une action concertée dans le domaine de la téléinformatique (action Cost 11 ter) LA COMMUNAUTÉ ÉCONOMIQUE EUROPÉENNE, ci-après dénommée « Communauté », L'AUTRICHE, LA FINLANDE, LA NORVÈGE, LA SUÈDE, LA SUISSE ET LA YOUGOSLAVIE, ci-après dénommées « États non membres participants », considérant que l'accord de concertation Communauté-Cost relatif à une action concertée dans le domaine de la téléinformatique (action Cost 11 bis), conclu le 22 janvier 1981 entre la Communauté, l'Espagne, la Finlande, la Norvège, la Suède et la Yougoslavie est venu à expiration le 11 septembre 1983, a donné des résultats très encourageants; considérant que, par sa décision du 11 septembre 1979, le Conseil des Communautés européennes a arrêté un programme quadriennal pour le développement de l'informatique; considérant que, par sa décision du 22 novembre 1984, le Conseil a modifié le programme arrêté par sa décision du 11 septembre 1979, et que cette modification inclut une action concertée dans le domaine de la téléinformatique, ci-après dénommée « action Cost 11 ter »; considérant que les États membres de la Communauté, les États non membres participants, ci-après dénommés « États », et la Communauté ont l'intention de réaliser, dans le cadre des règles et procédures applicables à leurs programmes nationaux, les recherches décrites à l'annexe A et qu'ils sont disposés à les faire entrer dans le cadre d'une concertation qu'ils estiment devoir être profitable de part et d'autre; considérant que la mise en oeuvre des recherches visées par l'action concertée nécessitera de la part des États et de la Communauté une contribution financière d'environ 20 millions d'Écus, CONVIENNENT DE CE QUI SUIT: Article premier La Communauté et les États non membres participants, ci-après dénommés « parties contractantes », participent pour une période allant jusqu'au 21 novembre 1986 à une action concertée dans le domaine de la téléinformatique. L'action est décrite en détail à l'annexe A. Les États demeurent entièrement responsables des recherches effectuées par leurs instituts ou organismes nationaux, à l'exception des recherches menées en exécution de contrats passés avec la Commission des Communautés européennes, ci-après dénommée « Commission ». Article 2 La concertation entre les parties contractantes s'effectue au sein d'un comité de concertation Communauté-Cost, ci-après dénommé « comité ». Le comité arrête son règlement intérieur. Son secrétariat est assuré par la Commission. Le mandat et la composition du comité sont définis à l'annexe B. La structure du comité peut être modifiée par les parties contractantes. Article 3 Pour garantir une efficacité optimale dans l'exécution de l'action concertée, un chef de projet est désigné par la Commission après consultation des délégués des États non membres participants au sein du comité. Article 4 La contribution financière des parties contractantes aux frais de coordination pour la période visée à l'article 1er premier alinéa est estimée à: 1 300 000 Écus pour la Communauté, 57 000 Écus pour l'Autriche, 50 000 Écus pour la Finlande, 53 000 Écus pour la Norvège, 70 000 Écus pour la Suède, 70 000 Écus pour la Suisse, 58 000 Écus pour la Yougoslavie. L'Écu est celui défini par le règlement financier en vigueur applicable au budget général des Communautés européennes et par des dispositions financières prises en application dudit règlement. Les règles qui régissent le financement de l'accord font l'objet de l'annexe C. Article 5 1. Dans le cadre du comité, les États échangent régulièrement toutes les informations utiles concernant l'exécution des recherches faisant l'objet de l'action concertée. Ils s'efforcent, en outre, de fournir toute information relative à des recherches similaires projetées ou exécutées par d'autres organismes. Ces informations sont traitées comme confidentielles si l'État qui les communique le demande. 2. En accord avec le comité, la Commission établit des rapports d'activité annuels sur la base des informations fournies et les transmet aux États. 3. À la fin de la période d'action concertée, la Commission, après consultation du comité, transmet aux États un rapport de synthèse sur l'exécution et le résultat de l'action. Elle publie ce rapport au plus tard six mois après la communication de ce dernier, sauf si un État s'y oppose. Dans ce cas, le rapport est traité comme confidentiel et distribué, sur demande et avec l'accord du comité, aux seules institutions et entreprises dont les activités de recherche ou de production justifient l'accès aux résultats des recherches relevant de l'action concertée. Article 6 1. Chacune des parties contractantes, après avoir signé le présent accord, notifie au secrétaire général du Conseil des Communautés européennes, dans les meilleurs délais, l'accomplissement des procédures nécessaires en vertu de ses dispositions internes pour la mise en vigueur du présent accord. 2. Pour les parties contractantes qui ont procédé à la notification prévue au paragraphe 1, le présent accord entre en vigueur le premier jour du mois suivant celui au cours duquel la Communauté et au moins un État non membre participant ont procédé à ladite notification. Pour les parties contractantes qui procèdent à la notification après l'entrée en vigueur du présent accord, ce dernier entre en vigueur le premier jour du deuxième mois suivant le mois au cours duquel la notification a été transmise. Les parties contractantes qui n'ont pas encore procédé à la notification lors de l'entrée en vigueur du présent accord peuvent participer, sans droit de vote, aux travaux du comité pendant une période de six mois suivant l'entrée en vigueur du présent accord. 3. Le secrétaire général du Conseil des Communautés européennes notifie à chacune des parties contractantes le dépôt des notifications prévues au paragraphe 1 et la date d'entrée en vigueur du présent accord. Article 7 Le présent accord s'applique, d'une part, aux territoires où le traité instituant la Communauté économique européenne est d'application et dans les conditions prévues par ledit traité, et, d'autre part, aux territoires des États non membres participants. Article 8 Le présent accord rédigé en un exemplaire unique en langues française, allemande, anglaise, danoise, grecque, italienne et néerlandaise, tous les textes faisant également foi, est déposé dans les archives du secrétariat général du Conseil des Communautés européennes qui en remet une copie certifiée conforme à chacune des parties contractantes. ANNEXE A BUT DE L'ACTION Le but principal de l'action est de créer un environnement et des mécanismes pour: - amorcer et stimuler la recherche en coopération en téléinformatique, - faciliter les échanges d'idées, l'identification des problèmes et l'harmonisation des stratégies qui visent à y apporter des solutions, - coordonner les activités existantes au niveau européen, y compris harmoniser les efforts relatifs aux réseaux européens de la recherche, - transférer les solutions possibles issues de la recherche vers d'autres environnements (par exemple industrie), - fournir, comme retombée à travers les canaux nationaux, des données aux instances de standardisation, au moyen des actions suivantes: - échanges de courte et de longue durées de chercheurs, - organisation de groupes de travail pour identifier les problèmes, - soutien à des projets de recherche en collaboration, principalement par le financement des frais supplémentaires dus à la collaboration, - établissement éventuel de groupes d'utilisateurs expérimentaux. L'action mettra davantage l'accent sur les recherches concernant les exigences des services orientés vers les utilisateurs, en particulier sur les moyens propres à fournir un plus haut niveau d'accessibilité, de disponibilité et d'intégrité du service. Les travaux faisant l'objet de l'action seront conduits de façon à être complémentaires des autres activités européennes, notamment ESPRIT et plus particulièrement la partie relative au système d'échange de l'information, les actions issues des initiatives du comité technique télécommunications (TCT) du Cost, les activités issues de la politique de la Communauté en matière de standardisation en technologies de l'information et celles issues de la politique de la Communauté en matière de télécommunications. 1.2 // 1. // Les domaines sont: ceux relatifs à la couche Seven de OSI // // Ce groupe d'activités orientées vers la couche sept (c'est-à-dire la couche application du modèle de référence OSI) contribuera à une meilleure compréhension des besoins relatifs à différentes applications, aux arrangements de réseaux et aux interfaces avec l'homme. // // Les domaines particuliers sont les suivants. // 1.1. // Bases de données distribuées (DDB) // // Les DDB seront dans le futur parmi les utilisateurs les plus importants des services de communications des niveaux inférieurs. Plusieurs questions fondamentales en matière de gestion des DDB (simultanéité, etc.) restent à résoudre. Les travaux seront basés au départ sur les résultats des projets DDB encore en cours dans le cadre de l'action Cost 11 bis. // 1.2. // Services de communication de personne à personne assistés par ordinateur // // L'objectif d'une action dans ce domaine est d'effectuer des recherches et développements visant à fournir des outils appropriés et nouveaux pour les communications de personne à personne. Les recherches en la matière devraient être faites en tenant compte des récents efforts de standardisation relatifs aux systèmes de manipulation de message du CCITT (« message handling systems ») et devraient donc ce concentrer sur les secteurs non couverts par les nouveaux standards. Les nouveaux travaux dans ce domaine pourraient donc être considérés comme l'ajout de valeurs nouvelles aux nouveaux standards. // 1.3. // Applications graphiques // // GKS étant un standard en émergence dans le domaine graphique, il conviendrait d'examiner son intégration dans le modèle de référence OSI et d'évaluer ses exigences spécifiques concernant les services sous-jacents. // 1.4. // Facteurs humains // // Cette activité vise à contribuer au développement de services correspondant à la couche d'application des systèmes téléinformatiques en étudiant l'interface homme-machine (en particulier son logiciel), avec l'intention d'en assurer la facilité d'emploi et l'acceptabilité. Les implications sur l'homme et sur l'organisation de l'utilisation des services téléinformatiques peuvent également faire l'objet d'une étude. // 1.5. // OSIS (Open Shop for Information Services) - Boutiques de services d'informations // // Cette activité, qui a démarré pendant l'action Cost 11 bis avec une étude de faisabilité, devrait fournir aux utilisateurs un moyen d'accès facile auprès des fournisseurs d'informations et pourra avoir ultérieurement un impact plus large sur les techniques concernant tous les types de transactions financières entre fournisseurs et utilisateurs de services. Une démonstration de signature et de certification d'authenticité d'un message de paiement sur un même site et entre différents sites nationaux d'ordinateurs est en cours de préparation pour l'automne 1985. // 1.6. // Gestion des systèmes distribués // // Les objectifs à soutenir sont: // // - des recherches concernant les mécanismes nécessaires à la mise en place d'une infrastructure de gestion en support du traitement distribué, // // - des recherches visant à établir les outils et les techniques qui sont nécessaires aux gestionnaires des ordinateurs et des réseaux lorsque leurs systèmes participent au traitement distribué, // // - le développement de protocoles de communication en vue de la gestion des systèmes distribués, dans le cadre de l'interconnexion des systèmes ouverts (OSI). // 1.7. // Confidentialité et sécurité dans un environnement de réseaux // // Cette question est un sujet de préoccupation très actuel. Les objectifs des travaux sont d'examiner les techniques permettant au réseau de protéger l'information en transit. // 2. // Méthodes formelles de description et d'essai de protocoles // // Diverses techniques de description formelle (FDT) ont été développées ces dix dernières années pour décrire des protocoles et des services. Lorsqu'on doit décrire un protocole et/ou un service, on peut donc choisir parmi une variété de FDT, en fonction de ses objectifs, de son domaine d'application, de ses besoins, etc. // // Les objectifs de cette recherche sont d'établir des critères et des méthodes permettant d'évaluer et de comparer les FDT, d'établir l'équivalence et la capacité d'interfonctionnement des descriptions formelles obtenues avec différents FDT, etc. // // Les domaines indiqués ci-avant ne constituent pas une liste exhaustive des sujets; toutefois, les fonds limités qui seront susceptibles d'être à la disposition de l'action nécessiteront une concentration des efforts sur un nombre limité de secteurs. ANNEXE B MANDAT ET COMPOSITION DU COMITÉ DE CONCERTATION COMMUNAUTÉ-COST « TÉLÉINFORMATIQUE » 1.2 // 1. // Le comité: // 1.1. // contribue à l'exécution optimale de l'action concertée en donnant son avis sur tous ses aspects, y compris notamment: // // - la promotion et la coordination des activités au niveau national dans le cadre de l'action concertée, // // - la définition des sujets revêtant une importance particulière ou présentant un intérêt commun, // // - l'affectation des crédits octroyés sur le fonds de coordination, // // - le choix d'entrepreneurs pour des tâches particulières, // // - la désignation du chef de projet, // // - les orientations à donner au chef de projet; // 1.2. // évalue les résultats de l'action et en tire les conclusions qui s'imposent quant à leur application; // 1.3. // est responsable de l'échange d'informations visé à l'article 5 paragraphe 1 de l'accord. // 2. // Les rapports et les avis du comité sont transmis aux États. // 3. // Le comité est composé d'un délégué de la Commission, d'un délégué de chaque État non membre participant, d'un délégué de chaque État membre en tant que représentant de son programme national, et du chef de projet. Chaque délégué peut se faire accompagner d'experts. // // Le comité peut inviter des représentants des utilisateurs, de la CEPT et des organismes européens soutenant des activités de normalisation, à donner leur avis. ANNEXE C RÈGLES DE FINANCEMENT Article premier Les présentes dispositions fixent les règles de financement visées à l'article 4 de l'accord. Article 2 Lors de l'entrée en vigueur de l'accord, la Commission adresse à chacun des États non membres participants un appel de fonds correspondant aux montants fixés à l'article 4 de l'accord. Cette contribution est exprimée à la fois en Écus et dans la monnaie de l'État concerné, la valeur de l'Écu étant celle définie par le règlement financier applicable au budget général des Communautés européennes et fixée à la date de l'appel des fonds. L'ensemble des contributions couvre, outre les frais de coordination proprement dits, les frais de voyage et de séjour des délégués au comité. Chaque État non membre participant verse sa contribution aux frais de coordination prévue par l'accord au plus tard trois mois après la publication par la Commission de l'appel de fonds. Tout retard dans le versement de la contribution entraîne le paiement par l'État non membre participant concerné d'un intérêt d'un taux égal au taux d'escompte le plus élevé appliqué dans les États au jour de l'échéance. Le taux est majoré de 0,25 d'un point de pourcentage pour chaque mois de retard. Le taux majoré est applicable à toute la période de retard. Article 3 Les fonds versés par les États non membres participants sont portés au crédit de l'action concertée en tant que recettes du budget affectées à un chapitre de l'État des recettes du budget général des Communautés européennes (section Commission). Article 4 L'échéancier prévisionnel des frais de coordination visé à l'article 4 de l'accord est joint à la présente annexe. Article 5 Le règlement financier en vigueur applicable au budget général des Communautés européennes s'applique à la gestion des crédits. Article 6 À la fin de chaque exercice, une situation des crédits relatifs à l'action concertée est établie et transmise pour information aux États non membres participants. APPENDICE ÉCHÉANCIER PRÉVISIONNEL DE L'ACTION CONCERTÉE: TÉLÉINFORMATIQUE (ACTION COST 11 TER) POSTE BUDGÉTAIRE 7702 « OPÉRATIONS COMMUNAUTAIRES DE DÉVELOPPEMENT DE L'INFORMATIQUE » (en Écus) 1.2,3.4,5.6,7.8,9.10,11 // // // // // // // // 1985 // 1986 // 1987 // 1988 // Total // // // // // 1.2.3.4.5.6.7.8.9.10.11 // // CE // CP // CE // CP // CE // CP // CE // CP // CE // CP // // // // // // // // // // // // 1. Estimation initiale des besoins totaux: // // // // // // // // // // // - frais de fonctionnement administratifs et contrats // 1 300 000 // 350 000 // - // 400 000 // - // 350 000 // - // 200 000 // 1 300 000 // 1 300 000 // // // // // // // // // // // // Total // 1 300 000 // 350 000 // - // 400 000 // - // 350 000 // - // 200 000 // 1 300 000 // 1 300 000 // // // // // // // // // // // // 2. Estimation révisée des dépenses compte tenu des besoins supplémentaires résultant de l'adhésion d'États non membres participants // // // // // // // // // // // - frais de fonctionnement administratifs et contrats // 1 300 000 // 350 000 // 358 000 // 520 000 // - // 470 000 // - // 318 000 // 1 658 000 // 1 658 000 // // // // // // // // // // // // 3. Différence entre les points 1 et 2 devant être couverte par la contribution des États non membres participants // 0 // 0 // 358 000 // 120 000 // - // 120 000 // - // 118 000 // 358 000 // 358 000 // // // // // // // // // // // 1.2 // CE // = crédits d'engagement. // CP // = crédits de paiement. // //


type: other

text:
Android bakgrunder HD - http://wallpapermonkey.com
 Hem / HD Wallpapers / Android bakgrunder HD
 Android bakgrunder HD
 Postat av: tapeter Monkey på april 6, 2016 i HD Wallpapers Lämna en kommentar 3,209 visningar 0
 Här är en Android bakgrunder HD Collection för Stationära, bärbara datorer, mobiler och pekdatorer. Här på Wallpapermonkey.com, det finns mer än 1,75,000 Tapeter är tillgängliga för att ladda ner. Du kan ladda ner alla Bakgrund gratis.
 taggade med: Android bakgrunder Android bakgrunder HD bakgrunds
 Tidigare: HD Wallpaper Android-bilderna
 Nästa: HD Android bakgrunder
 HD Sunset bilder
 lyx tapet
 citroen bilar
 HD tapet Dodge
 iphone tapet tumblr hd
 HD uggla tapet
 gamer tapet


text:
 23.8.2018
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 215/37
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 238/2016
 ze dne 2. prosince 2016,
 kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP [2018/1176]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/951 ze dne 15. června 2016, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka představující nízké riziko Trichoderma atroviride kmen SC1 a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (1), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Příloha II Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Kapitola XV přílohy II Dohody o EHP se mění takto:
 1.
 V bodě 13a (prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011) se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32016 R 0951: prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/951 ze dne 15. června 2016 (Úř. věst. L 159, 16.6.2016, s. 6).“
 2.
 Za bod 13zzzzzzi (prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/872) se vkládá nový bod, který zní:
 „13zzzzzzj.
 32016 R 0951: prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/951 ze dne 15. června 2016, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka představující nízké riziko Trichoderma atroviride kmen SC1 a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (Úř. věst. L 159, 16.6.2016, s. 6).“
 Článek 2
 Znění prováděcího nařízení (EU) 2016/951 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 3. prosince 2016 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*1).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 2. prosince 2016.
 Za Smíšený výbor EHP
 předsedkyně
 Bergdís ELLERTSDÓTTIR
 (1) Úř. věst. L 159, 16.6.2016, s. 6.
 (*1) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


type: caselaw

text:
 17.7.2017
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 231/36
 Rikors ippreżentat fit-12 ta’ Mejju 2017 – Le Pen vs Il-Parlament
 (Kawża T-284/17)
 (2017/C 231/45)
 Lingwa tal-kawża: il-Franċiż
 Partijiet
 Rikorrenti: Marion Le Pen (Saint-Cloud, Franza) (rappreżentant: M. Ceccaldi, avukat)
 Konvenut: Il-Parlament Ewropea
 Talbiet
 —
 tannulla d-deċiżjoni tal-Parlament Ewropew tat-2 ta’ Marzu 2017 fuq it-talba għat-tneħħija tal-immunità ta’ Marine Le Pen 2016/2295 (IMM);
 —
 tikkundanna lill-Parlament Ewropew li jħallas lil Marine Le Pen is-somma ta’ EUR 35 000 abbażi tal-kumpens għad-dannu morali subit;
 —
 tikkundanna lill-Parlament Ewropew li jħallas lil Marine Le Pen is-somma ta’ EUR 5 000 abbażi tar-rimbors tal-ispejjeż li jistgħu jinġabru;
 —
 tikkundanna lill-Parlament Ewropew għall-ispejjeż kollha tal-istanzi.
 Motivi u argumenti prinċipali
 Insostenn tar-rikors tagħha, ir-rikorrenti tinvoka erba’ motivi.
 1.
 L-ewwel motiv ibbażat fuq ksur tal-Artikolu 8 tal-Protokoll Nru 7 fuq il-privileġġji u immunitajiet tal-Unjoni Ewropea (iktar ’il quddiem il-“protokoll”). Dan il-motiv jinqasam f’erba’ partijiet.
 —
 L-ewwel parti, ibbażata fuq il-portata tal-immunità prevista fl-Artikolu 8 tal-protokoll.
 —
 It-tieni parti, ibbażata fuq is-suġġett tal-immunità prevista fl-Artikolu 8 tal-protokoll.
 —
 It-tielet parti, ibbażata fuq is-salvagwardja tradizzjonali mill-Parlament tal-immunità prevista fl-Artikolu 8 tal-protokoll.
 —
 Ir-raba’ parti, ibbażata fuq il-ksur tal-immunità ta’ M. Le Pen prevista fl-Artikolu 8 tal-protokoll.
 2.
 It-tieni motiv ibbażat fuq il-ksur tal-Artikolu 9 tal-protokoll. Dan il-motiv jinqasam fi tliet partijiet.
 —
 L-ewwel parti, ibbażata fuq is-suġġett tal-Artikolu 9 tal-protokoll.
 —
 It-tieni parti, ibbażata fuq l-iżball ta’ liġi tal-Parlament Ewropew fid-dawl tat-tneħħija tal-immunità ta’ M. Le Pen.
 —
 It-tielet parti, ibbażata fuq il-fatt li d-deċiżjoni tat-tneħħija tal-immunità tmur kontra l-indipendenza ta’ M. Le Pen u tal-Istituzzjoni.
 3.
 It-tielet motiv, ibbażat fuq il-ksur tal-prinċipju ta’ ugwaljanza fit-trattament u tal-prinċipju ta’ amministrazzjoni tajba. Dan il-motiv jinqasam f’żewġ partijiet.
 —
 L-ewwel parti, ibbażata fuq it-trattament differenti ta’ M. Le Pen meta mqabbel ma’ sitwazzjonijiet paragunabbli u tal-ksur tal-prinċipju ta’ ugwaljanza fit-trattament.
 —
 It-tieni parti, ibbażata fuq il-fatt li d-deċiżjoni kkontestata tirrappreżenta każ manfest ta’ fumus persecutionis u li tikser il-prinċipju ta’ amministrazzjoni tajba.
 4.
 Ir-raba’ motiv, ibbażat fuq il-ksur tad-drittijiet tad-difiża.


type: wikipedia

text:
 Tarluithe
 15 Eanáir – Foilsíodh an chéad uimhir de Le Figaro nuachtán Francach (seachtainiúil ag an tús).
 Breitheanna
 19 Eanáir — Erasmus Zahl, fear gnó Ioruach
 15 Feabhra — George Johnstone Stoney, fisiceoir Éireannach (b. 1911)
 13 Iúil — Stanislao Cannizzaro, ceimiceoir Iodálach (b. 1910)
 16 Meán Fómhair — José Eusebio Otalora, polaiteoir Colómach
 17 Meán Fómhair — Georg Friedrich Bernhardt Riemann, matamaiticeoir Gearmánach
 24 Samhain — Carlo Collodi, scríbhneoir Iodálach
 Básanna
 29 Márta — Johann Heinrich Voss, file Gearmánach (r. 1751)
 4 Iúil — John Adams 2ú uachtarán na Stát Aontaithe (r. 1735)
 4 Iúil — Thomas Jefferson 3ú uachtarán na Stát Aontaithe (r. 1743)
 10 Iúil — Louis Daguerre, ealaíontóir agus grianghrafadóir Francach (r. 1787)
 Blianta


text:
Xabi Alonso (), teljes nevén Xabier Alonso Olano (Tolosa, 1981. november 25. –) baszk származású spanyol labdarúgó, edző, aki a Bayern Münchenben játszott középpályásként. Testvére, Mikel és apja, Miguel Ángel szintén labdarúgók.
 Karrierjét az egyik legismertebb baszk csapatban, a Real Sociedadban kezdte. Egy évig az SD Eibarban volt kölcsönjátékos, majd visszatért a csapathoz, és a 2002–03-as szezonban, amikor a Real Sociedad nagy klubsikert elérve második lett, már ő is játszott.
 2004 nyarán 10,5 millió fontért a Liverpool játékosa lett. Első szezonjában rögtön BL-győztes lett csapatával. Egy évvel később kupa- és szuperkupa-győztes lett. Öt évet töltött az angol csapatnál, ezalatt 141 mérkőzésen lépett pályára, amelyen 15 gólt szerzett.
 2009-től 2014-ig a Real Madrid játékosa volt. 2009-ben ismét hivatalba lépő elnök, Florentino Pérez egyik igazolása volt. Vételára ekkor már 30 millió font volt.
 A válogatottban 2003-tól 2014-ig szerepelt. Ez idő alatt négy nagy tornán vett részt. 2008-ban és 2012-ben Európa-, 2010-ben pedig világbajnok lett.
 Övé a legmesszebbről lőtt akciógól rekordja (64 méter) a Premier League-ben. Ezt a találatot a Newcastle ellen szerezte még 2006-ban.
 2017. május 20-án végleg befejezte labdarúgó-pályafutását a Bayern Münchennél.
 Játékos pályafutása
 Kezdetek
 Alonso egy kis baszk városban, Tolosában született. Apja, Miguel Ángel Alonso is labdarúgó volt, háromszoros bajnok, ebből kettőt fia későbbi csapatával, a Real Sociedaddal, egyet pedig a Barcelonával nyert, ezenkívül hússzor szerepelt a válogatottban, ahol egy gólt szerzett. Apja labdarúgó karrierjének változásával összhangban gyermekkorának első hat évét Barcelonában, majd San Sebastiánban töltötte.
 Labdarúgó karrierjéhez szövődő legenda szerint a kitűnő baszk edző, Javier Clemente San Sebastián egyik utcáján látta meg őt először. Foci közben társaihoz képest olyan kiemelkedően jól játszott, hogy elhívta a városi klub utánpótlásbázisába.
 Gyerekkorában sok időt töltött a Playa de la Conchán, a baszk tengerparton, és testvérével, Mikellel együtt a Sabadellnél kezdett edzeni. Játékára apja volt nagy hatással, aki ugyancsak inkább a jó passzra, mint a góllövésre fektette a hangsúlyt.
 Szülei odafigyeltek nyelvi képzésére is, hiszen 16 éves korában Írországban, Kells városban töltötte a nyarat az O'Brien családnál, hogy tökéletesítse angol nyelvtudását. Itt megismerkedett továbbá a kelta futballal is, ami a labdarúgásnak egy változata.
 Még gyerekkorában barátkozott össze a jelenleg Angliában játszó Mikel Artetával. Ők ketten sokáig együtt játszottak az Antiguoko nevű spanyol ifjúsági csapatban, ám később Arteta a Barcelona, Alonso pedig a Real Sociedad akadémiájára került.
 Real Sociedad
 Első mérkőzését a Real Sociedad felnőttcsapatában 1999 decemberében, a CD Logroñés elleni kupameccsen játszotta. Ebben a szezonban több mérkőzésen nem lépett pályára, azonban a következőben kölcsönadták őt az akkor még másodosztályú Eibarnak. Itt állandó kezdő volt. A Real Sociedadnál eközben nem úgy alakultak a dolgok, ahogy azt eltervezték, a csapat 2001 elején utolsó is volt a tabellán. Több edzőváltás következett, két hónapig apja is irányította a csapatot. A megbízott edzők után végül a walesi John Toshacket nevezték ki a csapat élére, aki visszahívta őt a kölcsönből. Egy meglepő húzással őt jelölte ki csapatkapitánynak is. A szezon végére, többek között Alonso jó játékának is köszönhetően a baszk együttes elkerült a kiesőzónából, és tizennegyedik helyen végzett.
 A 2001–02-es idény során megszerezte első gólját, a szezont egyébként három találattal zárta. A klub nem lépett sokat előre, mindössze egy helyet javítva tizenharmadikként zárt. A vezetőség emiatt úgy döntött, hogy meneszti Toshacket, helyére Raynald Denoueix-t nevezték ki.
 A következő szezon volt a klub legjobb szezonja az utolsó bajnoki cím, vagyis 1982 óta. A Sociedad második lett, mindössze két ponttal lemaradva a Real Madrid mögött úgy, hogy egészen az utolsó fordulóig esélye volt a bajnoki cím megszerzésére. Ez új pontrekordot, valamint Bajnokok Ligája-szereplést jelentett. A csapat sikereiben szerzett érdemeiért Alonso az év végén megkapta a Don Balón-díjat a legjobb spanyol játékos kategóriájában. Mindent egybevéve tizenkét gólt szerzett a különböző sorozatokban. Ekkor kapott először meghívót a válogatottba is, a szövetségi kapitány, Iñaki Sáez, egy Ecuador elleni barátságos összecsapáson hívta be őt először.
 A soron következő szezon vegyesen sikerült az ő és csapata szempontjából. Bár a BL-ben a csapatnak sikerült továbbjutnia csoportjából, a bajnokságban csak a tizenötödik helyen végzett. Ekkor már több nagy csapat, köztük a Real Madrid is szerette volna leigazolni, ám a „királyi gárda” ekkor még nem járt sikerrel.
 A nyár folyamán érkezett a Sociedadhoz barátja, Mikel Arteta. Ők ketten végül tétmérkőzésen soha nem játszhattak együtt, ugyanis nem sokkal később Alonso a Liverpool játékosa lett 10,7 millió font ellenében.
 Liverpool
 2004–2005: BL-győzelem
 Alonso és korábban Barcelonás honfitársa, Luis García a szintén spanyol vezetőedzővel, Rafael Benítezzel együtt érkezett a csapathoz. Első mérkőzését a bajnokságban a Bolton elleni idegenbeli mérkőzésen játszotta. Bár a Liverpool kikapott, Alonso a sajtó részéről mégis pozitív kritikákat kapott. Első gólját a Fulham ellen szerezte. Ezen a meccsen egyébként a Liverpool a félidőben már kétgólos hátrányban volt, ám többek között Alonso félidei becserélésének, majd jó játékának köszönhetően végül 4–2-re nyerni tudott.
 Később további fontos gólokat szerzett, ilyen például az első hazai pályán szerzett találata az Arsenal ellen. Ekkor már egyre jobban érezte magát Angliában. A sérülésből visszatérő csapatkapitánnyal, Steven Gerrarddal jól működő párost alkottak a középpályán, azonban 2005-ben, újév napján, a Chelsea ellen bokatörést szenvedett Frank Lampard belépője után, emiatt három hónapot kellett kihagynia.
 Visszatérésére a BL-negyeddöntőben, a regnáló olasz bajnok, a Juventus elleni negyeddöntő visszavágóján került sor. Bár nem volt tökéletes fizikai állapotban, Gerrard távollétében mind a 90 percet végigjátszotta. Torinóban elért 0–0-jának köszönhetően a Liverpool jutott tovább az elődöntőbe. A Chelsea elleni elődöntő első mérkőzésén sárga lapot kapott, így a visszavágót kénytelen volt kihagyni, de csapata végül Luis García góljával kivívta a továbbjutást.
 A döntő első félidejében a Milan már háromgólos előnyre tett szert, azonban a második félidőben a Liverpool drámai felzárkózást produkált. 3–2-es Milan-vezetésnél a „Pool” tizenegyest kapott, és az előzetes megbeszélések szerint ennek végrehajtója Alonso volt. Bár a büntetőt elsőre kihagyta, a kipattanót a léc alá zúdította, döntetlenre alakítva az állást. A hosszabbításban nem született gól, a tizenegyespárbajt pedig a Liverpool 3–2-re megnyerte, így övé lett a trófea. A győztes szakvezető, Benítez, Alonso játékát is kiemelte a győzelem megszerzésének okai között.
 2005–2006: Kupagyőzelem
 A 2005–06-os szezon során gyakorlatilag minden meccsen játszott, ugyanis elkerülték a sérülések. Mohamed Sissoko érkezésével nagyobb volt a konkurencia a posztján, azonban Gerrard sérülékenységének és a Benítez által kedvelt 4–5–1-es formációnak köszönhetően játszani tudott. Szintén játszott minden egyes BL-meccsen is, azonban a címvédés, mint előtte senkinek, a Liverpoolnak sem sikerült, ugyanis már a kieséses szakasz legelső körében, a nyolcaddöntőben búcsúzott a Benfica ellen.
 2006. január 3-án, a Luton Town FC elleni kupamérkőzésen először szerzett tétmérkőzésen két gólt. Két gólja közül az utóbbi volt a látványosabb, ugyanis közel 60 méterről, bőven a felezővonal mögül talált a hálóba. Ez a mérkőzés egy angol fogadó számára is nagy szerencsét hozott, hiszen 200 fontot tett arra a bajnokság előtt, hogy Xabi Alonso lő egy gólt az idény során a félpályán túlról. Ezt a fogadást Xabi a Luton ellen hozta, és ez a merész brit fogadónak font nyereményt jelentett. A Liverpool 3–1-es hátrányból végül 5–3-ra nyerni tudott.
 A kupadöntőt Alonso egy korábbi sérülés miatt nem tudta végigjátszani, azonban így is sikerült gólpasszt adnia. A Liverpool tizenegyesekkel diadalmaskodott a West Ham felett.
 2006–2007, 2007–2008
 2006. szeptember 20-án, a Newcastle ellen, pályafutása egyik leglátványosabb találatát szerezte. Mintegy 64 méterről, vagyis bőven saját térfeléről talált az ellenfél kapujába. Előző gólját a Luton ellen ugyanígy szerezte, így egymás után két gólt is a saját térfeléről lőtt.
 2007. június 8-án öt évvel meghosszabbította szerződését. A szezon egyébként jól indult számára, Gerrard hiányzásával ugyanis nagyobb szerep hárult rá. A nyomást jól viselte, az újonc Derby ellen kétszer is betalált a 6–0-ra megnyert meccsen. Később egy Portsmouth ellen összeszedett sérülés miatt hathetes pihenőre kényszerült.
 Lábközépcsont-sérüléséből 2007 végén tért vissza, azonban komoly konkurenciái akadtak a jó formában lévő Lucas Leiva és Javier Mascherano személyében. Ebben a szezonban, egészen pontosan 2008. január 12-én játszotta századik bajnokiját a Liverpool színeiben, a Middlesbrough ellen.
 A 2008–2009-es szezon
 A szezon elején felmerült a távozás lehetősége, ugyanis a Liverpool megpróbálta leigazolni Gareth Barryt. Bár nem távozott, elégedetlen volt a játéklehetőségek hiánya miatt.
 A Liverpool jól kezdte a szezont, és ebben nagy szerepe volt neki is. Ő lett az első játékos az idény során, aki 1000 jó passzt ki tudott osztani. Utolsó gólját liverpooli színekben a Hull ellen szerezte.
 Real Madrid
 2009–2010
 2009. augusztus 5-én, 30 millió font körüli összegért lett a Real Madrid játékosa. Sokáig úgy gondolta, nem távozik Liverpoolból, azonban a Benítezzel történt kisebb-nagyobb viták után meggondolta magát. A csapatkapitány, Steven Gerrard csalódottságát fejezte ki Alonso távozását illetően, illetve ennek is tudta be a Pool gyenge szezonkezdését.
 Első gólját új csapata színeiben a Villarreal 6–2-es kiütésekor szerezte február 10-én, tizenegyesből. Hacsak nem volt sérült vagy eltiltott, minden bajnoki és BL-meccsen kezdőként kapott lehetőséget Manuel Pellegrini vezetőedzőtől. A Real a bajnokság végén 96 ponttal másodikként zárt, vagyis a „királyi gárda” is megdöntötte az előző pontrekordot, mégsem tudott bajnoki címet szerezni, ugyanis az FC Barcelona 98-at szerzett. Év végén a Marca sportnapilap szavazásán az egyetlen Real-játékos lett Cristiano Ronaldo mellett, aki bekerült az év csapatába. Ezenkívül jelölték a liga legjobb középpályásának is, Xavival és Javi Martínezzel együtt.
 Több spanyol sajtóorgánum a „La Barba Roja”, vagyis a „Vörösszakáll” becenevet adta neki. Ez a Real szurkolói körében is elterjedt.
 2010–2011
 Az új idényt a csapat új vezetőedzővel, az Internazionalétól szerződtetett José Mourinhóval kezdte. Alonso Guti távozásával megkapta a 14-es számú mezt. Az évad során egyetlen gólt szerzett, augusztus 14-i, FC Barcelona elleni szuperkupa-mérkőzésen.
 2011–2012
 Harmadik madridi szezonját ismét egy szuperkupa-góllal kezdte, ismét a Barcelona ellen. 2011. szeptember 21-én lejátszotta századik hivatalos mérkőzését a Real Madrid színeiben, a Racing de Santander ellen 0–0-ra végződő bajnokin.
 Ebben a szezonban egy év szünet után a bajnokságban is betalált, és továbbra is a legtöbb mérkőzésen kezdőként kap játéklehetőséget. Xabi Alonso értékes játékával segítette hozzá a Real Madridot 32. bajnoki címéhez.
 2013–2014
 2014. január 8-án további két évvel hosszabbította meg szerződését a Királyi Gárdánál.
 2014. április 29-én a Real Madrid 4–0-s győzelmet aratott a Bajnokok Ligája elődöntőjében az FC Bayern München felett, így összesítésben 5–0 arányban kvalifikálta magát a fináléba. Alonso a mérkőzés során sárga lapot kapott, és mivel már a meccs előtt is rendelkezett kettővel, ez azt jelentette, hogy a döntőben nem léphet pályára. Csapata hosszabbítás után a tizedik Bajnokok Ligája trófeáját szerezte meg, miután hosszabbításban 4–1-re győzte le a városi rivális Atlético Madridot.
 FC Bayern München
 2014. augusztus 29-én 2 évre írt alá a Bayern Münchenhez. Első mérkőzését a bajor klub színeiben a Schalke 04 elleni 1-1-es döntetlenre végződő idegenbeli mérkőzésen játszotta. Szeptember 27-én új rekordot állított fel a német bajnokságban: az 1. FC Köln elleni 2–0-ra megnyert idegenbeli mérkőzésen 198 sikeres passzot osztott ki. Első gólját új csapatában október 18-án az SV Werder Bremen elleni 6–0-ra megnyert mérkőzésen szerezte szabadrúgásból a labdát a sorfal alatt elgurítva.
 2015. február 17-én 100. Bajnokok Ligája meccsén két sárga lapja után kiállították a Sahtar Doneck ellen, a találkozó 0–0-s döntetlennel zárult. Eltiltását azonban feloldották a visszavágóra, ott a Bayern 7–0-s győzelmet aratott.
 Április 28-án egyike volt azon négy játékosnak, akik a klubvilágbajnok győztes csapatból kihagyták a Borussia Dortmund elleni kupaelődöntőt, mely 2–0-s vereséggel zárult számukra. A Wolfsburg elleni szuperkupa mérkőzés során ő volt az egyetlen, aki tizenegyest hibázott a szétlövések során a gárdából.
 December 18-án 2017-ig hosszabbított klubjával.
 2017. március 9-én a klub televíziójának élő adásában jelentette be, hogy felhagy a profi futballal.
 Válogatott
 Először a 2004-es Európa-bajnokságon szerepelt a válogatottal. Mindhárom csoportmeccsen, vagyis Oroszország, Portugália és a később győztes Görögország ellen is játszott. A spanyoloknak nem sikerült a csoportból való továbbjutás, mivel utóbbi két ellenfelétől egyaránt vereséget szenvedett.
 A két évvel későbbi világbajnokságon Ukrajna ellen ő szerezte a válogatott első gólját a tornán, ez egyben az ő első gólja is volt a nemzeti csapat színeiben. A csoportelsőség ellenére Spanyolország már rögtön a nyolcaddöntőben kiesett, ahol a francia válogatott jelentett túl nagy feladatot számára.
 A 2008-as Európa-bajnokságon javarészt csere volt, azonban a kulcsemberek pihentetése miatt az utolsó csoportmeccsen csapatkapitányként vezethette ki a spanyolokat, és ő lett a mérkőzés legjobbja. A nagy konkurenciát mutatja, hogy ezzel együtt sem sikerült megtartania kezdőcsapatbeli pozícióját. A spanyolok 44 év után tudtak ismét felnőtt világversenyen győzni, Alonso a hatból négy mérkőzésen játszott.
 A 2010-es vb-n már az összes meccset végigjátszotta, és nagy szerepe volt abban, hogy a spanyolok megszerezték történetük első világbajnoki címét. A döntő 26. percében Nigel de Jong egy rendkívül durva szabálytalanságot követett el ellene. Egy átlagos, labdáért folytatott párharcot követően teli talppal találta el Alonso mellkasát. Bár ápolni kellett, nem sokkal ezután mégis folytatta a játékot.
 2012. június 23-án 100. válogatott meccsét játszotta az Európa-bajnokságon a franciák elleni nyolcaddöntőben, a számukra győztes kimenetelű összecsapás mindkét találatát ő szerezte. A portugálok ellen az elődöntőben 0–0-s döntetlen született a rendes játékidőben, a hosszabbítás után a tizenegyes párbaj során büntetőt hibázott, ugyanakkor Spanyolország 4–2 arányban felülmúlta ellenfelét. A döntőben 4–0-ra győzött a spanyol válogatott az olaszok ellen, így Alonso második Európa-bajnoki címét ünnepelhette.
 A 2014-es vb során már a csoportkörben kapitulált a La Roja. Alonso ugyan tizenegyesből vezetést szerzett Hollandia ellen, de a hollandok megfordították az összecsapást 2–1-re. A Chile elleni találkozón sárga lapot kapott és mindössze egy félidőt játszott, a mérkőzés 2–0-s vereséggel zárult számukra. Az utolsó meccsen, Ausztrália ellen 3–0-s győzelmet arattak, Alonso pedig 83 percet töltött a pályán.
 2014. augusztus 27-én bejelentette visszavonulását a nemzeti tizenegyben.
 Edzői pályafutása
 2018. augusztus 29-én bejelentették, hogy visszatér a Real Madridhoz és az U13-as csapat edzője lesz. 2019. július 10-én hivatalosan jelentette be a Real Sociedad csapata, hogy a harmadosztályban szereplő második csapat vezetőedzője lett. A 2020–21-es szezont követően feljutottak a másodosztályba. 2022. május 25-én bejelentette, hogy a szezon végén távozik a klubtól. Október 5-én a német Bayer Leverkusen vezetőedzőjének nevezték ki.
 Magánélete
 Felesége Nagore Aranburu, első gyermekük 2008. március 11-én született, a fiú a Jontxu nevet kapta. Mivel a gyermek születésekor mindvégig feleségével maradt, kénytelen volt kihagyni egy Internazionale elleni BL-mérkőzést, emiatt kisebb összetűzésbe keveredett a vezetőedzővel, Rafa Benítezzel. 2010. március 30-án született meg második gyermekük, a lány az Ane nevet kapta.
 Jó kapcsolatot ápol a jelenleg az Arsenalban játszó Mikel Artetával, akivel gyerekkorában egy utcában lakott. Arteta részben Alonso meggyőzésének köszönhetően igazolt korábban a kisebbik liverpooli csapathoz az Evertonhoz.
 Testvére, Mikel, szintén szerepelt rövid ideig Angliában, egy szezonon keresztül kölcsönben a Boltonnál. Mivel nem váltotta be a hozzá fűzött reményeket, egy év elteltével visszatért az őt kölcsönadó Real Sociedadhoz. Másik testvére, Jon, játékvezetőként tevékenykedik.
 Karrierje statisztikái
 Klub
 2014. október 28-i állapot szerint.
 1Tartalmazza az FA Kupa és a Copa del Rey mérkőzéseket.
 2Tartalmazza az Európai Szuperkupa, a Klubvilágbajnokság, a Community Shield és a Spanyol szuperkupa mérkőzéseket.
 Válogatott
 2014. június 18-i állapot szerint.
 Válogatott góljai
 Sikerei, díjai
 Liverpool
 Angol kupa (1): 2005–06
 Angol szuperkupa (1): 2006
 Bajnokok Ligája (1): 2004–05
 UEFA Szuperkupa (1): 2005
 Real Madrid
 Spanyol kupa (1): 2010–11, 2013-14
 Spanyol bajnok (1): 2011–12
 Bajnokok Ligája (1): 2013–14
 UEFA Szuperkupa (1): 2014
 Válogatott
 Európa-bajnok (2): 2008, 2012
 Világbajnok (1): 2010
 Egyéni
 Don Balón-díj: 2003
 Jegyzetek
 További információk
 Spanyol labdarúgók
 Spanyol labdarúgóedzők
 1981-ben született személyek
 Baszk labdarúgók
 Labdarúgó-középpályások
 A Real Sociedad labdarúgói
 Az SD Eibar labdarúgói
 A Liverpool FC labdarúgói
 A Real Madrid labdarúgói
 A Bayern München labdarúgói
 A 2004-es Európa-bajnokság labdarúgói
 A 2006-os világbajnokság labdarúgói
 A 2008-as Európa-bajnokság labdarúgói
 A 2010-es világbajnokság labdarúgói
 A 2012-es Európa-bajnokság labdarúgói
 A 2014-es világbajnokság labdarúgói
 Bajnokok Ligája-győztes labdarúgók
 Spanyol bajnok labdarúgók
 Német bajnok labdarúgók
 Európa-bajnok labdarúgók
 Világbajnok labdarúgók
 A Premier League labdarúgói
 A La Liga labdarúgói
 A Bundesliga labdarúgói
 A Segunda División labdarúgói
 A Bayer 04 Leverkusen vezetőedzői
 Élő személyek


text:
A Cure for Suffragettes è un cortometraggio muto del 1913 diretto da Edward Dillon.
 Trama
 Produzione
 Il film fu prodotto dalla Biograph Company.
 Distribuzione
 Distribuito dalla General Film Company, il film - un cortometraggio di 123,45 metri - uscì nelle sale cinematografiche USA il 17 novembre 1913. Nelle proiezioni, veniva programmato con il sistema dello split reel, accorpato in un'unica bobina con un altro cortometraggio prodotto dalla Biograph, la commedia He's a Lawyer.
 Conservazione
 Copia della pellicola è conservata nella Worldview Entertainment Film Library.
 Note
 Voci correlate
 Filmografia della Biograph Company
 Collegamenti esterni
 Cortometraggi commedia
 Film sceneggiati da Anita Loos


jurisdiction: US

text:
I115th CONGRESS1st SessionH. R. 855IN THE HOUSE OF REPRESENTATIVESFebruary 3, 2017Mr. Cartwright (for himself, Mr. Cummings, Mr. Ellison, Ms. Jenkins of Kansas, Mr. Neal, Ms. Tsongas, Mr. Lipinski, and Ms. Schakowsky) introduced the following bill; which was referred to the Committee on Ways and MeansA BILLTo amend title 31, United States Code, to require the Secretary of the Treasury to provide for the purchase of paper United States savings bonds with tax refunds.
 1.Short titleThis Act may be cited as the Save Access to a Valuable Investment Needed to Generate Savings Act of 2017 or the SAVINGS Act. 2.Purchase paper United States savings bonds with tax refundSection 3106 of title 31, United States Code, is amended by adding at the end the following:
 (d)The Secretary shall— (1)provide an option on the individual return of tax under subtitle A of the Internal Revenue Code of 1986 to use a portion or all of a refund of overpayment of such tax to purchase United States savings bonds in paper form for the taxpayer or any individual designated by the taxpayer; or
 (2)provide an option on such return of tax that— (A)allows for the gifting of United States savings bonds to any individual designated by the taxpayer; and
 (B)serves the unbanked (within the meaning of section 49 of the Federal Deposit Insurance Act (12 U.S.C. 1831z)) and individuals who lack access to the Internet..


text:
 12.1.2015
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 7/56
 Talan väckt den 24 oktober 2014 – ZZ mot kommissionen
 (Mål F-119/14)
 (2015/C 007/71)
 Rättegångsspråk: franska
 Parter
 Sökande: ZZ (ombud: advokaterna L. Levi och A. Blot)
 Svarande: kommissionen
 Saken och beskrivning av tvisten
 Ogiltigförklaring av kommissionens beslut att avsluta förfarandet för att anställa sökanden som tjänsteman (sökanden fanns upptagen på en reservlista) efter att sökanden informerats om att det aktuella generaldirektoratet hade samtyckt till anställningen och efter att det beslutats att sökanden inte hade tillräcklig yrkeserfarenhet.
 Sökandens yrkanden
 Sökanden yrkar att personaldomstolen ska
 —
 ogiltigförklara beslutet av den 17 december 2013, varigenom kommissionens generaldirektorat för personalfrågor (GD HR) i egenskap av tillsättningsmyndighet beslutade att inte anställa sökanden som tjänsteman vid generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor (GD JUST),
 —
 ogiltigförklara tillsättningsmyndighetens beslut av den 14 juli 2014 att avslå sökandens klagomål mot tillsättningsmyndighetens beslut av den 17 december 2013,
 —
 förplikta svaranden att betala 26 132,85 euro jämte dröjsmålsränta samt pensionsinbetalningar från och med september 2013,
 —
 förplikta kommissionen att betala en euro som ersättning för den ideella skada som sökanden åsamkats, och
 —
 förplikta kommissionen att ersätta rättegångskostnaderna.


text:
Stran 71 / 71
 Dokumenti od 1751 do 1774 (od skupaj 1774)
 Odgovornost družbenopolitičnih skupnosti in njihovihorganov za prekrške
 Avtor ni naveden, 17.10.1991
 , Pravna praksa, 19/1991Pogosto v praksi prihaja do dilem o odgovornosti družbenopolitčnih skupnosti (republike, občin, posebnih družbenih političnih skupnosti - mesta, obale itd.) in njihovih organov (skupščin, izvršnih svetov, upravnih organov), drugih državnih organov (npr. javnih tožilstev, rednih sodišč itd.), organov...
 , Pravna praksa, 17/1991Fotografije oškodovanca, ki jih posnamejo delavci organov za notranje zadeve ob sprejemu ovadbe, da bi z njimi potrdili ugotovitve o povzročenih telesnih poškodbah, niso taka obvestila, ki bi, zaradi oškodovančeve odpovedi pričevanju po 227. členu ZKP, morala biti glede na določbo 3. odstavka 83. čl...
 Obnova postopka - 400. in 401./1 člen ZKP
 , Pravna praksa, 17/1991Zahteva za obnovo kazenskega postopka zoper delno pravnomočno sodbo ni dovoljena. (Sklep Višjega sodišča v Mariboru, opr št. Kp 455/90 z dne 24. 10. 1990 v zvezi s sodbo Temeljnega sodišča v Mariboru, enota v Slovenj Gradcu, opr. št. Ks 15/89 z dne 5. 7. 1990). Obtoženec je bil s sodbo prve st...
 Javna listina - potrdilo o odsotnosti z dela - 186/3 KZRS
 Sodišča, Kazniva dejanja in gospodarski prestopki
 , Pravna praksa, 17/1991Potrdilo o zdravstveno upravičeni odsotnosti z dela, ki ga je izdal zdravstveni center, je javna listina po 3. odstavku 186. člena KZ RS. (Sodba in sklep Višjega sodišča v Mariboru, opr št. Kp 328/90 z dne 24. 10. 1990 s zvezi s sodbo Temeljnega sodišča v Mariboru, enote v Ptuju, opr. št.
 Postopek za carinske prekrške
 Zdenko Pavlina, 19.9.1991
 Prekrški, Predpisi o carini in prosti trgovini
 Zdenko Pavlina, Pravna praksa, 17/1991Skupna brionska deklaracija z dne 7. 9. 1991 je v točki II svojega aneksa določila, da bodo carine pobirali slovenski cariniki. Glede na to ustavni zakon za izvedbo temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije (Ur. l. RS, št. 1/I-1991) ni bil razveljavljen. V prvem od...
 Kazenski zakon Republike Slovenije
 , Pravna praksa, 17/1991Če si direktor delovne organizacije protipravno prilasti določene stvari, ki mu niso zaupane v zvezi z njegovim delom v delovni organizaciji, takega ravnanja ni moč opredeliti kot kaznivo dejanje poneverbe po členu 141 KZ RS, pač pa kot kaznivo dejanje tatvine, ker ni mogoče šteti, da mu je vse prem...
 Glavna obravnava, nenavzočnost obdolženca - 442/3 ZKP
 , Pravna praksa, 17/1991Če obdolženec ob prvem zaslišanju na glavni obravnavi odkloni zagovor, na naslednje glavne obravnave pa ne pride, čeprav je bil v redu povabljen, so ob ugotovitvi, da njegova navzočnost ni nujna, izpolnjeni pogoji za sojenje v nenavzočnosti. (Sodba Višjega sodišča v Mariboru, opr. št. Kp 447/90 z...
 Pravna praksa, 1991⁄16
 Razvoj organov za postopek o prekrških v republikiSloveniji
 Zdenko Pavlina, 5.9.1991
 Zdenko Pavlina, Pravna praksa, 16/1991Za ta razvoj sta značilni dve obdobji: Prvo obdobje zajema čas od 1945 leta do 1971 leta; drugo obdobje, ki se začne z uveljavitvijo XXX Ustavnega amandmaja v letu 1971 (Ur. l. SFRJ, št. 29/71), pa pomeni prelomnico v razvoju prava o prekrških, še posebej po sprejemu novega republiškega zakona o pre...
 Potrebni izdatki in nagrada zagovornika
 Avtor ni naveden, 5.9.1991
 , Pravna praksa, 16/1991Republiški senat za prekrške v Ljubljani je na seji sodnikov dne 21. 6. 1990 sprejel načelno stališče, ki se glasi: Stroški obdolženčevega zagovornika niso stroški postopka o prekršku. Sprejem takega načelnega stališča je narekovalo dejstvo, da nekateri odvetniki-zagovorniki, ki se v postopkih...
 Denarna kazen za neizdan račun - izterjava na krahu samemali po postopku
 Maja Pruša, 20.6.1991
 Kazniva dejanja in gospodarski prestopki, Davek od dohodka pravnih oseb
 Maja Pruša, Pravna praksa, 12/1991Zakon o začasnih ukrepih o davku od prometa proizvodov in storitev (Ur. l. SFRJ, št. 4/91 ), h kateremu je skupščina Republike Slovenije dala soglasje, v 2. odstavku 66 člena določa, da se z denarno kaznijo 10.000,00 din kaznuje tudi fizična oseba, ki pri davčnem zavezancu opravlja promet proizvodov...
 mag. Vid Jakulin: Varnostni ukrepi
 mag. Mitja Deisinger, 6.6.1991
 mag. Mitja Deisinger, Pravna praksa, 10-11/1991V knjižni izdaji objavljeno delo "Varnostni ukrepi" mladega strokovnjaka za kazensko pravo, mag. Vida Jakulina, pomeni za tovrstno zvrst prava pomemben dosežek, ki bo imel vpliv na nadaljnji teoretični in praktični razvoj na tem področju. Delo predstavlja magistrsko nalogo, v okviru katere je avtor ...
 Najvišja denarna kazen, ki se lahko izterja na krajuprekrška za dva ali več prekrškov,...
 Janez Bolha, 6.6.1991
 Janez Bolha, Pravna praksa, 10-11/1991...storjenih v steku Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o prekrških (Ur. l. R Slovenije št. 5/90) je spremenil 24l. člen zakona o prekrških med drugim tako, da je črtal njegov drugi odstavek, ki je prepovedoval izterjavo denarne kazni za dva ali več prekrškov, storjenih v steku, takoj na kr...
 Pravna praksa, 1991⁄9
 Vloga kazenskega prava v novih tržnih gospodarstvih
 mag. Mitja Deisinger, 23.5.1991
 mag. Mitja Deisinger, Pravna praksa, 9/1991V Popovem na Poljskem je bi1 od 22. do 26. aprila 1991 mednarodni seminar pod naslovom: "Gospodarski kriminal v novih tržnih gospodarstvih: vloga kazenskega prava". Seminar so organizirali Medregionalni institut Združenih narodov za kriminološke in pravosodne raziskave(UNICRI) iz Rima, Ministrstvo z...
 Pravna praksa, 1991⁄8
 Uporaba republiškega zakona v postopkih zoper storilceprekrškov, določenih v zveznih predpisih
 Zdenko Pavlina, 2.5.1991
 Zdenko Pavlina, Zdenko Pavlina, Pravna praksa, 8/1991Vse do 23. 1. 1991 so sodniki za prekrške v Republiki Sloveniji na prvi in drugi stopnji na podlagi določb 12. točke l. odstavka 281. člena Ustave SFRJ (zvezne ustave) in 11. točke 1. odstavka 281. člena Ustave Republike Slovenije (republiške ustave) vodili postopek o prekrških proti storilcem prekr...
 Spremembe in dopolnitve zakona o prekrških
 Zdenko Pavlina, Zdenko Pavlina, Pravna praksa, 8/1991Skupščina RS je sprejela zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o prekrških, ki je objavljen v Uradnem listu RS, št. 10/91 z dne 14. 3. 1991. Ta zakon je stopil v veljavo osmi dan po objavi, to je dne 22. 3. 1991.
 O gospodarski kriminaliteti
 mag. Vid Jakulin, 2.5.1991
 mag. Vid Jakulin, mag. Vid Jakulin, Pravna praksa, 8/1991Na Pravni fakulteti v Ljubljani je bilo od 16.-18. aprila 1991 posvetovanje o problemih gospodarske kriminalitete. Organizirala ga je katedra za kazenskopravne znanosti Pravne fakultete v Ljubljani v sodelovanju z Republiškim sekretariatom za pravosodje in upravo in Direktoratom za pravne zadeve Sve...
 , Pravna praksa, 7/1991Katedra za kazenskopravne znanosti pri ljubljanski PF je 16. do 18. aprila pripravila v Ljubljani mednarodno posvetovanje o problemih gospodarske kriminalitete - s sodelovanjem ekspertov Direktorata za pravne zadeve Sveta Evrope. Na posvetovanju so bili predstavljeni večinoma po strokovnjaki iz t...
 215. člen ZKP - Vrnitev zaseženih predmetov
 , Pravna praksa, 7/1991Predmete, ki jih zasežejo organi za notranje zadeve v predhodnem postopku in niso bili izročeni v hrambo sodišču, so po ustavitvi postopka dolžni vrniti obdolžencu organi za notranje zadeve, ne pa sodišče. (Problem je sprožilo Temeljno sodišče v Ljubljani). Pooblaščene uradne osebe organov za ...
 Pravna praksa, 1991⁄6
 Avtor ni naveden, 4.4.1991
 , Pravna praksa, 6/1991Televizijski signal iz omrežja kabelske televizije ne predstavlja premične stvari v smislu 9. odst. 45. člena KZ RS. (Predlog je podalo Temeljno sodišče v Novem mestu, enota v Novem mestu). S širitvijo omrežja kabelske televizije so se začele širiti tudi različne zlorabe ko posamezniki ki se n...
 Odločba o prekršku po skrajšanem postopku
 Avtor ni naveden, 7.3.1991
 , Pravna praksa, 4/1991Ni v neskladju z ustavo zakonska določba, ki predvideva sprejetje odločbe o prekršku po skrajšanem postopku, če obdolženec ne želi uveljaviti zajamčene pravice do obrambe, oziroma ne želi biti zaslišan in si vzeti zagovornika in zaradi tega tudi ne izpodbija odločbe. Sklep USJ, št. U-I-62/89 z dn...
 Predpisovanje smrtne kazni
 , Pravna praksa, 4/1991V neskladju z ustavo je zakonska ureditev (KZ SR Srbije in KZ SR Makedonije), ki predpisuje smrtno kazen za navadni umor, storjen v steku ali povratku.
 Pravna praksa, 1991⁄2
 Strogo kazenskopravno varstvo na področju računalništva vZDA
 Miha Trampuž, 31.1.1991
 Kazniva dejanja in gospodarski prestopki, Poštni promet in telekomunikacije
 Miha Trampuž, Pravna praksa, 2/1991O znamenjih bolj dosledne in stroge kaznovalne politike v ZDA na področju kaznivih dejanj v zvezi z računalništvom poroča revija Computerworld.(*1) Sodišče v Atlanti (Zvezna država Georgia) je trem polnoletnim (od 22 do 24 let) računalniškim "hacker-jem" izreklo nepogojne zaporne kazni dvakrat po 14...
 Pravna praksa, 1991⁄1
 Avtor ni naveden, 17.1.1991
 , Pravna praksa, 1/19913. odst. 76. člena ZKP v zv. s. 1. odst. 435. čl. ZKP Nepopolna in nesposobna za obravnavanje je tudi zasebna tožba, ki jo je vložil zasebni tožilec sam in na njej ni njegovega podpisa. (Sklep Višjega sodišča v Mariboru, opr. št.
 << Prejšnja | Stran: 1 ... 69 70 71 | Naslednja >>
 Pravna praksa(1774)
 2019(74) 2018(78) 2017(61) 2016(46)
 2015(70) 2014(60) 2013(53) 2012(65)
 2011(90) 2010(82) 2009(86) 2008(112)
 2007(107) 2006(121) 2005(77) 2004(70)
 2003(77) 2002(54) 2001(38) 2000(31)
 1999(45) 1998(37) 1997(51) 1996(50)
 1995(36) 1994(22) 1993(23) 1992(21)
 < Vsi 2. PRAVNA PODROČJA 2.4. KAZNOVALNO PRAVO 2.4.1. Kazniva dejanja in gospodarski prestopki 2.4.2. Kazenski postopek 2.4.3. Izvrševanje kazenskih sankcij, amnestija in pomilostitev 2.4.4. Prekrški