text:
L 203/4 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 PROTOKOLS
 ar ko laikposmam no 2008. gada 1. augusta līdz 2012. gada 31. jūlijam nosaka zvejas iespējas un
 finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas
 Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku
 1. pants 4. Finansiālo ieguldījumu Kopiena izmaksā, vēlākais, 2008. ga-
 da 31. augustā pirmajā gadā un, vēlākais, 1. augustā turpmākajos
 Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas gados.
 1. Zvejas iespējas, kas no 2008. gada 1. augusta uz četriem ga-
 diem iedalītas saskaņā ar nolīguma 5. un 6. pantu, ir noteiktas šim 5. Finansiālo ieguldījumu ieskaita Mauritānijas Islāma Repub-
 protokolam pievienotajā tabulā. Minētās zvejas iespējas ir daļa no likas Valsts kases kontā, kurš atvērts Mauritānijas Centrālajā ban-
 kopējās zvejas piepūles, kas norādīta III pielikumā un ko Mauri- kā un kura rekvizītus paziņo Ministrija.
 tānijas iestādes noteikušas un regulāri atjaunina, pamatojoties uz
 pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem.
 6. Atbilstīgi šā protokola 6. pantam lēmumus par finansiālā ie-
 guldījuma un Banc d’Arguin Nacionālajam parkam paredzētā fi-
 2. Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 4. un nansiālā atbalsta sadali pieņem saskaņā ar Mauritānijas likumu par
 5. pantu. finansēm, un minēto līdzekļu izmantošana ir ekskluzīvā Mauritā-
 nijas kompetencē.
 3. Saskaņā ar nolīguma 6. pantu kuģi, kas kuģo ar Eiropas Ko-
 pienas dalībvalsts karogu, Mauritānijas zvejas zonās zvejas darbī-
 bas drīkst veikt vienīgi tad, ja tiem ir zvejas licence, kura izdota 3. pants
 saskaņā ar šo protokolu un tā pielikumiem. Zinātniskā sadarbība
 2. pants 1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zvejniecību Mauritānijas
 zvejas zonās, pamatojoties uz ilgtspējīgas pārvaldības principiem.
 Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība
 2. Šā protokola piemērošanas laikā Puses sadarbojas, lai padzi-
 1. Nolīguma 7. pantā paredzētā finansiālā ieguldījuma apjoms ļinātu izpratni par dažiem zvejas resursu attīstības dinamikas jau-
 ir EUR 86 miljoni pirmajā gadā, EUR 76 miljoni otrajā gadā, tājumiem Mauritānijas zvejas zonās, un tālab saskaņā ar nolīguma
 EUR 73 miljoni trešajā gadā un EUR 70 miljoni ceturtajā gadā (1). 4. panta 1. punktu vismaz reizi gadā notiek Apvienotās zinātnis-
 No šīm summām EUR 11 miljonus pirmajā gadā, EUR 16 miljo- kās komitejas sanāksme. Ja to pieprasa kāda no Pusēm un ja va-
 nus otrajā gadā, EUR 18 miljonus trešajā gadā un EUR 20 miljo- jadzīgs saskaņā ar šo protokolu, Apvienotā zinātniskā komiteja
 nus ceturtajā gadā Mauritānija novirza, lai finansiāli atbalstītu var sanākt arī biežāk.
 nolīguma 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās valsts ziv-
 saimniecības politikas īstenošanu, un minētās summas ietver arī
 EUR 1 miljonu liels ikgadējs atbalsts Banc d’Arguin Nacionālajam
 parkam. 3. Pamatojoties uz Apvienotās zinātniskās komitejas secināju-
 miem un ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus,
 Puses apspriežas nolīguma 10. pantā paredzētajā Apvienotajā ko-
 mitejā, lai vajadzības gadījumā pēc vienošanās pieņemtu pasāku-
 2 Ja 9. zvejas kategorijā (pelaģiskā zveja) tiek pārsniegta kopē-
 mus, kuru mērķis ir zvejas resursu ilgtspējīga pārvaldība.
 jā tilpība jeb 250 000 tonnu gadā, Kopiena maksā papildmaksu,
 kuras apjoms ir EUR 40 par katru nozvejoto tonnu.
 4. Apvienotās zinātniskās komitejas uzdevumi ir šādi:
 3. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4., 5., 6.,
 7., 9., 10. un 13. pantam.
 a) sagatavot ikgadēju zinātnisko ziņojumu par šajā nolīgumā
 paredzētajām zvejniecībām;
 (1) Šai summai jāpieskaita I pielikuma III nodaļā paredzētās maksas –
 kopā aptuveni EUR 15 miljoni gadā, kuras kuģu īpašnieki maksā tieši
 Mauritānijai, attiecīgo summu ieskaitot I pielikuma IV nodaļā noteik-
 tajā kontā. b) izstrādāt un ieviest gada programmu noteiktu zinātnisku jau-
 Turklāt, ja tiks parakstīta Mauritānijas stratēģija un valsts indikatīvā tājumu risināšanai, lai uzlabotu izpratni par zvejas resursu
 programma, kuras sagatavotas saistībā ar 10. EAF, cita starpā ar tām stāvokli un ekosistēmu attīstības dinamiku;
 no 2009. gada paredzēs budžeta palīdzību, kuras apjoms ir EUR 40
 miljoni trijiem gadiem un kuru piešķirs, ja būs izpildīti attiecīgi nosa-
 cījumi. Ja 10. EAF starpposma pārskatīšanā, kuru veiks 2010. gadā, at-
 zīs, ka kopējie rezultāti, arī zivsaimniecības nozares politikā, ir labi, c) saskaņā ar komitejā vienprātīgi pieņemtu procedūru pētīt zi-
 iespējama plānotā 10. EAF piešķīruma palielināšana. nātniskos jautājumus, kuri rodas nolīguma īstenošanas gaitā;
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/5
 d) līdz ar citiem pasākumiem vajadzības gadījumā veikt izpētes 3. Ja Puses secina, ka izpētes zveja ir bijusi sekmīga, tad, vien-
 zvejas reisus, lai noteiktu zvejas iespējas un šo iespēju izman- laikus rūpējoties par ekosistēmu un jūras ūdeņu dzīvo resursu sa-
 tojuma režīmu, kas garantē resursu un to ekosistēmas glabāšanu, Kopienas kuģiem uz laiku līdz šā protokola
 saglabāšanu. piemērošanas beigām, ievērojot pieļaujamo zvejas piepūli, var pie-
 šķirt jaunas zvejas iespējas saskaņā ar šā protokola 4. pantā pare-
 dzēto saskaņošanas procedūru. Finansiālo ieguldījumu palielina
 saskaņā ar 4. pantu.
 4. pants
 Zvejas iespēju pārskatīšana
 4. Izpētes zveju veic ciešā sadarbībā ar Mauritānijas Okeano-
 grāfijas pētniecības un zvejniecības institūtu (IMROP). IMROP
 1. Šā protokola 1. pantā minētās zvejas iespējas pēc vienoša- pieņem lēmumu par to, kuri pētnieki un novērotāji strādās uz
 nās var palielināt, ciktāl nolīguma 4. panta 1. punktā minētās Ap- kuģa, un šīs grupas izmaksas sedz kuģa īpašnieks. Izpētes zvejā ie-
 gūtos datus iekļauj IMROP sagatavotā ziņojumā, kuru dara zi-
 vienotās zinātniskās komitejas secinājumi apstiprina to, ka šāds
 nāmu Ministrijai.
 palielinājums neapdraudēs Mauritānijas resursu ilgtspējīgu pārval-
 dību. Tādā gadījumā šā protokola 2. panta 1. punktā minēto fi-
 nansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam palielina.
 Tomēr Eiropas Kopienas maksātā finansiālā ieguldījuma kopējā
 summa nedrīkst būt lielāka par divkāršotu šā protokola 2. panta 5. Izpētes zvejas laikā gūtās nozvejas pieder kuģa īpašniekam.
 1. punktā norādīto summu, un tai jāsaglabājas proporcionālai Aizliegts zvejot attiecīgajām prasībām neatbilstoša izmēra īpatņus
 zvejas iespēju palielinājumam. un sugas, kuru zveju, paturēšanu uz kuģa un tirdzniecību neat-
 ļauj Mauritānijas tiesību akti.
 2. Ja turpretim Puses vienojas pieņemt pasākumus, kas minēti
 šā protokola 3. panta 3. punktā un kas paredz šā protokola 6. Ja Puses nevienojas par pretējo, kuģi, kas darbojas izpētes
 1. pantā minēto zvejas iespēju samazināšanu, finansiālo ieguldī- zvejas režīmā, visas nozvejas izkrauj Mauritānijā.
 jumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina. Neskarot šā
 protokola 6. pantu, Eiropas Kopiena var apturēt finansiālā iegul-
 dījuma maksājumus, ja tai nav iespējams izmantot šajā protokolā
 paredzētās zvejas iespējas.
 6. pants
 Partnerattiecību nolīguma ieguldījums Mauritānijas
 3. Var pārskatīt arī zvejas iespēju sadalījumu dažādu tipu zivsaimniecības politikas īstenošanā
 kuģiem, ja Puses par to vienojas un ja pārskatīšanu veic saskaņā
 ar Apvienotās zinātniskās komitejas ieteikumiem par to krājumu
 pārvaldību, kurus šāda pārdale var ietekmēt. Puses vienojas par at-
 tiecīgu finansiālā ieguldījuma korekciju, ja tā vajadzīga pārskatītā
 1. Nolīguma 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā finan-
 zvejas iespēju sadalījuma dēļ.
 siālā atbalsta apjoms ir EUR 11 miljoni pirmajā gadā, EUR 16 mil-
 joni otrajā gadā, EUR 18 miljoni trešajā gadā un EUR 20 miljoni
 ceturtajā gadā, kā noteikts šā protokola 2. panta 1. punktā. Šis fi-
 4. Par šā panta 1., 2. un 3. punktā paredzētajiem zvejas iespē- nansiālais atbalsts paredzēts, lai izstrādātu un īstenotu Valsts
 ju pārdalījumiem Puses vienojas nolīguma 10. pantā paredzētajā stratēģiju par Mauritānijas zivsaimniecības nozares ilgtspējīgu at-
 Apvienotajā komitejā. tīstību, tādējādi Mauritānijas ūdeņos ieviešot ilgtspējīgu un atbil-
 dīgu zvejniecību, kura ir saskaņā ar valsts stratēģiskajiem mērķiem
 (zvejas resursu saglabāšana un nozares labāka integrēšana valsts
 ekonomikā) un konkrēti ar 3. punktā minētajām atbalsta jomām,
 kuras raksturojošie orientējošie rādītāji pievienoti IV pielikumā,
 5. pants un ar atbalstu Banc d’Arguin Nacionālajam parkam.
 Izpētes zveja
 2. Mauritānija atbild par 1. punktā minētā finansiālā atbalsta
 1. Puses var veikt izpētes zvejas reisus Mauritānijas zvejas zo- summas izlietojumu, kura pamatā ir pēc Pušu vienošanās izvirzīti
 nās saskaņā ar nolīguma 4. pantā paredzētās Apvienotās zinātnis- mērķi, to īstenošanas programmas un darbības rādītāji, kurus iz-
 kās komitejas atzinumu. Tādēļ pēc vienas Puses pieprasījuma manto, lai novērtētu paveikto.
 Puses apspriežas un katrā atsevišķā gadījumā pieņem lēmumu par
 jauniem zvejas resursiem, nosacījumiem un citiem attiecīgajiem
 parametriem.
 3. Neskarot minēto mērķu izvirzīšanas procesu un saskaņā ar
 prioritātēm Valsts stratēģijā par Mauritānijas zivsaimniecības no-
 2. Izpētes zvejas atļaujas piešķir izmēģinājuma veidā uz laiku, zares ilgtspējīgu attīstību, un lai nodrošinātu resursu ilgtspējīgu un
 kas nepārsniedz sešus mēnešus, un saskaņā ar nolīguma 6. panta atbildīgu pārvaldību un veicinātu nozares attīstību, Puses vieno-
 2. punktu. Tās izdod par maksu. jas galveno uzmanību pievērst šādām atbalsta jomām.
 ---pagebreak--- L 203/6 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 Zivsaimniecības pārvaldības uzlabošanā un nomas optimizēšanā komitejā saskaņā ar IV pielikumā ietvertajām pamatnostādnēm
 izvirzītie mērķi ir šādi: un pēc šā protokola stāšanās spēkā vienojas par šādiem
 jautājumiem:
 — zvejniecības attīstības plānu īstenošana (astoņkājiem, garne-
 lēm u.c.),
 a) gada un daudzgadu pamatnostādnēm 6. pantā noteikto Mau-
 — zivsaimnieciskās un okeanogrāfiskās pētniecības darba
 ritānijas zivsaimniecības politikas prioritāšu īstenošanai, lai
 pastiprināšana,
 ieviestu ilgtspējīgu un atbildīgu zvejniecību, un jo īpaši tās,
 kas minētas 6. panta 3. punktā;
 — uzraudzības pastiprināšana,
 — zvejas kapacitātes kontrole un pielāgošana,
 b) gada un daudzgadu mērķiem, kas jāsasniedz, kā arī kritēri-
 jiem un rādītājiem, kas jāizmanto īstenošanas rezultātu ikga-
 — jaunu zvejniecību attīstīšana (sardīnēm, anšoviem u.c.). dējā novērtējumā.
 Nozares ekonomiskās un sociālās ietekmes palielināšanā izvirzī-
 tie mērķi ir šādi:
 2. Jebkādas izmaiņas šajās pamatnostādnēs, mērķos, kritērijos
 — ostu infrastruktūras un pakalpojumu attīstīšana, un novērtēšanas rādītājos Puses apstiprina Apvienotajā komitejā.
 — atbilstības standartiem un augstākas produktu kvalitātes vei-
 cināšana, jo īpaši veselības un higiēnas apstākļu uzlabošana,
 zvejas produktu ražošanā un kompetento Mauritānijas iestā- 3. Saskaņā ar mērķiem un pamatnostādnēm, kas noteiktas un
 žu kontroles kapacitātes nostiprināšana, īstenotas 2006./2008. gada protokolā, kurš ir spēkā līdz 2008. ga-
 da 31. jūlijam, vēlākais, 1. martā Eiropas Kopienai paziņo šajā
 protokolā paredzētā nozares atbalsta izlietojuma daudzgadu
 — privāto ieguldījumu veicināšana nozarē, jo īpaši ražošanas ie- programmas daļu par kārtējo kalendāro gadu.
 kārtu atjaunošana un modernizēšana, un globālu konkurēt-
 spējas faktoru un salīdzinošu priekšrocību izmantojuma
 veicināšana,
 Šā protokola piemērošanas pirmajā gadā, vēlākais, 1. martā, ti-
 — jūras amatierzvejas, iekšzemes zvejas un akvakultūras klīdz Apvienotajā komitejā ir apstiprinātas pamatnostādnes, mēr-
 attīstīšana. ķi, kritēriji un novērtēšanas rādītāji, Eiropas Kopienai paziņo
 Mauritānijas sagatavoto daudzgadu programmu un plānoto
 Jūras vides, dzīvotņu un piekrastes zonas aizsardzībā izvirzītie 6. panta 1. punktā minētā nozares atbalsta izlietojumu kārtējā
 mērķi ir šādi: gadā.
 — jūras vides un ūdens dzīvotņu aizsardzība,
 Nozares atbalsta izlietojumu kārtējā kalendāra gadā, kopīgi vērtē-
 — jūras piesārņojuma noteikšanas un apkarošanas spējas jot darbības rādītāju izpildi, novērtē jūnijā (starpposma pārska-
 uzlabošana. tā) un nākamā gada janvārī (noslēguma pārskatā). Turklāt
 Mauritānija, vēlākais, katra gada 30. oktobrī paziņo, kāds budže-
 ta piešķīrums nozarei paredzēts nākamā gada likumā par
 Tiesiskā un institucionālā regulējuma reformas jomā izvirzītie
 finansēm.
 mērķi ir šādi:
 — Zivsaimniecības ministrijas un tās pārraudzībā esošo iestāžu
 institucionālās kapacitātes nostiprināšana, 4. Lai sagatavotos minētajai kopīgajai pārskatīšanai, Ministri-
 ja, vēlākais, vienu mēnesi pirms kopīgā starpposma pārskata vai
 — zvejas darbību tiesiskā regulējuma un nozares institucionālās noslēguma pārskata dienas Komisijai nosūta attiecīgi provizori-
 vides uzlabošana. sko gada ziņojumu vai galīgo gada ziņojumu par sasniegto rezul-
 tātu ieviešanu, konstatētajām grūtībām un piedāvātajiem
 korektīvajiem un aizsardzības pasākumiem.
 7. pants
 Mauritānijas zivsaimniecības politikas īstenošanai
 paredzētā atbalsta sniegšanas metodes
 Komisija patur tiesības prasīt Mauritānijas iestādēm papildu infor-
 māciju par šiem rezultātiem, lai nolīguma 10. pantā paredzētajā
 1. Neskarot šā protokola 6. panta 3. punktu, Eiropas Kopiena Apvienotajā komitejā apspriestos ar Mauritānijas iestādēm un pie-
 un Ministrija nolīguma 10. pantā paredzētajā Apvienotajā ņemtu korektīvus pasākumus, kas ļauj sasniegt izvirzītos mērķus.
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/7
 8. pants 2. Protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas Puses inicia-
 tīvas, ja Pušu domstarpības uzskata par nopietnām un ja apsprie-
 Kopienas uzņēmēju ekonomiskā integrēšanās Mauritānijas dēs Apvienotajā komitejā, kā paredzēts 1. punktā, nav panākts
 zivsaimniecības nozarē izlīgums.
 3. Lai apturētu protokola piemērošanu, ieinteresētajai Pusei
 1. Puses apņemas veicināt Kopienas uzņēmēju ekonomisko in- vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā,
 tegrēšanos Mauritānijas zvejniecībā kopumā. Tālab Puses rakstiski jāpaziņo par savu nodomu.
 2008. gadā kopīgi un objektīvi novērtē šķēršļus, ar kuriem zvej-
 niecības jomā Mauritānijā sastopas privātie ieguldītāji, un sagata-
 vo ieguldījumu veicināšanas pamatnostādnes, paredzot 4. Atkāpjoties no 1., 2. un 3. punktā paredzētās apturēšanas
 izkraušanas infrastruktūras izveidi, vajadzību nodrošināt ražoša- procedūras, Kopiena ir tiesīga tūlīt pārtraukt protokola piemēro-
 nas līdzekļu atbilstību standartiem un ražošanas līdzekļu moder- šanu, ja Mauritānija nepilda saistības, kuras tā uzņēmusies saistībā
 nizāciju, zvejas produktu tirgū laišanas procesa sekmēšanu, kā arī ar valsts zivsaimniecības politikas īstenošanu. Par šādu pārtrauk-
 nozares tiesiskās un institucionālās vides un konkurētspējas uzla- šanu nekavējoties paziņo Mauritānijas iestādēm.
 bošanas pasākumus.
 5. Apturēšanas gadījumā Puses turpina apspriesties, lai dom-
 starpības atrisinātu izlīgstot. Ja izdodas panākt izlīgumu, proto-
 kola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un
 2. Puses vienojas kopīgi izveidot pārdomu grupu, lai regulāri proporcionāli laikam samazina atkarībā no laikposma, kurā pro-
 novērtētu tādus jautājumus, kas saistīti ar privātu ieguldījumu vei- tokola piemērošana bija apturēta.
 cināšanu Mauritānijas zvejniecībā, kā, piemēram, Eiropas privāto
 uzņēmēju darbības uzsākšanas atvieglošana, Mauritānijas un Ei-
 ropas kopuzņēmumu veidošana un piemērotākie sabiedriskās un
 privātās partnerības veidi. Pārdomu grupa izstrādā konkrētu gada 10. pants
 rīcības plānu un kopīgi uzrauga tā īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz
 Partnerattiecību nolīguma ieguldījumu Mauritānijas zivsaimniecī- Protokola piemērošanas apturēšana nemaksāšanas
 bas politikas īstenošanā. gadījumā
 Ievērojot šā protokola 4. pantu, ja Eiropas Kopiena neveic 2. pan-
 tā paredzētos maksājumus, šā protokola piemērošanu var apturēt
 3. Puses turklāt vienojas rīkot gadskārtēju tikšanos, kas kļūtu ar šādiem nosacījumiem:
 par forumu partnerības veicināšanai Mauritānijas zvejniecības pri-
 vātajā sektorā. Šis gadskārtējais forums, uz kuru aicina Eiropas un
 Mauritānijas privātuzņēmējus, notiek Mauritānijā.
 a) Ministrija paziņo Eiropas Komisijai par nemaksāšanu. Eiro-
 pas Komisija izdara vajadzīgās pārbaudes un attiecīgā gadī-
 jumā ne vēlāk kā 30 darbdienās pēc paziņojuma saņemšanas
 veic maksājumu;
 4. Lai stimulētu svaigo zvejas produktu jomas attīstību, Mau-
 ritānija Kopienas uzņēmējiem, kuri nozveju izkrauj Mauritānijas
 ostās (jo īpaši lai to pārdotu vietējiem uzņēmumiem, lai pievieno- b) ja maksājums nav veikts un tas nav ticis pienācīgi pamatots
 to vērtību zvejas produktiem dotu Mauritānijas vietējie uzņēmēji iepriekš a) punktā paredzētajā termiņā, kompetentās Mauri-
 vai lai Mauritānijas zvejas zonās gūtās nozvejas tālāk vestu pa ze- tānijas iestādes ir tiesīgas apturēt šā protokola piemērošanu.
 mes ceļu), samazina maksas, kas iekasējamas saskaņā ar šā proto- Par to tās tūlīt informē Eiropas Komisiju;
 kola I pielikumu un attiecīgajiem Mauritānijas tiesību aktiem.
 c) šā protokola piemērošanu atsāk, tiklīdz ir veikti attiecīgie
 maksājumi.
 9. pants
 Domstarpības un protokola piemērošanas apturēšana 11. pants
 Piemērojamie valsts tiesību akti
 1. Visas Pušu domstarpības par šā protokola un tā pielikumu Neskarot nolīgum, kuģu darbības, kuras veic saskaņā ar šo pro-
 interpretāciju vai piemērošanu risina, Pusēm apspriežoties nolī- tokolu un tā pielikumiem, jo īpaši izkraušanu, pārkraušanu citā
 guma 10. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, kuru vajadzī- kuģī, ostas pakalpojumu izmantošanu, preču iepirkšanu un visas
 bas gadījumā sapulcina ārkārtas sanāksmē. pārējās darbības reglamentē Mauritānijas tiesību akti.
 ---pagebreak--- L 203/8 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 12. pants 2. Ar iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanu sākas
 Pušu apspriedes.
 Piemērošanas ilgums
 Šo protokolu un tā pielikumus piemēro četrus gadus, sākot no
 2008. gada 1. augusta, ja nav notikusi protokola piemērošanas iz- 14. pants
 beigšana saskaņā ar 13. pantu.
 Stāšanās spēkā
 13. pants
 1. Šis protokols un tā pielikumi stājas spēkā dienā, kad Puses
 Piemērošanas izbeigšana viena otrai paziņo par vajadzīgo procedūru pabeigšanu.
 1. Protokola piemērošanas izbeigšanā ieinteresētā Puse vismaz
 sešus mēnešus pirms dienas, kad šai izbeigšanai jāstājas spēkā, 2. Tos piemēro no 2008. gada 1. augusta, un tie aizstāj pro-
 rakstiski paziņo otrai Pusei par nodomu izbeigt protokola tokolu un pielikumus, kurus piemēro laikposmā no 2006. gada
 piemērošanu. 1. jūlija līdz 2008. gada 31. jūlijam.
 ---pagebreak--- Zvejas iespēju tabula
 Zvejas veids 31.7.2008.
 VĒŽVEIDĪGIE BENTISKO SUGU ZVEJA GALVKĀJI PELAĢISKO SUGU ZVEJA
 8. kategorija
 2. kategorija 3. kategorija
 4. kategorija Kuģi tunzivju
 1. kategorija. Melnā heka Bentisko sugu 9. kategorija 11. kategorija
 Zveja (izņemot 7. kategorija zvejai ar mak- LV
 Vēžveidīgie, 10. kategorija 6. kategorija zveja, izmanto- (izņemot melno 5. kategorija Pelaģiskās zve- Pelaģiskās zvejas
 melnā heka Tunzivju saldētāj- šķerēm un kuģi
 izņemot langu- Krabji Langusti jot tralerus un heku) zvejas kuģi, Galvkāji jas saldētājtrale- kuģi, kas nav
 zveju) ar grunts seineri tunzivju zvejai
 stus un krabjus kuģus zvejai ar kas nezvejo ar ri (1) saldētājkuģi (1)
 traļiem ar peldošām
 āķu jedām trali
 āķu jedām
 Maksimālā GT 9 570 GT 300 GT 300 GT 3 240 GT 1 162 GT 375 GT 13 950 GT 22 kuģi 22 kuģi 17 licences 15 000 GT (gada
 vienam licen- 32 kuģi vidējā vērtība
 ces periodam vienam mēnesim)
 (1) Neizmantotās zvejas iespējas 11. kategorijā var izmantot 9. kategorijā, ja licenču skaits mēnesī nepārsniedz 20 licences.
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 203/9
 ---pagebreak--- L 203/10 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 1. ZVEJAS KATEGORIJA. VĒŽVEIDĪGO (IZŅEMOT LANGUSTUS UN KRABJUS) ZVEJAS KUĢI
 1. Zvejas zona
 i) Uz ziemeļiem no 19° 21’00 N, ārpus zonas, kuru norobežo līnija ar šādām koordinātām:
 20° 46,30 N 17° 03,00 W
 20° 40,00 N 17° 07,50 W
 20° 05,00 N 17° 07,50 W
 19° 35,50 N 16° 47,00 W
 19° 28,00 N 16° 45,00 W
 19° 21,00 N 16° 45,00 W
 ii) Uz dienvidiem no 19° 21’00 N, uz rietumiem no 6 jūdžu līnijas (koordinātas norādītas II pielikuma 6. pa-
 pildinājumā).
 Pēc garneļu zvejniecības attīstības plāna pieņemšanas Puses var vienoties par šā zonējuma pārskatīšanu.
 2. Atļautie zvejas rīki
 Garneļu gruntstraļi un citi selektīvie zvejas rīki.
 Puses veic tehniskus izmēģinājumus, lai izstrādātu selektivitātes noteikumus, jo īpaši par šādiem zvejas rīkiem:
 i) selektīvie režģi traļiem, ii) selektīvie zvejas rīki, kas nav traļi. Selektīvos zvejas rīkus sāk izmantot līdz
 2009. gada 31. decembrim, pēc tam, kad pabeigts minēto izmēģinājumu zinātniskais, tehniskais un ekono-
 miskais novērtējums.
 Aizliegts izmantot āmim dubultkārtas linumu. Aizliegts āmī izmantoto linumu veidot no vairākkārtu auklas.
 Saskaņā ar Mauritānijas Zvejniecības kodeksa 24. pantu atļauts izmantot āmja aizsargapvalkus.
 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs
 50 mm
 4. Bioloģiskā atjaunošanās
 Divi (2) divu (2) mēnešu periodi: maijs–jūnijs un septembris–oktobris.
 Puses Apvienotajā komitejā var nolemt koriģēt, palielināt vai samazināt šos bioloģiskās atjaunošanās periodus
 vai uz laiku aizliegt zveju noteiktās zonās, lai aizsargātu apgabalus, kuros notiek vairošanās un kuros uzturas
 daudz mazuļu.
 5. Piezveja un minimālais izmērs
 Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. papildinājumu par piezveju un I pie-
 likuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izmēru.
 Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju un minimālo izmēru,
 Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu.
 6. Atļautā tilpība/Maksas
 2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
 Atļautā tilpība (GT) vienam licences periodam 9 570 GT 9 570 GT 9 570 GT 9 570 GT
 Maksas (EUR) par GT gadā 291 303 315 315
 7. Piezīmes
 Maksas nosaka laikposmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas gadiem.
 Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā un I pielikumā.
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/11
 2. ZVEJAS KATEGORIJA. MELNĀ HEKA ZVEJAS TRALERI (1) UN KUĢI ZVEJAI AR GRUNTS ĀĶU JEDĀM
 1. Zvejas zona
 1.1. i) Uz ziemeļiem no 19° 15’60 N, uz rietumiem no līnijas ar šādām koordinātām:
 20° 46,30 N 17° 03,00 W
 20° 36,00 N 17° 11,00 W
 20° 36,00 N 17° 36,00 W
 20° 03,00 N 17° 36,00 W
 19° 45,70 N 17° 03,00 W
 19° 29,00 N 16° 51,50 W
 19° 15,60 N 16° 51,50 W
 19° 15,60 N 16° 49,60 W
 ii) Uz dienvidiem no 19° 15’60 N, līdz 17° 50’00 N, uz rietumiem no 18 jūdžu līnijas, kuras koor-
 dinātas aprēķina, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. pa-
 pildinājumā.
 iii) Uz dienvidiem no 17° 50’00 N, uz rietumiem no 12 jūdžu līnijas, kuras koordinātas aprēķina, par
 pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
 1.2. Zonējums galvkāju zvejas pārtraukuma (bioloģiskās atjaunošanās) laikā ir šāds.
 i) Teritorijā starp zemesragiem Cap Blanc un Cap Timiris zvejai slēgtās zonas koordinātas ir šādas:
 20° 46,00 N 17° 03,00 W
 20° 46,00 N 17° 47,00 W
 20° 03,00 N 17° 47,00 W
 19° 47,00 N 17° 14,00 W
 19° 21,00 N 16° 55,00 W
 19° 15,60 N 16° 51,50 W
 19° 15,60 N 16° 49,60 W
 ii) Uz dienvidiem no Cap Timiris (uz dienvidiem no 19° 15’60 N) un līdz Nuakšotai (17° 50’00 N) zve-
 jai slēgto zonu norobežo 18 jūdžu līnija, kuras koordinātas aprēķina, par pamatu ņemot 6 jūdžu
 līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
 iii) Uz dienvidiem no Nuakšotas (uz dienvidiem no 17° 50’00 N) zvejai slēgto zonu norobežo 12 jū-
 džu līnija, kuras koordinātas aprēķina, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norā-
 dītas II pielikuma 6. papildinājumā.
 2. Atļautie zvejas rīki
 — Grunts āķu jedas
 — Gruntstraļi melnā heka zvejai
 Aizliegts izmantot āmim dubultkārtas linumu.
 Aizliegts āmī izmantoto linumu veidot no vairākkārtu auklas.
 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs
 70 mm (tralim)
 4. Bioloģiskā atjaunošanās
 Puses Apvienotajā komitejā, pamatojoties uz labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kuri ir pieejami un ku-
 riem piekritusi Apvienotā zinātniskā komiteja, vienojas par piemērotāko bioloģiskās atjaunošanās periodu.
 ---pagebreak--- L 203/12 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 5. Piezveja un minimālais izmērs
 Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. papildinājumu par piezveju un I pie-
 likuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izmēru.
 Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju un minimālo izmēru,
 Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu.
 6. Atļautā tilpība/Maksas
 2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
 Atļautā tilpība (GT) vienam licences periodam 3 240 GT 3 240 GT 3 240 GT 3 240 GT
 Maksas (EUR) par GT gadā 148 153 159 159
 7. Piezīmes
 Maksas nosaka laikposmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas gadiem.
 (1) Saldētājtraleri šajā kategorijā neietilpst.
 Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā un I pielikumā.
 3. ZVEJAS KATEGORIJA. BENTISKO SUGU (IZŅEMOT MELNO HEKU) ZVEJAS KUĢI, KAS NEZVEJO
 AR TRALI
 1. Zvejas zona
 1.1. i) Uz ziemeļiem no 19° 48’50 N, sākot no 3 jūdžu līnijas, kuru mēra no Cap Blanc un Cap Timiris bā-
 zes līnijas.
 ii) Uz dienvidiem no 19° 48’50 N un līdz 19° 21’00 N, uz rietumiem no 16° 45’00 W.
 iii) Uz dienvidiem no 19° 21’00 N, sākot no 3 jūdžu līnijas, kuras koordinātas aprēķina, par pamatu
 ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
 1.2. Zonējums galvkāju zvejas pārtraukuma (bioloģiskās atjaunošanās) laikā ir šāds.
 i) Teritorijā starp zemesragiem Cap Blanc un Cap Timiris:
 20° 46,00 N 17° 03,00 W
 20° 46,00 N 17° 47,00 W
 20° 03,00 N 17° 47,00 W
 19° 47,00 N 17° 14,00 W
 19° 21,00 N 16° 55,00 W
 19° 15,60 N 16° 51,50 W
 19° 15,60 N 16° 49,60 W
 ii) Uz dienvidiem no Cap Timiris (uz dienvidiem no 19° 15’60 N) un līdz Nuakšotai (17° 50’00 N) zve-
 jai slēgto zonu norobežo 3 jūdžu līnija, kuras koordinātas aprēķina, par pamatu ņemot 6 jūdžu lī-
 niju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
 iii) Uz dienvidiem no Nuakšotas (uz dienvidiem no 17° 50’00 N) zvejai slēgto zonu norobežo 3 jūdžu
 līnija, kuras koordinātas aprēķina, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas
 II pielikuma 6. papildinājumā.
 2. Atļautie zvejas rīki
 — Āķu jedas
 — Nostiprināti žaunu tīkli, kuru maksimālais dziļums ir 7 m un maksimālais garums 100 m. Mauritānijas
 tiesību akti aizliedz izmantot žaunu tīklus, kas izgatavoti no poliamīda monošķiedras
 — Āķi zvejošanai ar rokām
 — Zivju grozi
 — Vadi dzīvās ēsmas zvejošanai
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/13
 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs
 120 mm (žaunu tīklam)
 20 mm (tīklam dzīvās ēsmas zvejai)
 4. Piezveja un minimālais izmērs
 Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. papildinājumu par piezveju un I pie-
 likuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izmēru.
 Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju un minimālo izmēru,
 Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu.
 5. Atļautā tilpība
 2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
 Atļautā tilpība (GT) vienam licences periodam 1 162 GT 1 162 GT 1 162 GT 1 162 GT
 Maksas (EUR) par GT gadā 254 264 274 274
 6. Piezīmes
 Maksas nosaka laikposmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas gadiem.
 Iesniedzot licences pieprasījumu, paziņo arī to, kāda veida zvejas rīkus plānots izmantot.
 Zvejas vadus izmanto tikai tad, ja zvejo ēsmu, ko izlieto zvejā ar makšķerēm vai ar zivju groziem.
 Zivju grozus lietot drīkst ne vairāk kā 7 kuģi, kuru individuālā tilpība nepārsniedz 135 GT.
 Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā un I pielikumā.
 Puses Apvienotajā komitejā, pamatojoties uz labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kuri ir pieejami un ku-
 riem piekritusi Apvienotā zinātniskā komiteja, vienojas par piemērotāko bioloģiskās atjaunošanās periodu.
 4. ZVEJAS KATEGORIJA. ZIVJU SALDĒTĀJTRALERI, KAS ZVEJO BENTISKĀS SUGAS
 1. Zvejas zona
 1.1. i) Uz ziemeļiem no 19° 15’60 N, uz rietumiem no līnijas ar šādām koordinātām:
 20° 46,30 N 17° 03,00 W
 20° 36,00 N 17° 11,00 W
 20° 36,00 N 17° 36,00 W
 20° 03,00 N 17° 36,00 W
 19° 45,70 N 17° 03,00 W
 19° 29,00 N 16° 51,50 W
 19° 15,60 N 16° 51,50 W
 19° 15,60 N 16° 49,60 W
 ii) Uz dienvidiem no 19° 15’60 N, līdz 17° 50’00 N, uz rietumiem no 18 jūdžu līnijas, kuras koordi-
 nātas aprēķina, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papil-
 dinājumā.
 iii) Uz dienvidiem no 17° 50’00 N, uz rietumiem no 12 jūdžu līnijas, kuras koordinātas aprēķina, par
 pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
 ---pagebreak--- L 203/14 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 2. Atļautie zvejas rīki
 — Traļi
 Aizliegts izmantot āmim dubultkārtas linumu.
 Aizliegts āmī izmantoto linumu veidot no vairākkārtu auklas.
 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs
 70 mm
 4. Bioloģiskā atjaunošanās
 Divi (2) divu (2) mēnešu periodi: maijs–jūnijs un septembris–oktobris.
 Puses Apvienotajā komitejā var nolemt koriģēt, palielināt vai samazināt šos bioloģiskās atjaunošanās periodus
 vai uz laiku aizliegt zveju noteiktās zonās, lai aizsargātu apgabalus, kuros notiek vairošanās un kuros uzturas
 daudz mazuļu.
 5. Piezveja un minimālais izmērs
 Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. papildinājumu par piezveju un I pie-
 likuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izmēru.
 Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju un minimālo izmēru,
 Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu.
 6. Atļautā tilpība/Maksas
 2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
 Atļautā tilpība (GT) vienam licences periodam 375 GT 375 GT 375 GT 375 GT
 Maksas (EUR) par GT gadā 156 163 169 169
 7. Piezīmes
 Maksas nosaka laikposmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas gadiem.
 Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā un I pielikumā.
 5. ZVEJAS KATEGORIJA. GALVKĀJI
 1. Zvejas zona
 Uz ziemeļiem no 19° 15’60 N, ārpus zonas, kuru norobežo līnija ar šādām koordinātām:
 20° 46,30 N 17° 03,00 W
 20° 40,00 N 17° 07,50 W
 19° 57,00 N 17° 07,50 W
 19° 28,20 N 16° 48,00 W
 19° 18,50 N 16° 48,00 W
 19° 18,50 N 16° 40,50 W
 19° 15,60 N 16° 38,00 W
 Uz dienvidiem no 19° 15’60 N un līdz 17° 50’00 N, uz rietumiem no 9 jūdžu līnijas, kuru mēra, par pamatu
 ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
 Uz dienvidiem no 17° 50’00 N, uz rietumiem no 6 jūdžu līnijas, kuru mēra, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju,
 kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/15
 2. Atļautie zvejas rīki
 Grunts traļi
 Aizliegts izmantot āmim dubultkārtas linumu.
 Aizliegts āmī izmantoto linumu veidot no vairākkārtu auklas.
 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs
 70 mm
 4. Bioloģiskā atjaunošanās
 Divi (2) divu (2) mēnešu periodi: maijs–jūnijs un septembris–oktobris.
 Puses Apvienotajā komitejā, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, var no-
 lemt koriģēt, palielināt vai samazināt šos bioloģiskās atjaunošanās periodus vai uz laiku aizliegt zveju noteik-
 tās zonās, lai aizsargātu apgabalus, kuros notiek vairošanās un kuros uzturas daudz mazuļu.
 5. Piezveja un minimālais izmērs
 Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. papildinājumu par piezveju un I pie-
 likuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izmēru.
 Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju un minimālo izmēru,
 Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu.
 6. Atļautā tilpība/Maksas
 2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
 Atļautā tilpība (GT) vienam licences periodam 13 950 GT 13 950 GT 13 950 GT 13 950 GT
 Maksas (EUR) par GT gadā 349 363 377 377
 7. Piezīmes
 Maksas nosaka laikposmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas gadiem.
 Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā un I pielikumā.
 6. ZVEJAS KATEGORIJA. LANGUSTI
 1. Zvejas zona
 1.1. Uz ziemeļiem no 19° 21’00 N: 20 jūdzes, ko mēra no Cap Blanc un Cap Timiris bāzes līnijas.
 1.2. Uz dienvidiem no 19° 21’00 N: 15 jūdzes, un koordinātas aprēķina, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju,
 kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
 2. Atļautie zvejas rīki
 Murdi
 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs
 60 mm
 ---pagebreak--- L 203/16 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 4. Bioloģiskā atjaunošanās
 Divi (2) divu (2) mēnešu periodi: maijs–jūnijs un septembris–oktobris.
 Puses Apvienotajā komitejā var nolemt koriģēt, palielināt vai samazināt šos bioloģiskās atjaunošanās perio-
 dus.
 5. Piezveja un minimālais izmērs
 Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. papildinājumu par piezveju un I pie-
 likuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izmēru.
 Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju un minimālo izmēru,
 Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu.
 6. Atļautā tilpība/ Maksas
 2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
 Atļautā tilpība (GT) vienam licences periodam 300 GT 300 GT 300 GT 300 GT
 Maksas (EUR) par GT gadā 283 294 305 305
 7. Piezīmes
 Maksas nosaka laikposmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas gadiem.
 Jāveicina tādi izkrāvumi, kā noteikts protokolā un I pielikumā.
 7. ZVEJAS KATEGORIJA. TUNZIVJU SALDĒTĀJSEINERI
 1. Zvejas zona
 1.1. Uz ziemeļiem no 19° 21’00 N: 30 jūdzes, ko mēra no Cap Blanc un Cap Timiris bāzes līnijas.
 1.2. Uz dienvidiem no 19° 21’00 N: 30 jūdzes, ko mēra, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas
 norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
 2. Atļautie zvejas rīki
 Zvejas vadi
 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs
 Saskaņā ar ICCAT standartu.
 4. Piezveja un minimālais izmērs
 Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. papildinājumu par piezveju un I pie-
 likuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izmēru.
 Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju un minimālo izmēru,
 Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu.
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/17
 5. Atļautā tilpība/Maksas
 Maksa par nozvejoto tonnu EUR 35
 To kuģu skaits, kam atļauts zvejot 22
 Avansa maksājums EUR par kuģi (gadā) EUR 1 750
 6. Piezīmes
 Maksas nosaka laikposmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas gadiem.
 Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā un I pielikumā.
 8. ZVEJAS KATEGORIJA. KUĢI TUNZIVJU ZVEJAI AR MAKŠĶERĒM UN KUĢI TUNZIVJU ZVEJAI AR
 PELDOŠĀM ĀĶU JEDĀM
 1. Zvejas zona
 Kuģiem zvejai ar peldošām āķu jedām zonējums ir tāds pats kā tunzivju seineriem 7. zvejas kategorijā.
 Kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm zonējums ir šāds.
 1.1. Uz ziemeļiem no 19° 21’00 N: 15 jūdzes, ko mēra no Cap Blanc un Cap Timiris bāzes līnijas.
 1.2. Uz dienvidiem no 19° 21’00 N: 12 jūdzes, un koordinātas aprēķina, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju,
 kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
 Zona, kurā atļauts zvejot ar dzīvo ēsmu
 — Uz ziemeļiem no 19° 48’50 N, sākot no 3 jūdzēm, ko mēra no Cap Blanc un Cap Timiris bāzes līnijas.
 — Uz dienvidiem no 19° 48’50 N un līdz 19° 21’00 N, uz rietumiem no 16° 45’00 W.
 — Uz dienvidiem no 19° 21’00 N, sākot no 3 jūdžu līnijas, kuras koordinātas aprēķina, par pamatu ņemot
 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
 2. Atļautie zvejas rīki
 Makšķeres un peldošas āķu jedas
 3. Piezveja un minimālais izmērs
 Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. papildinājumu par piezveju un I pie-
 likuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izmēru.
 Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju un minimālo izmēru,
 Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu.
 4. Atļautā tilpība/Maksas
 To kuģu skaits, kam atļauts zvejot 22
 Maksa par nozvejoto tonnu (kuģiem zvejai ar EUR 25
 makšķerēm)
 Maksa par nozvejoto tonnu (kuģiem zvejai ar EUR 35
 āķu jedām)
 Avansa maksājums EUR par kuģi (gadā) EUR 2 500
 (kuģiem zvejai
 ar makšķerēm)
 EUR 3 500
 (kuģiem zvejai
 ar āķu jedām)
 ---pagebreak--- L 203/18 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 5. Piezīmes
 Maksas nosaka laikposmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas gadiem.
 (1) Minimālais atļautais linuma acu izmērs dzīvās ēsmas zvejā ir 16 mm. Zvejot dzīvo ēsmu mēnesī atļauts
 tikai noteiktā skaitā dienu, un šo skaitu nosaka Apvienotā komiteja. Par šādas zvejas darbības sākšanu un
 pabeigšanu jāziņo uzraudzības iestādei.
 (2) Saskaņā ar ICCAT un FAO saistošajiem ieteikumiem aizliegts zvejot milzu haizivi (Cetorhinus maximus), bal-
 to haizivi (Carcharodon carcharias), pelēko smilšhaizivi (Carcharias taurus) un bara haizivi (Galeorhinus ga-
 leus).
 (3) Jāievēro ICCAT saistošie ieteikumi 04–10 un 05–05 par to sugu haizivju saglabāšanu, kas nozvejotas sai-
 stībā ar ICCAT pārvaldītajām zvejniecībām.
 (4) Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā un I pielikumā.
 (5) Puses vienojas par to, kādas praktiskas metodes izmantot, lai šīs kategorijas zvejā iesaistītie kuģi varētu zve-
 jot vai vākt pašu zvejas darbībām vajadzīgo dzīvo ēsmu. Ja minētās darbības norisinās bioloģiski jutīgās
 zonās vai ja izmanto alternatīvos zvejas rīkus, minētās metodes nosaka, pamatojoties uz IMROP ieteiku-
 miem, un saskaņo ar uzraudzības iestādi.
 9. ZVEJAS KATEGORIJA. PELAĢISKĀS ZVEJAS SALDĒTĀJTRALERI
 1. Zvejas zona
 i) Uz ziemeļiem no 19° 21’00 N, ārpus zonas, kuru norobežo līnija ar šādām koordinātām:
 20° 46,30 N 17° 03,00 W
 20° 36,00 N 17° 11,00 W
 20° 36,00 N 17° 24,10 W
 19° 57,00 N 17° 24,10 W
 19° 45,70 N 17° 03,00 W
 19° 29,00 N 16° 51,50 W
 19° 21,00 N 16° 45,00 W
 ii) Uz dienvidiem no 19° 21’00 N, līdz 17° 50’00 N, 13 jūdžu līnija, kuru mēra, par pamatu ņemot 6 jūdžu
 līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
 iii) Uz dienvidiem no 17° 50’00 N, līdz 16° 04’00 N, 12 jūdžu līnija, kuru mēra, par pamatu ņemot 6 jūdžu
 līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
 2. Atļautie zvejas rīki
 Pelaģiskie traļi
 Pelaģiskā vai piegrunts traļa āmi var nostiprināt ar tāda linuma gabalu, kura minimālais acs izmērs ir 400 mm
 izstieptā veidā, un ar stropēm, kas izvietotas vismaz 1,5 metrus viena no otras, izņemot traļa aizmugurē atro-
 došos stropi, kura nedrīkst būt novietota mazāk kā 2 metrus no āmja loga. Aizliegts āmi nostiprināt vai veidot
 dubultkārtas linumu jebkādā citā veidā, un ar trali nekādā gadījumā nedrīkst zvejot citas sugas kā tikai atļautās
 mazās pelaģiskās sugas.
 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs
 40 mm
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/19
 4. Piezveja un minimālais izmērs
 Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. papildinājumu par piezveju un I pie-
 likuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izmēru.
 Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju un minimālo izmēru,
 Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu.
 Sk. I pielikuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 7. papildinājumu par pārrēķina koeficientiem, kurus pie-
 mēro mazajām pelaģiskajām sugām.
 5. Atļautā tilpība/Maksas
 To kuģu skaits, kam atļauts zvejot 17
 vienlaikus
 Maksa (EUR) par GT mēnesī 2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
 Kuģi, kuru tilpība (GT) ir mazāka par 8,2 8,3 8,4 8,5
 5 000 GT
 Kuģi, kuru tilpība (GT) ir vismaz 7, 2 7,3 7,4 7,5
 5 000 GT, bet mazāka par 7 000 GT
 Kuģi, kuru tilpība (GT) ir vismaz 6,2 6,3 6,4 6,5
 7 000 GT, bet mazāka par 9 500 GT
 Kopējā nozveja, kuru atļauts gūt saldētājtraleru flotei, kas zvejo saskaņā ar šādu licenču sistēmu, gadā nav lielāka par
 250 000 tonnām, tomēr šo kvotu ir iespējams pārsniegt, ja tas nav pretrunā ar šo protokolu un tā pielikumu.
 6. Piezīmes
 Neizmantotās zvejas iespējas 11. kategorijā var izmantot 9. kategorijā, ja tālab izdoto licenču skaits mēnesī ne-
 pārsniedz 20 licences.
 Maksas nosaka laikposmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas gadiem.
 Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā un I pielikumā.
 10. ZVEJAS KATEGORIJA. KRABJU ZVEJA
 1. Zvejas zona
 i) Uz ziemeļiem no 19° 15’60 N, uz rietumiem no līnijas ar šādām koordinātām:
 20° 46,30 N 17° 03,00 W
 20° 36,00 N 17° 11,00 W
 20° 36,00 N 17° 36,00 W
 20° 03,00 N 17° 36,00 W
 19° 45,70 N 17° 03,00 W
 19° 29,00 N 16° 51,50 W
 19° 15,60 N 16° 51,50 W
 19° 15,60 N 16° 49,60 W
 ii) Uz dienvidiem no 19° 15’60 N, līdz 17° 50’00 N, uz rietumiem no 18 jūdžu līnijas, kuru mēra, par pa-
 matu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
 iii) Uz dienvidiem no 17° 50’00 N, uz rietumiem no 12 jūdžu līnijas, kuru mēra, par pamatu ņemot 6 jūdžu
 līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
 2. Atļautie zvejas rīki
 Krabju murdi
 ---pagebreak--- L 203/20 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs
 60 mm
 4. Bioloģiskā atjaunošanās
 Divi (2) divu (2) mēnešu periodi: maijs–jūnijs un septembris–oktobris.
 Puses Apvienotajā komitejā, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, var no-
 lemt koriģēt, palielināt vai samazināt šos bioloģiskās atjaunošanās periodus vai uz laiku aizliegt zveju noteik-
 tās zonās, lai aizsargātu apgabalus, kuros notiek vairošanās un kuros uzturas daudz mazuļu.
 5. Piezveja un minimālais izmērs
 Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. papildinājumu par piezveju un I pie-
 likuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izmēru.
 Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju un minimālo izmēru,
 Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu.
 6. Atļautā tilpība/ Maksas
 2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
 Atļautā tilpība (GT) vienam licences perio- 300 GT 300 GT 300 GT 300 GT
 dam
 Maksas (EUR) par GT gadā 283 294 305 305
 7. Piezīmes
 Maksas nosaka laikposmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas gadiem.
 Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā un I pielikumā.
 11. ZVEJAS KATEGORIJA. PELAĢISKĀS ZVEJAS KUĢI, KAS NAV SALDĒTĀJKUĢI
 1. Zvejas zona
 i) Uz ziemeļiem no 19° 21’00 N, ārpus zonas, kuru norobežo līnija ar šādām koordinātām:
 20° 46,30 N 17° 03,00 W
 20° 36,00 N 17° 11,00 W
 20° 36,00 N 17° 24,10 W
 19° 57,00 N 17° 24,10 W
 19° 45,70 N 17° 03,00 W
 19° 29,00 N 16° 51,50 W
 19° 21,00 N 16° 45,00 W
 ii) Uz dienvidiem no 19° 21’00 N, līdz 17° 50’00 N, 13 jūdžu līnija, kuru mēra, par pamatu ņemot 6 jūdžu
 līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
 iii) Uz dienvidiem no 17° 50’00 N, līdz 16° 04’00 N, 12 jūdžu līnija, kuru mēra, par pamatu ņemot 6 jūdžu
 līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/21
 2. Atļautie zvejas rīki
 Pelaģiskie traļi un riņķvadi, kas paredzēti rūpnieciskajai zvejai
 Pelaģiskā vai piegrunts traļa āmi var nostiprināt ar tāda linuma gabalu, kura minimālais acs izmērs ir 400 mm
 izstieptā veidā, un ar stropēm, kas izvietotas vismaz 1,5 metrus viena no otras, izņemot traļa aizmugurē atro-
 došos stropi, kura nedrīkst būt novietota mazāk kā 2 metrus no āmja loga. Aizliegts āmi nostiprināt vai veidot
 dubultkārtas linumu jebkādā citā veidā, un ar trali nekādā gadījumā nedrīkst zvejot citas sugas kā tikai atļautās
 mazās pelaģiskās sugas.
 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs
 40 mm (traleriem) un 20 mm (seineriem)
 4. Piezveja un minimālais izmērs
 Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. papildinājumu par piezveju un I pie-
 likuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izmēru.
 Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju un minimālo izmēru,
 Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu.
 Sk. I pielikuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 7. papildinājumu par pārrēķina koeficientiem, kurus pie-
 mēro mazajām pelaģiskajām sugām.
 5. Atļautā tilpība/Maksas
 Atļautā tilpība 15 000 GT (gada vidējā vērtība vienam mēnesim), līdzvērtīga trim mēneša licen-
 cēm, ko izdod pelaģiskās zvejas saldētājkuģiem 9. kategorijā.
 Gada vidējās vērtības noteikšana vienam mēnesim nozīmē to, ka protokola piemē-
 rošanas gada beigās vidējam tilpības izmantojumam mēnesī jāatbilst iepriekš norā-
 dītajam lielumam, un mēneša laikā neizmantotās zvejas iespējas var pārnest uz
 nākamo mēnesi.
 2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
 Maksa (EUR) par GT mē- 7,2 7,3 7,4 7,5
 nesī
 6. Piezīmes
 Neizmantotās zvejas iespējas 11. kategorijā var izmantot 9. kategorijā, ja tālab izdoto licenču skaits mēnesī ne-
 pārsniedz 20 licences.
 Maksas nosaka laikposmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas gadiem.
 Pelaģiskās zvejas kuģiem, kas nav saldētājkuģi, nozvejas apjoms ir neierobežots.
 Pārejas noteikumi par jūrnieku nodarbināšanu paredzēti I pielikumā (XV nodaļas 6. punkts).
 Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā un I pielikumā.
 ---pagebreak--- L 203/22 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 I PIELIKUMS
 KOPIENAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS NOSACĪJUM MAURITĀNIJAS ZVEJAS ZONĀS
 I NODAĻA
 Licences pieprasījumam vajadzīgie dokumenti
 1. Komisija ar Delegācijas starpniecību iesniedz Ministrijai pēc šā pielikuma 1. papildinājuma parauga aizpildītu licences
 pieprasījuma veidlapu par katru kuģi, kas licenci pieprasa pirmo reizi. Ziņām par kuģa vārdu, tilpību, kas izteikta GT,
 ārējo reģistrācijas numuru, radio izsaukuma signālu, dzinēja jaudu, lielāko garumu un piederības ostu jāatbilst Kopienas
 zvejas kuģu reģistra ziņām.
 2. Ja licenci pieprasa pirmo reizi, kuģa īpašniekam kopā ar pieprasījumu jāiekļauj:
 — dalībvalsts apliecināta Starptautiskā tilpības sertifikāta kopija, kurā norādīta kuģa tilpība, kas izteikta GT,
 — dalībvalsts kompetento iestāžu apliecināts nesens krāsu fotoattēls ar sānskatā attēlotu kuģi tā pašreizējā stāvoklī.
 Fotoattēla izmēram jābūt vismaz 15 x 10 cm,
 — dokumenti, kas vajadzīgi kuģa iekļaušanai Mauritānijas nacionālajā kuģu reģistrā. Iekļaušana reģistrā tiek veikta bez
 reģistrācijas maksas. Iekļaujot kuģi nacionālajā reģistrā, veic tikai administratīvu pārbaudi.
 3. Par visām kuģa tilpības izmaiņām attiecīgā kuģa īpašnieks iesniedz dalībvalsts apliecinātu jaunā tilpības sertifikāta ko-
 piju un minētās izmaiņas apstiprinošus dokumentus, jo īpaši kompetentajām iestādēm adresētu kuģa īpašnieka piepra-
 sījuma kopiju, minēto iestāžu piekrišanas apliecinājumu un sīkas ziņas par veiktajām izmaiņām.
 Ja ir mainījusies kuģa struktūra vai ārējais izskats, jāiesniedz arī jauns fotoattēls, kuru apliecinājušas dalībvalsts kompe-
 tentās iestādes.
 4. Zvejas licences pieprasījumi tiks iesniegti tikai par tiem kuģiem, kas ir nosūtījuši 1., 2. un 3. punktā prasītos dokumentus.
 II NODAĻA
 Licences pieprasīšana, izdošana un derīguma termiņš
 1. Tiesības zvejot
 1.1. Kuģim, kas vēlas veikt zvejas darbības saskaņā ar šo nolīgumu, jābūt tiesīgam zvejot Mauritānijas zvejas zonās.
 1.2. Kuģis ir tiesīgs zvejot, ja nedz tā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz pašam kuģim nav aizliegts zvejot Mauritānijā. To
 saistībām pret Mauritānijas iestādēm jābūt nokārtotām tādā nozīmē, ka tiem jābūt izpildījušiem visas saistības, kuras
 izriet no zvejas darbībām, ko tie iepriekš veikuši Mauritānijā.
 2. Licences pieprasīšana
 2.1. Pelaģiskās zvejas licencēm Komisija ar Delegācijas starpniecību vismaz 10 darbdienas pirms zvejas uzsākšanas ies-
 niedz Ministrijai pieprasījumu, kam pievienoti tehniskos parametrus apliecinoši dokumenti.
 Pārējo veidu licencēm Komisija ar Delegācijas starpniecību ik ceturksni vismaz 1 mēnesi pirms pieprasīto licenču spē-
 kā stāšanās iesniedz Ministrijai sarakstu, kurā pa zvejas kategorijām sagrupēti kuģi, kas vēlas veikt zvejas darbības, ņe-
 mot vērā ierobežojumus, kuri noteikti protokolā iekļautajās zvejas tehnisko datu lapās. Šim sarakstam pievieno
 maksājumu apliecinošu dokumentu. Licences pieprasījumus, kas iesniegti pēc termiņa, neizskatīs.
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/23
 2.2. Sarakstā katrai zvejas kategorijai norāda kuģu skaitu un katram kuģim – tā galvenos parametrus, tostarp zvejas rīkus,
 kā minēts Kopienas zvejas kuģu reģistrā, iekasējamās maksas pa izmaksu pozīcijām un Mauritānijas jūrnieku skaitu.
 2.3. Licences pieprasījumam, kuram jābūt Ministrijā izmantotajai programmatūrai atbilstošā formātā, pievieno arī datus ar
 zvejas licences sagatavošanai vajadzīgo informāciju, kā arī ziņas par izmaiņām kuģa datos.
 2.4. Licences pieprasījumus pieņem tikai par zvejot tiesīgiem kuģiem, kas ir izpildījuši visas 2.1., 2.2. un 2.3. punktā no-
 rādītās formalitātes.
 2.5. Lai atvieglotu daudzkārtēju ieiešanu zvejas zonā un iziešanu no tās, kuģi ar šā paša apakšreģiona valstu zvejas licen-
 cēm var licences pieprasījumā norādīt attiecīgo valsti, sugas un licenču derīguma termiņu.
 2.6. Personas datus, kas sniegti licences pieprasījumos un – vispārīgākā nozīmē – saskaņā ar šo nolīgumu, drīkst izmantot
 tikai saistībā ar šo nolīgumu.
 3. Licences izdošana
 3.1. Ministrija kuģim licenci izdod pēc tam, kad vismaz 10 dienas pirms licences derīguma termiņa sākuma kuģa īpašnieka
 pārstāvis ir iesniedzis maksājumu apliecinošus dokumentus par konkrēto kuģi (Mauritānijas Valsts kases kvīts), kā pa-
 redzēts IV nodaļā. Pelaģiskās zvejas kuģiem šis termiņš ir piecas dienas. Licences var saņemt Ministrijas struktūrvienī-
 bās Nuadibu vai Nuakšotā.
 3.2. Licencē norāda arī tās derīguma termiņu, kuģa tehniskos parametrus, Mauritānijas jūrnieku skaitu un atsauces par ie-
 kasētajām maksām, kā arī zvejas darbību veikšanas nosacījumus, kā paredzēts attiecīgajā zvejas tehnisko datu lapā.
 3.3. Zvejas licenci var izdot tikai tad, ja kuģis ir izpildījis visas administratīvās formalitātes šādas licences izdošanai. Licenci
 saņēmušos kuģus iekļauj to kuģu sarakstā, kuriem atļauts zvejot, un šo sarakstu ar Delegācijas starpniecību nosūta vien-
 laikus uzraudzības iestādei un Komisijai.
 3.4. Komisijai ar Delegācijas starpniecību paziņo par licences pieprasījumiem, kurus Ministrija ir noraidījusi. Attiecīgā ga-
 dījumā Ministrija, iepriekš ieturējusi nesamaksātās soda naudas, izsniedz kredītzīmi par maksājumiem, kas ir saistīti ar
 šiem pieprasījumiem.
 3.5. Puses vienojas veicināt elektroniskās licencēšanas sistēmas ieviešanu.
 4. Licences derīguma termiņš un izmantošana
 4.1. Licence ir derīga tikai laikposmā, par kuru ir iekasēta maksa saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti attiecīgajā zvejas
 tehnisko datu lapā un norādīti licencē.
 Licences izsniedz uz trijiem, sešiem vai divpadsmit mēnešiem. Tās ir pagarināmas.
 Pelaģiskās zvejas kuģiem (9. un 11. kategorija) licences var izsniegt uz vienu mēnesi. Pelaģiskās zvejas traleriem (tikai
 9. kategorija) licencē norāda orientējošo nozvejas kvotu konkrētajam licences periodam. Licences periodā neizman-
 toto kvotu var pārnest uz nākamo (jaunas) licences periodu tam pašam kuģim vai nodot citam kuģim tajā pašā zvejas
 kategorijā.
 Licences derīguma termiņu nosaka, pamatojoties uz šādiem gadu ilgiem laikposmiem.
 Pirmais periods: no 2008. gada 1. augusta līdz 2008. gada 31. decembrim
 Otrais periods: no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim
 Trešais periods: no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim
 Ceturtais periods: no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim
 Piektais periods: no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. jūlijam
 Licence nedrīkst stāties spēkā vienā no minētajiem periodiem un beigties citā.
 ---pagebreak--- L 203/24 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 4.2. Licenci izdod konkrētam kuģim, un to nevar izmantot cits kuģis. Tomēr pēc Kopienas pieprasījuma, ja dalībvalsts kom-
 petentās iestādes pierāda nepārvaramas varas iestāšanos, kuģa licenci iespējami īsā laikā aizstāj ar licenci citam tās pa-
 šas zvejas kategorijas kuģim, ja vien netiek pārsniegta šajā kategorijā atļautā tilpība.
 4.3. Aizstājamo licenci Komisija ar Delegācijas starpniecību atdod Ministrijai, kura izdod jaunu licenci.
 4.4. Pirms aizstājējas licences izdošanas veic par licenci iekasētās summas korekciju, kas vajadzīga šīs licences aizstāšanas
 dēļ.
 4.5. Licencei visu laiku jāatrodas uz zvejot tiesīgā kuģa, un pārbaudes gadījumā tā jāuzrāda pārbaudes veicējām iestādēm.
 III NODAĻA
 Licences maksas
 1. Maksas aprēķina katram kuģim, pamatojoties uz gada likmēm, kas norādītas šajā protokolā iekļautajās zvejas tehnisko
 datu lapās. Licencēm, kas izdotas uz trim vai sešiem mēnešiem (izņemot pelaģiskās zvejas kuģu licences), maksas aprē-
 ķina samērīgi un proporcionāli laikam, pieskaitot, attiecīgi, 3 % vai 2 %, lai segtu licences sagatavošanas izdevumus. Li-
 cences maksā ietilpst visas saistītās maksas un nodokļi, izņemot parafiskālos maksājumus (1), ostas nodokļus un maksu
 par pakalpojumiem. Neierobežojot protokola 12. pantu, likumā par finansēm paredz budžeta piešķīrumu zvērinātu un
 neatkarīgu zvērinātu zinātnisko novērotāju un inspektoru korpusa finansēšanai, un šis piešķīrums aizstāj procentuālo
 maksājumu, kas bija paredzēts iepriekšējā protokolā.
 Izņemot 7. un 8. zvejas kategoriju (tunzivju zvejas kuģi, sk. XIV nodaļu) un 9. un 11. kategoriju (mēneša maksājumi),
 parafiskālo maksājumu veic par pilnu ceturksni vai ceturkšņiem neatkarīgi no tā, vai šajā laikā ir bijis bioloģiskās atjau-
 nošanās periods.
 Valūtas maiņas kurss (MRO/EUR), kurš kalendāra gadā jāizmanto parafiskālo maksājumu veikšanai, ir iepriekšējā gada
 vidējais maiņas kurss, kuru aprēķina Mauritānijas Centrālā banka un kuru Ministrija paziņo, vēlākais, 1. decembrī ie-
 priekšējā gadā pirms šā maiņas kursa piemērošanas.
 2. Maksas izdara ik ceturksni, izņemot nolīgumā paredzētus vai ar tā piemērošanu saistītus īsākus laikposmus, kuros tās ir
 proporcionālas licences faktiskajam derīguma termiņam.
 3. Ceturksnis ir viens no trīs mēnešus ilgiem laikposmiem, kas sākas 1. oktobrī, 1. janvārī, 1. aprīlī vai 1. jūlijā, izņemot
 protokola pirmo un pēdējo periodu, kad tas ilgst attiecīgi no 1.8.2008. līdz 30.9.2008. un no 1.3.2012. līdz 31.7.2012.
 (1) Saskaņā ar dekrētu par parafiskālajiem maksājumiem likmes rūpnieciskās zvejas kuģiem (maksājumi ārvalstu valūtā) ir šādas
 (1 ujb = 1 GT).
 Vēžveidīgo, galvkāju un bentisko sugu zveja
 Tilpība Summa ceturksnī (MRO)
 < 99 ujb 50 000
 100–200 ujb 100 000
 200–400 ujb 200 000
 400–600 ujb 400 000
 > 600 ujb 600 000
 Pelaģisko sugu zveja (mazās un lielās sugas)
 Tilpība Summa mēnesī (MRO)
 < 2 000 ujb 50 000
 2 000–3 000 ujb 150 000
 3 000–5 000 ujb 500 000
 5 000–7 000 ujb 750 000
 7 000–9 000 ujb 1 000 000
 > 9 000 ujb 1 300 000
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/25
 IV NODAĻA
 Maksāšanas noteikumi
 1. Maksājumus (EUR) veic šādi:
 a) maksas
 — pārskaita Mauritānijas Valsts kasei uz vienu no Mauritānijas Centrālās bankas ārvalstu kontiem;
 b) parafiskālos maksājumus
 — pārskaita uzraudzības iestādei uz vienu no Mauritānijas Centrālās bankas ārvalstu kontiem;
 c) sodanaudas
 — pārskaita Mauritānijas Valsts kasei uz vienu no Mauritānijas Centrālās bankas ārvalstu kontiem;
 d) sodus par licences pārsniegumiem
 — pārskaita Ministrijai uz vienu no Mauritānijas Centrālās bankas ārvalstu kontiem.
 2. Summas, kas minētas 1. punktā, uzskata par faktiski iekasētām pēc apstiprinājuma saņemšanas no Valsts kases vai no
 Ministrijas, kuras informējusi Mauritānijas Centrālā banka.
 3. Pirms protokola stāšanās spēkā Mauritānijas iestādes nosūta Komisijai ārvalstīs atvērto Mauritānijas Centrālās bankas
 kontu sarakstu un starptautiskiem pārskaitījumiem vajadzīgo informāciju (BIC kods un IBAN).
 V NODAĻA
 Nozvejas datu paziņošana
 1. Kopienas kuģa reisa ilgums ir;
 — laikposms, kas aizritējis no ieiešanas Mauritānijas zvejas zonā līdz iziešanai no tās, vai
 — laikposms, kas aizritējis no ieiešanas Mauritānijas zvejas zonā līdz nozvejas pārkraušanai citā kuģī, vai
 — laikposms, kas aizritējis no ieiešanas Mauritānijas zvejas zonā līdz nozvejas izkraušanai Mauritānijā.
 2. Zvejas žurnāls
 2.1. Kuģa kapteinis katru dienu reģistrē visas noteiktās darbības zvejas žurnālā, kura paraugs pievienots šā pielikuma 2. pa-
 pildinājumā un kurā norādāmās informācijas pozīcijas var grozīt saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem. Šo doku-
 mentu aizpilda pareizi un salasāmi, un to paraksta kuģa kapteinis. Kuģiem, kas zvejo tālu migrējošo sugu zivis, piemēro
 šā pielikuma XIV nodaļas noteikumus.
 Pieļaujamā neatbilstība starp zvejas žurnālā deklarētajām nozvejām un inspekcijas laikā konstatētajām nozvejām pro-
 centuāli ir šāda:
 — 7 % kuģiem, kas nav saldētājkuģi,
 — 4 % saldētājkuģiem, kas nezvejo pelaģiskās sugas,
 — 2 % saldētājkuģiem, kas zvejo pelaģiskās sugas.
 2.2. Zvejas žurnālus, kuros izlaisti ieraksti vai ierakstīta nederīga informācija, uzskata par nepienācīgi aizpildītiem.
 ---pagebreak--- L 203/26 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 2.3. Pēc katra reisa kuģa kapteinis nosūta zvejas žurnāla oriģinālu uzraudzības iestādēm. Kuģa īpašnieks 15 darbdienās ar
 Delegācijas starpniecību nosūta zvejas žurnāla kopiju attiecīgās dalībvalsts iestādēm un Komisijai.
 2.4. Par 2.1., 2.2. vai 2.3. punkta neievērošanu, neskarot Mauritānijas tiesību aktos paredzētās sankcijas, zvejas licenci au-
 tomātiski aptur līdz laikam, kad kuģa īpašnieks ir izpildījis savas saistības.
 2.5. Puses vienojas veicināt elektronisko zvejas žurnālu sistēmas ieviešanu.
 2.6. Pelaģiskās zvejas kuģu (9. un 11. kategorija) nozvejas inspicē izkraušanas laikā, citā kuģī pārkraušanas laikā vai reisa
 beigās.
 3. Zvejas žurnāla pielikums (izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas deklarācija)
 3.1. Veicot izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, kuģa kapteinis salasāmi un pareizi aizpilda un paraksta zvejas žurnāla pie-
 likumu, kura paraugs pievienots šā pielikuma 3. papildinājumā.
 3.2. Ne vēlāk kā 30 dienas pēc katras izkraušanas reizes kuģa īpašnieks nosūta zvejas žurnāla pielikuma oriģinālu uzrau-
 dzības iestādēm un tā kopiju – Ministrijai. Šajā pašā termiņā vienu kopiju ar Delegācijas starpniecību nosūta attiecīgās
 dalībvalsts iestādēm un Komisijai. Pelaģiskās zvejas kuģiem šis termiņš ir 15 dienas.
 3.3. Pēc katras atļautas pārkraušanas citā kuģī kuģa kapteinis tūlīt nosūta zvejas žurnāla pielikuma oriģinālu uzraudzības
 iestādēm un tā kopiju – Ministrijai. Vienu kopiju ar Delegācijas starpniecību 15 darbdienās nosūta attiecīgās dalīb-
 valsts iestādēm un Komisijai.
 3.4. Par 3.1., 3.2. vai 3.3. punkta neievērošanu zvejas licenci automātiski aptur līdz laikam, kad kuģa īpašnieks ir izpildījis
 savas saistības.
 4. Ceturkšņa nozvejas deklarācijas
 4.1. Līdz katra ceturkšņa trešā mēneša beigām Komisija ar Delegācijas starpniecību paziņo Ministrijai visu Kopienas kuģu
 gūto nozveju iepriekšējā ceturksnī. Šo pašu paziņojumu par pelaģiskās zvejas kuģiem (9. un 11. kategorija) nosūta rei-
 zi mēnesī, vēlākais, 30 dienas pēc nākamā mēneša sākuma.
 4.2. Šo informāciju norāda atsevišķi par katru mēnesi, zvejas veidu, kuģi un sugu.
 4.3. Minēto informāciju nosūta arī Ministrijai, izmantojot tādu datu formātu, kas ir savietojams ar Ministrijas izmantoto
 programmatūru.
 5. Datu ticamība
 Informācijai 1., 2., 3. un 4. punktā minētajos dokumentos jāatspoguļo patiesā zvejas situācija, lai līdz ar citiem datiem
 to varētu izmantot zvejas resursu stāvokļa izmaiņu uzraudzībā.
 Piemēro 6. papildinājumā norādītās spēkā esošo Mauritānijas tiesību aktu prasības par tās nozvejas minimālo izmēru,
 kuru patur uz kuģa.
 Lai veiktu vajadzīgo pārrēķinu nozvejām, kas ir bez galvas/nesadalītas un/vai ķidātas/nesadalītas, piemēro 7. papildi-
 nājumā pievienotos pārrēķina koeficientus.
 VI NODAĻA
 Piezveja
 1. Piezvejas procentuālo apjomu saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem nosaka jebkurā zvejas brīdī pēc kopējā uz kuģa pa-
 turētās nozvejas dzīvsvara. Minētais procentuālais apjoms atkarībā no zvejas kategorijas norādīts šā pielikuma
 5. papildinājumā.
 Piezveju reglamentējošos noteikumus norāda izdotajās licencēs.
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/27
 2. Ja minētais procentuālais apjoms pārsniedz atļauto piezveju, piemēro sankcijas saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem,
 un tādējādi pārkāpējiem – kā kapteiņiem, tā kuģiem – var pilnīgi aizliegt veikt zvejas darbības Mauritānijā.
 3. Neatļautu sugu paturēšana uz kuģa ir aizliegta, un pārkāpējus soda saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem.
 VII NODAĻA
 Izkrāvumi Mauritānijā
 Apzinoties priekšrocības, kuras kopīgai Pušu zvejniecību attīstībai nodrošina labāka integrācija, Puses vienojas veicināt
 brīvprātīgus izkrāvumus Mauritānijas ostās un tāpēc pieņem šādus noteikumus.
 VISPĀRĒJI NOSACĪJUMI UN FINANSIĀLIE STIMULI
 1. Izkrāvumi jāveic Nuadibu ostā Mauritānijā. Kuģa īpašnieks izvēlas izkraušanas datumu. Viņš pa faksu vai pa e-pastu
 72 stundas pirms paredzētās ieiešanas ostā informē uzraudzības iestādi un Mauritānijas ostas iestādes par izvēlēto da-
 tumu un aptuveni norāda kopējo paredzētā izkrāvuma apjomu. Ostas iestādes 24 stundās tādā pašā saziņas veidā kuģa
 īpašniekam vai aģentam apstiprina, ka izkraušana var notikt 24 stundās pēc kuģa ienākšanas ostā.
 2. Izkraušanas darbību ilgums nepārsniedz 24 stundas pēc kuģa ienākšanas ostā.
 3. Izkraušanas darbību beigās kompetentās ostas iestādes kuģa kapteinim izdod izkraušanas apliecību.
 4. Kamēr kuģis atrodas ostā, zvejniekiem ir tiesības uz brīvu pārvietošanos ar jūrnieka grāmatiņu.
 5. Kopienas kuģiem, kas Mauritānijā veic izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, uz izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas
 laikam atbilstošo periodu piemēro licences maksas samazinājumu. Samazinājums ir 25 % no maksas par spēkā esošo
 licenci izkraušanu veikušajiem kuģiem un 15 % no maksas par spēkā esošo licenci kuģiem, kas veikuši pārkraušanu citā
 kuģī. Tomēr:
 — licences maksas samazinājumu nepiemēro kuģiem, kuri attiecīgajā licences periodā izkrauj vai pārkrauj citā kuģī
 mazāk nekā 15 % no zvejas žurnālā deklarētās nozvejas,
 — kuģiem, kuri attiecīgajā licences periodā izkrauj vai pārkrauj citā kuģī 16–65 % no zvejas žurnālā deklarētās no-
 zvejas, piemēro proporcionālu licences maksas samazinājumu (piemērs: kuģis, kas izkrauj 30 % no deklarētās no-
 zvejas, ir tiesīgs uz 30 % samazinājumu no 25 % lielā licences maksas samazinājuma),
 — kuģiem, kuri attiecīgajā licences periodā izkrauj vai pārkrauj citā kuģī vairāk nekā 65 % no zvejas žurnālā deklarē-
 tās nozvejas, nepiemēro licences maksu.
 6. Piemērošanas kārtība ir tāda, ka attiecīgā kuģa veikto darbību apliecinošās izkraušanas apliecības vai to kopijas ar De-
 legācijas starpniecību nosūta Komisijai. Kad šis kuģis iesniedz jaunu licences pieprasījumu, Komisija Ministrijai nosūta
 minēto apliecību kopijas, kurām pievieno pieprasījumu par jaunās licences maksas samazināšanu.
 7. Līdz šā protokola piemērošanas pirmo sešu mēnešu beigām Ministrija ar Delegācijas starpniecību nosūta Komisijai šādu
 informāciju:
 — vispārēji izkraušanas noteikumi, arī par ostas nodokļiem,
 — saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem apstiprināts uzņēmumu saraksts,
 — muitas noliktavu saraksts,
 — maksimālie to kuģu gabarīti un skaits, kas var tām piekļūt,
 — svaigu, atvēsinātu un sasaldētu (– 22 °C) produktu glabāšanas apstākļi un jauda,
 — piegādes transporta veids un regularitāte, ar kādu svaigus zvejas produktus var piegādāt ārējiem tirgiem,
 ---pagebreak--- L 203/28 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 — vidējās piegāžu cenas un noteikumi (degviela, pārtika u.c.),
 — ostas iestāžu radio izsaukuma signāls, telefona un faksa numurs, teleksa adrese un darba laiks,
 — cita informācija, kas var atvieglot izkraušanas darbību veikšanu.
 NODOKĻU UN FINANSIĀLIE NOSACĪJUMI
 Kopienas kuģus, kas veic izkrāvumus Nuadibu, atbrīvo no visiem nodokļiem vai maksājumiem, kam ir līdzvērtīga iedarbība,
 izņemot ostas nodokļus un maksas, kuras ar tādiem pašiem nosacījumiem piemēro Mauritānijas kuģiem.
 Uz izkrautajiem zvejas produktiem attiecas Mauritānijas tiesību aktos paredzētais muitas kontroles režīms. Tāpēc, kad tos
 ieved Mauritānijas ostā vai eksportē, tos atbrīvo no visām muitas procedūrām un nodokļiem vai citiem maksājumiem, kam
 ir līdzvērtīga iedarbība, un tos uzskata par “uz laiku ievestām precēm” (pagaidu glabāšana).
 Lēmumu par kuģa produkcijas galamērķi pieņem kuģa īpašnieks. Šo produkciju var apstrādāt, glabāt muitas uzraudzībā, pār-
 dot Mauritānijā vai eksportēt (maksājot ārvalstu valūtā).
 Uz Mauritānijā pārdoto produkciju, kas paredzēta Mauritānijas tirgum, attiecas tie paši nodokļi un maksājumi kā uz Mau-
 ritānijas zvejas produktiem.
 Peļņu var eksportēt, neveicot papildu maksājumus (atbrīvojums no muitas nodokļiem un maksājumiem, kam ir līdzvērtīga
 iedarbība).
 Ostas nodoklis par pārkraušanu citā kuģī, kura notiek šim nolūkam paredzētās un 5. papildinājumā norādītās zonās, ir USD
 1,25 par tonnu citā kuģī pārkrautu zivju. Visas ar to saistītās izmaiņas jāapstiprina nolīgumā paredzētajā Apvienotajā
 komitejā.
 Turklāt ostas iestāde piemēro ieiešanas un iziešanas maksu transportkuģiem un apgādes kuģiem.
 Šie pasākumi stājas spēkā 2007. gada 1. decembrī, to efektivitāti novērtē pirmā īstenošanas gada beigās.
 VIII NODAĻA
 Mauritānijas jūrnieku nodarbināšana
 1. Izņemot tunzivju seinerus, kuri pēc iespējas nodarbina vismaz vienu Mauritānijas jūrnieku uz katra kuģa, kuģus tun-
 zivju zvejai ar makšķerēm, kuriem obligāti jānodarbina 3 Mauritānijas jūrnieki uz katra kuģa, un pelaģiskās zvejas
 kuģus 11. kategorijā, attiecībā uz kuriem šā pielikuma XV nodaļas 6. punktā ir paredzēti pārejas noteikumi, katram
 Kopienas kuģim uz faktisko reisa laiku jānodarbina noteikts skaits Mauritānijas jūrnieku, un tas ir vismaz šāds:
 — 2 jūrnieki un arī 1 virsnieks vai 1 novērotājs uz kuģa, kura tilpība nepārsniedz 200 GT,
 — 3 jūrnieki un arī 1 virsnieks vai 1 novērotājs uz kuģa, kura tilpība ir vismaz 200 GT, bet nepārsniedz 250 GT,
 — 4 jūrnieki un arī 1 virsnieks vai 1 novērotājs uz kuģa, kura tilpība ir vismaz 250 GT, bet nepārsniedz 300 GT,
 — 6 jūrnieki un 1 virsnieks uz kuģa, kura tilpība ir vismaz 300 GT, bet nepārsniedz 350 GT,
 — 7 jūrnieki un 1 virsnieks uz kuģa, kura tilpība ir vismaz 350 GT, bet nepārsniedz 500 GT,
 — 8 jūrnieki un 1 virsnieks uz kuģa, kura tilpība ir vismaz 500 GT, bet nepārsniedz 800 GT,
 — 37 % no apkalpes (no tiem vismaz 8 jūrnieki un 2 virsnieki) uz kuģa, kura tilpība ir vismaz 800 GT, bet nepār-
 sniedz 2 000 GT,
 — 37 % no apkalpes (no tiem vismaz 12 jūrnieki un 2 virsnieki) uz kuģa, kura tilpība ir vismaz 2 000 GT.
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/29
 1.2. Kuģiem, kuru tilpība ir vismaz 800 GT, katrs nodarbinātais papildu virsnieks samazina nodarbināmo jūrnieku mini-
 mālo skaitu par diviem jūrniekiem.
 1.3. Uz kuģa nodarbināmos Mauritānijas jūrniekus un virsniekus kuģa īpašnieks var brīvi izvēlēties saskaņā ar Tirdzniecī-
 bas kuģu kodeksu.
 2. Kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis Ministrijai paziņo uz attiecīgā kuģa nodarbināto Mauritānijas jūrnieku vārdus, norā-
 dot viņu statusu apkalpē.
 3. Uz Kopienas zvejas kuģiem nodarbināto jūrnieku tiesības ir tādas, kā noteikts Starptautiskās Darba organizācijas (ILO)
 Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba ko-
 plīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.
 4. Mauritānijas jūrnieku darba līgumus noslēdz kuģu īpašnieku aģents vai aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības
 vai pārstāvji sadarbībā ar Mauritānijas kompetento iestādi; katrs līguma parakstītājs saņem vienu tā eksemplāru. Šie
 līgumi garantē jūrniekiem piemērojamo sociālo nodrošinājumu, tostarp dzīvības un veselības apdrošināšanu un ap-
 drošināšanu pret nelaimes gadījumiem.
 5. Minētā līguma eksemplāru, ko pienācīgi parakstījušas attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes, kuģa īpašnieks vai
 viņa aģents divos mēnešos pēc licences izdošanas nosūta tieši Ministrijai.
 6. Mauritānijas jūrnieku algu maksā kuģa īpašnieks. Par algas apmēru pirms licences izdošanas vienojas kuģa īpašnieks
 vai viņa aģents un attiecīgie Mauritānijas jūrnieki vai viņu pārstāvji. Tomēr Mauritānijas jūrnieku atalgojuma nosacī-
 jumi nedrīkst būt neizdevīgāki par Mauritānijas kuģu apkalpes atalgojuma nosacījumiem un – nekādā ziņā – par ILO
 standartos paredzētajiem nosacījumiem.
 7. Ja viens vai vairāki nodarbinātie jūrnieki nepiesakās noteiktajā laikā pirms kuģa atiešanas, kuģim atļauts uzsākt plā-
 noto reisu pēc tam, kad attiecīgās ostas kompetentās iestādes tikušas informētas par nepilnu prasīto jūrnieku skaitu un
 kad atjaunināts apkalpes saraksts. Minētās iestādes par to informē uzraudzības iestādi.
 Kuģa īpašnieks veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka jūrnieki šajā nolīgumā prasītajā skaitā ir uz kuģa, vē-
 lākais, līdz nākamā reisa sākumam.
 8. Ja Mauritānijas jūrniekus uz kuģa nenodarbina iepriekšējā punktā neminētu iemeslu dēļ, kuģa īpašniekam iespējami
 īsā laikā, bet ne ilgāk kā trīs mēnešos, jāsamaksā vienotas likmes summa, kuras apjoms ir EUR 20 par katru jūrnieku
 katrā zvejas dienā Mauritānijas zvejas zonā.
 Par jūrnieku nenodarbināšanu maksājamās summas apjomu nosaka atkarībā no faktiskā zvejas dienu skaita, nevis no
 licences perioda ilguma.
 Šo summu izmanto Mauritānijas zvejnieku apmācībai, un to iemaksā šā pielikuma IV nodaļas 1. punkta b) apakšpunk-
 tā norādītajā kontā.
 9. Divreiz gadā – 1. janvārī un 1. jūlijā – Komisija ar Delegācijas starpniecību nosūta Ministrijai to Mauritānijas jūrnieku
 sarakstu, kuri ir nodarbināti uz Kopienas kuģiem, norādot viņu reģistrācijas numuru jūrnieku reģistrā un kuģus, uz
 kuriem viņi bijuši nodarbināti.
 10. Neierobežojot 7. punktu, ja kuģa īpašnieks atkārtoti nenodarbina vajadzīgo skaitu Mauritānijas jūrnieku, kuģa zvejas
 licenci automātiski aptur līdz šo saistību izpildei.
 IX NODAĻA
 Tehniskā pārbaude
 1. Reizi gadā, kā arī pēc tilpības vai zvejas kategorijas maiņas, kuras rezultātā zvejo ar citiem zvejas rīkiem, visi Kopienas
 kuģi piesakās Nuadibu vai Nuakšotas ostā pārbaudei, ko paredz spēkā esošie tiesību akti. Šādai pārbaudei jānotiek 48
 stundās pēc kuģa ienākšanas ostā.
 Tehniskās pārbaudes noteikumi tunzivju zvejas kuģiem, kuģiem zvejai ar peldošām āķu jedām un pelaģiskās zvejas
 kuģiem ir noteikti šā pielikuma XIV un XV nodaļā.
 ---pagebreak--- L 203/30 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 2. Ja pārbaudes rezultāts ir apmierinošs, kuģa kapteinim izdod apliecību, kuras derīguma termiņš ir tāds pats kā licencei un
 kuru bez maksas pagarina pēc tam, kad kuģis tajā pašā gadā atjauno licenci. Šai apliecībai vienmēr jābūt uz kuģa.
 3. Tehniskajā pārbaudē pārliecinās par kuģa tehnisko parametru un zvejas rīku atbilstību prasībām, kā arī par noteikumu
 ievērošanu attiecībā uz Mauritānijas jūrniekiem.
 4. Pārbaudes izdevumus sedz kuģa īpašnieks, tos nosaka atbilstīgi Mauritānijas tiesību aktos paredzētajām likmēm un pa-
 ziņo Kopienai. Izdevumu summa nepārsniedz summu, ko citi kuģi parasti maksā par tiem pašiem pakalpojumiem.
 5. Par 1. vai 2. punkta neievērošanu zvejas licenci automātiski aptur līdz laikam, kad kuģa īpašnieks ir izpildījis savas
 saistības.
 X NODAĻA
 Kuģa identifikācija
 1. Kopienas kuģu identifikācijas zīmēm jāatbilst attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem. Šo tiesību aktu noteikumus Minis-
 trijai paziņo pirms protokola stāšanās spēkā. Turpmāk, ja minētajos tiesību aktos izdara grozījumus, Ministrijai par tiem
 paziņo vismaz mēnesi pirms šo grozījumu stāšanās spēkā.
 2. Kuģim, kas slēpj identifikācijas zīmes, vārdu vai reģistrācijas datus, piemēro Mauritānijas tiesību aktos paredzētās
 sankcijas.
 XI NODAĻA
 Licences apturēšana vai anulēšana
 Ja Mauritānijas iestādes nolemj apturēt vai anulēt Kopienas kuģa licenci, piemērojot šo protokolu un Mauritānijas tiesību
 aktus, minētā kuģa kapteinis tūlīt pārtrauc visas zvejas darbības un nekavējoties dodas uz Nuadibu ostu, lai licences oriģinālu
 nodotu uzraudzības iestādei. Pēc prasīto formalitāšu izpildes Ministrija ar Delegācijas starpniecību paziņo Komisijai par ap-
 turējuma atcelšanu un atdod licenci.
 XII NODAĻA
 Pārkāpumi
 1. Visus pārkāpumus soda saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem.
 2. Mauritānijas tiesību aktos definētu smagu vai ļoti smagu ar zveju saistītu pārkāpumu gadījumā Ministrija patur tiesības
 provizoriski vai galīgi aizliegt visas zvejas darbības, ko Mauritānijas ūdeņos veic pārkāpuma izdarītāji kuģi, kapteiņi un,
 attiecīgā gadījumā, kuģu īpašnieki.
 XIII NODAĻA
 Sodanaudas
 Kopienas kuģiem uzliktās sodanaudas aprēķina saskaņā ar minimālajām un maksimālajām sodanaudas likmēm, kas pare-
 dzētas Mauritānijas tiesību aktos. Sodanaudas apjomu nosaka atbilstīgi II pielikuma VI nodaļas 3. punktā paredzētajai pro-
 cedūrai. Uzliktās sodanaudas summu uzraudzības iestāde konvertē euro pēc kursa, kas definēts šā pielikuma III nodaļas
 1. punktā. Abas minētās summas paziņo vienlaikus kuģa īpašniekam un – ar Delegācijas starpniecību – Komisijai.
 Kopienai paziņo Mauritānijas tiesību aktu noteikumus un to turpmākos grozījumus.
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/31
 XIV NODAĻA
 Noteikumi par kuģiem, kuri zvejo tālu migrējošo sugu zivis (tunzivju zvejas kuģi un kuģi zvejai ar
 peldošām āķu jedām)
 1. Licences tunzivju seineriem, kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm un kuģiem zvejai ar peldošām āķu jedām izdod uz
 laikposmu, kas atbilst kalendāra gadam, izņemot pirmo un pēdējo šā protokola piemērošanas gadu.
 Licences oriģināls vienmēr ir uz kuģa, un to uzrāda pēc uzraudzības iestādes pieprasījuma. Komisija pastāvīgi atjaunina
 to kuģu provizorisko sarakstu, kuri ir pieprasījuši zvejas licences saskaņā ar šo protokolu. Tūlīt pēc šā saraksta izveido-
 šanas un ikreiz, kad to atjaunina, sarakstu dara zināmu Ministrijai. Saņēmusi provizorisko sarakstu un paziņojumu par
 avansa maksājumu, kuru Komisija nosūta Ministrijai, Mauritānijas kompetentā iestāde attiecīgo kuģi iekļauj zvejot tie-
 sīgo kuģu sarakstā un nosūta šo sarakstu uzraudzības iestādei. Šādā gadījumā kuģa īpašniekam nosūta apliecinātu mi-
 nētā saraksta kopiju, kuru viņš glabā uz kuģa un kura aizstāj zvejas licenci līdz tās izdošanai.
 Saņēmusi apliecinājumu par avansa iemaksu, Ministrija sagatavo licenci un iekļauj attiecīgo kuģi zvejot tiesīgo kuģu sa-
 rakstā, kuru nosūta uzraudzības iestādei un – ar Delegācijas starpniecību – Komisijai.
 2. Pirms licences saņemšanas katram kuģim, kurš pirmo reizi gatavojas zvejot saskaņā ar nolīgumu, jāiziet pārbaude, kas
 paredzēta spēkā esošajos tiesību aktos. Šo pārbaudi pēc vienošanās var veikt ārvalstu ostā. Visus izdevumus saistībā ar
 minēto pārbaudi sedz kuģa īpašnieks.
 3. Licences izdod pēc tam, kad IV nodaļas 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajā kontā ir pārskaitīta summa, kas atbilst avan-
 sa maksājuma apjomam, kurš norādīts protokolam pievienotajās zvejas tehnisko datu lapās. Nolīguma darbības pirmajā
 un pēdējā gadā šo summu nosaka samērīgi un proporcionāli licences derīguma termiņam.
 Parafiskālos maksājumus veic samērīgi un proporcionāli laikam, kas pavadīts Mauritānijas zvejas zonā. Uzskata, ka mē-
 neša maksājumi atbilst 30 faktiskas zvejas dienām. Šis noteikums paredz minēto maksājumu nedalāmību, un attiecīgi
 mēneša maksājums jāveic jebkurā gadījumā.
 Pirmais mēneša maksājums jāizdara licences pieprasījuma iesniegšanas laikā, ņemot vērā zvejas dienu kopējo skaitu.
 Kuģis, kas gada laikā zvejojis 1–30 dienas, maksā mēneša maksājumu par vienu mēnesi. Nākamais, otrais mēneša mak-
 sājums jāveic pēc tam, kad beidzies pirmais 30 dienu periods, un tā tālāk.
 Mēneša papildmaksājumi jāveic, vēlākais, 10 dienas pēc katra papildu perioda pirmās dienas.
 4. Par katru zvejas periodu, kuru kuģis pavadījis Mauritānijas ūdeņos, veic ierakstus kuģa žurnālā, kas atbilst šā pielikuma
 4. papildinājumā pievienotajam ICCAT zvejas žurnāla paraugam. Tajā ierakstus veic arī tad, ja nozveja nav gūta.
 Par laiku, kurā šā punkta iepriekšējā daļā minētais kuģis nav atradies Mauritānijas ūdeņos, iepriekš minētajā kuģa žur-
 nālā ieraksta “Ārpus Mauritānijas EEZ”.
 Šajā punktā minētos kuģa žurnālus 15 darbdienās pēc kuģa ienākšanas izkraušanas ostā nosūta Ministrijai un attiecīgās
 dalībvalsts iestādēm.
 Par iepriekš minēto noteikumu neievērošanu neatkarīgi no Mauritānijas tiesību aktos paredzētajām sankcijām zvejas li-
 cenci automātiski aptur līdz laikam, kad kuģa īpašnieks ir izpildījis savas saistības.
 5. Ņemot vērā pārbaudes, ko Mauritānija var vēlēties izdarīt, katru gadu līdz 15. jūnijam Komisija ar Delegācijas starpnie-
 cību iesniedz Ministrijai pārskatu par maksām, kas iekasējamas par iepriekšējo zvejas gadu, pamatojoties uz katra kuģu
 īpašnieka iesniegtajām nozvejas deklarācijām, kuras apstiprinājuši par dalībvalstu nozvejas datu pārbaudi atbildīgie
 zinātniskie institūti, piemēram, IRD [Institut de Recherche pour le Développement], IEO [Instituto Espanol de Oceanografia],
 INIAP [Instituto Nacional de Investigaçao Agraria e das Pescas] un IMROP [Institut Mauritanien de Recherches Océanographi-
 ques et des Pêches].
 6. Nolīguma piemērošanas pēdējā gadā pārskatu par maksām, kas iekasējamas par iepriekšējo zvejas gadu, nosūta 4 mē-
 nešos no nolīguma termiņa izbeigšanās dienas.
 ---pagebreak--- L 203/32 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 7. Galīgo pārskatu nosūta attiecīgajiem kuģu īpašniekiem, kuriem 30 dienās, sākot no dienas, kad saņemts paziņojums par
 Ministrijas apstiprinātajām summām, jānokārto savas finansiālās saistības ar kompetentajām valsts iestādēm. Maksājumi
 jāveic euro, vēlākais, pusotru mēnesi pēc minētā paziņojuma saņemšanas pārskaitot attiecīgo summu Mauritānijas Valsts
 kasei uz kontu, kas minēts IV nodaļas 1. punkta a) apakšpunktā.
 Tomēr, ja galīgajā pārskatā norādītā summa ir mazāka nekā 4. punktā minētais avansa maksājums, starpību kuģa īpaš-
 niekam neatlīdzina.
 8. Atkāpjoties no II pielikuma I nodaļas noteikumiem, kuģim 3 stundās pirms katras ieiešanas zonā vai iziešanas no tās pa
 faksu vai (ja tā nav) pa radio bez starpniekiem jāpaziņo Mauritānijas iestādēm kuģa atrašanās vieta un uz tā paturētās
 nozvejas daudzums.
 Uzraudzības iestāde paziņo attiecīgo faksa numuru un radio frekvenci.
 Mauritānijas iestādes un kuģu īpašnieki glabā faksa ziņojuma kopiju vai radiosakaru ierakstu tik ilgi, līdz Puses ir ap-
 stiprinājušas 5. punktā minēto galīgo pārskatu par maksām.
 9. Pēc Mauritānijas iestāžu pieprasījuma un vienošanās ar attiecīgā kuģa īpašnieku tunzivju seineris uz noteiktu laiku uzņem
 uz klāja vienu zinātnisko novērotāju.
 XV NODAĻA
 Noteikumi par pelaģiskās zvejas kuģiem
 1. Licences oriģināls vienmēr ir uz kuģa, un to uzrāda pēc kompetento Mauritānijas iestāžu pieprasījuma. Ja praktisku ie-
 meslu dēļ licences oriģinālu nevar nogādāt uz kuģa tūlīt pēc tam, kad Ministrija licenci izdevusi, ne ilgāk kā desmit die-
 nas uz kuģa to var aizstāt licences kopija vai faksēta kopija.
 2. Kuģu tehnisko apskati var veikt Eiropā. Šādā gadījumā ceļa un uzturēšanās izdevumus divām personām, kuras Ministrija
 norīkojusi minētās apskates veikšanai, sedz kuģu īpašnieki.
 3. Licences maksā ietilpst visas saistītās maksas un nodokļi, izņemot parafiskālos maksājumus, ostas nodokļus un maksu
 par pakalpojumiem.
 Ja Kopiena 9. zvejas kategorijā vēlas iegūt papildu kvotu, kuras apjoms nepārsniedz 50 000 tonnu, Kopiena katru gadu,
 vēlākais, 15. februārī par to informē Mauritāniju. Tomēr Puses var vienoties par šā apjoma palielināšanu kādā atsevišķā
 gadā un saskaņā ar pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem vai ar Apvienotās zinātniskās komitejas atzinumu.
 Pamatojoties uz Kopienas sniegto informāciju, katru gadu līdz 15. septembrim sagatavo galīgo pārskatu par iepriekšējā
 gadā gūtajām nozvejām.
 Saskaņā ar šo galīgo pārskatu par nozvejām, kuru apstiprinājušas abas Puses, un tad, ja ir pārsniegta 250 000 tonnu lielā
 kopējā tilpība, Kopiena par katru nozvejoto tonnu Mauritānijas Valsts kasei samaksā papildu finansiālo ieguldījumu, kura
 apjoms ir EUR 40.
 Pelaģiskās zvejas kuģiem, kas nav saldētājkuģi (11. kategorija), nozvejas apjoms ir neierobežots.
 Maksas un visas papildu summas ieskaita Valsts kases kontā, kas minēts IV nodaļas 1. punkta a) apakšpunktā.
 4. Pelaģiskās zvejas kuģi paziņo uzraudzības iestādei par nodomu ieiet Mauritānijas zvejas zonā vai iziet no tās. Šis pazi-
 ņojums jāizdara 12 stundas pirms ieiešanas zvejas zonā un 36 stundas pirms iziešanas no tās. Ziņojot par iziešanu, katrs
 kuģis paziņo arī uz tā paturētās nozvejas apjomu pa sugām.
 5. Kuģa īpašniekam jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai uz sava rēķina transportētu Mauritānijas jūrniekus un zinātniskos
 novērotājus.
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/33
 6. Attiecībā uz jūrnieku nodarbināšanu pelaģiskās zvejas kuģiem 11. kategorijā piemēro šādus noteikumus:
 — pirmajos sešos mēnešos, kad tie veic zvejas darbības Mauritānijas zvejas zonās, šos kuģus atbrīvo no prasības no-
 darbināt Mauritānijas jūrniekus,
 — turpmākajos sešos zvejas darbību mēnešos uz šiem kuģiem jānodarbina 50 % no VIII nodaļas 1. punktā paredzētā
 jūrnieku skaita.
 Pēc tam, kad minētie divi sešu mēnešu periodi ir beigušies, 11. kategorijas kuģiem piemēro VIII nodaļas 1. punktu.
 ---pagebreak--- L 203/34 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 1. papildinājums
 MAURITĀNIJAS UN EIROPAS KOPIENAS ZIVSAIMNIECĪBAS NOLĪGUMS
 ZVEJAS LICENCES PIEPRASĪJUMS
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/35
 2. papildinājums
 ---pagebreak--- L 203/36 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 3. papildinājums
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/37
 ICCAT TUNZIVJU ZVEJAS ŽURNĀLS
 4. papildinājums
 ---pagebreak--- L 203/38
 5. papildinājums
 SPĒKĀ ESOŠIE MAURITĀNIJAS TIESĪBU AKTI PAR PIEZVEJĀM
 Tiesību akts RIM — 2002/073
 LV
 Kategorija Atļautās piezvejas Aizliegtās nozvejas
 1. Vēžveidīgo (izņemot langustus un krabjus) zvejas 20 % zivju un 15 % galvkāju Langusti
 kuģi 7,5 % krabju
 2. Melnā heka zvejas traleri un kuģi zvejai ar grunts Traleriem: 25 % zivju Galvkāji un vēžveidīgie
 āķu jedām Kuģiem zvejai ar āķu jedām: 50 % zivju
 3. Bentisko sugu (izņemot melno heku) zvejas kuģi, 10 % no atļautās mērķsugas vai mērķsugu grupas kopējās nozvejas (svaru izsaka dzīvsvarā), Astoņkāji
 kas nezvejo ar trali tostarp ne vairāk kā 5 % garneļu un ne vairāk kā 5 % kalmāru un tinteszivju Heki (maksimālais procentuālais daudzums jānosa-
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 ka Apvienotajā komitejā)
 4. Zivju saldētājtraleri, kas zvejo bentiskās sugas 10 % no atļautās mērķsugas vai mērķsugu grupas kopējās nozvejas (svaru izsaka dzīvsvarā), Astoņkāji
 tostarp ne vairāk kā 5 % garneļu un ne vairāk kā 5 % kalmāru un tinteszivju
 5. Galvkāji 5 % garneļu
 6. Langustu zvejas kuģi Zivis, galvkāji, garneles, karaliskie langusti un krabji
 7. Tunzivju saldētājseineri Visas sugas, izņemot mērķsugu vai mērķsugu grupu
 8. Kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm un kuģi Visas sugas, izņemot mērķsugu vai mērķsugu grupu
 tunzivju zvejai ar peldošām āķu jedām
 9. Pelaģiskās zvejas saldētājtraleri 3 % no atļautās mērķsugas vai mērķsugu grupas kopējās nozvejas (svaru izsaka dzīvsvarā) Vēžveidīgie vai galvkāji, izņemot kalmārus
 10. Krabju zveja Zivis, galvkāji un vēžveidīgie, izņemot mērķsugu
 11. Pelaģiskās zvejas kuģi, kas nav saldētājkuģi 3 % no atļautās mērķsugas vai mērķsugu grupas kopējās nozvejas (svaru izsaka dzīvsvarā) Vēžveidīgie un galvkāji, izņemot kalmārus
 31.7.2008.
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/39
 6. papildinājums
 SPĒKĀ ESOŠIE TIESĪBU AKTI PAR TĀS NOZVEJAS MINIMĀLO IZMĒRU, KURU PATUR UZ KUĢA
 “III sadaļa. Sugu īpatņu minimālais izmērs un svars
 2. pants Sugu īpatņu minimālais izmērs jānosaka šādi:
 — zivis mēra no purna līdz astes spuras beigām (kopējais garums),
 — galvkājiem mēra tikai mantijas garumu, t. i., ķermeņa garumu bez taustekļiem,
 — vēžveidīgos mēra no pieres dzelkšņa jeb rostruma gala līdz astes plāksnīšu galam.
 Pieres dzelkšņa gals ir galvkrūšu vairoga jeb karapaksa izaugums, kas atrodas galvkrūšu priekšpuses vidusdaļā. Mauritānijas
 langustam mērīšanu sāk no karapaksa ieliektās daļas viduspunkta, kas atrodas priekšā starp abiem pieres ragveida
 izaugumiem.
 3. pants Zvejot atļauto jūras zivju, galvkāju un vēžveidīgo minimālais izmērs un minimālais svars ir šāds.
 a) Jūras zivīm:
 sardinella (Sardinella aurita un Sardinella maderensis) 18 cm
 sardīne (Sardina pilchardus) 16 cm
 stavridas (Trachurus spp.) 19 cm
 dzeltenā stavrida (Decapturus rhonchus) 19 cm
 austrumu makrele (Scomber japonicus) 25 cm
 zeltainā jūraskarūsa (Sparus auratus) 20 cm
 zilā jūraskarūsa (Sparus coeruleostictus) 23 cm
 svītrotā jūraskarūsa (Sparus auriga), parastā jūraskarūsa (Sparus pagrus) 23 cm
 zobaines (Dentex spp.) 15 cm
 pageles (Pagellus bellottii, Pagellus acarne) 19 cm
 Vidusjūras pomadasīda (Plectorhynchus mediterraneus) 25 cm
 melnais akmensasaris 25 cm
 brūnā kuprzivs (Sciaena umbra) 25 cm
 sudrabainā kuprzivs (Argirosomus regius), kapteiņzivs (Pseudotholithus senegalensis) 70 cm
 merovi (Epinephelus spp.) 40 cm
 lufars (Pomatomus saltator) 30 cm
 safjānzivs (Pseudupeneus prayensis) 17 cm
 kefales (Mugil spp.) 20 cm
 kaķhaizivs (Mustellus mustellus, Leptocharias smithi) 60 cm
 raibais labraks (Dicentrarchus punctatus) 20 cm
 Kanāriju jūrasmēle (Cynoglossus canariensis, Cynoglossus monodi) 20 cm
 Senegālas jūrasmēle (Cynoglossus cadenati, Cynoglossus senegalensis) 30 cm
 heki (Merluccius spp.) 30 cm
 dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) 3,2 kg
 lielacu tunzivs (Thunnus obesus) 3,2 kg
 b) Galvkājiem:
 parastais astoņkājis (Octopus vulgaris) 500 gr (ķidāts)
 garspuru kalmārs (Loligo vulgaris) 13 cm
 parastā tinteszivs (Sepia officinalis) 13 cm
 Āfrikas tinteszivs (Sepia bertheloti) 07cm
 ---pagebreak--- L 203/40 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 c) Vēžveidīgajiem:
 karaliskais langusts (Panulirus regius) 21 cm
 Mauritānijas langusts (Palinurus mauritanicus) 23 cm
 dziļūdens garnele (Parapeneus longriostrus) 06 cm
 dziļūdens krabis (Geyryon maritae) 06 cm
 tīģergarneles (Penaeus notialis, Penaeus kerathurus) 200 īpatņi/kg”
 7. papildinājums
 PĀRRĒĶINA KOEFICIENTI
 PĀRRĒĶINA KOEFICIENTI, KAS JĀPIEMĒRO GATAVIEM ZVEJAS PRODUKTIEM, KURI IEGŪTI NO MAZO
 PELAĢISKO SUGU ZIVĪM, KAS APSTRĀDĀTAS UZ TRALERIEM
 Produkts Apstrādes veids Pārrēķina koeficients
 Sardinella
 Bez galvas Sadalīta ar roku 1,416
 Bez galvas, ķidāta Sadalīta ar roku 1,675
 Bez galvas, ķidāta Sadalīta mehāniski 1,795
 Makrele
 Bez galvas Sadalīta ar roku 1,406
 Bez galvas, ķidāta Sadalīta ar roku 1,582
 Bez galvas Sadalīta mehāniski 1,445
 Bez galvas, ķidāta Sadalīta mehāniski 1,661
 Mataste
 Bez galvas, ķidāta Sadalīta ar roku 1,323
 Sadalīta Sadalīta ar roku 1,340
 Bez galvas, ķidāta (īpaša apstrāde) Sadalīta ar roku 1,473
 Sardīne
 Bez galvas Sadalīta ar roku 1,416
 Bez galvas, ķidāta Sadalīta ar roku 1,704
 Bez galvas, ķidāta Sadalīta mehāniski 1,828
 Stavrida
 Bez galvas Sadalīta ar roku 1,570
 Bez galvas Sadalīta mehāniski 1,634
 Bez galvas, ķidāta Sadalīta ar roku 1,862
 Bez galvas, ķidāta Sadalīta mehāniski 1,953
 NB: Ja zivis pārstrādā miltos, uzskata, ka no 5,5 tonnām svaigu zivju iegūst 1 tonnu zivju miltu.
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/41
 II PIELIKUMS
 SADARBĪBA TO ZVEJAS DARBĪBU UZRAUDZĪBĀ, KURAS KOPIENAS KUĢI VEIC MAURITĀNIJAS
 ISLĀMA REPUBLIKAS ZVEJAS ZONĀS
 I NODAĻA
 Kuģa ieiešana Mauritānijas zvejas zonā un iziešana no tās
 1. Izņemot tunzivju zvejas kuģus, kuģus zvejai ar peldošām āķu jedām un pelaģiskās zvejas kuģus (kuriem attiecīgie ter-
 miņi noteikti I pielikuma XIV un XV nodaļā), Kopienas kuģiem, kas darbojas saskaņā ar šo nolīgumu, obligāti jāziņo par:
 a) ieiešanu.
 Paziņojumu sniedz vismaz 36 stundas iepriekš, un tajā jānorāda šāda informācija:
 — kuģa atrašanās vieta paziņošanas brīdī,
 — nedēļas diena, datums un aptuvenais laiks, kad kuģis ienāk Mauritānijas EEZ,
 — paziņošanas brīdī uz kuģa paturētās nozvejas daudzums pa sugām, ja kuģis iepriekš brīdinājis, ka tam ir li-
 cence zvejai citā apakšreģiona zvejas zonā. Šādā gadījumā uzraudzības iestādei dod piekļuvi zvejas žurnālam
 ar datiem par zveju minētajā citā zonā, un iespējamās pārbaudes ilgums nepārsniedz šīs nodaļas 4. punktā pa-
 redzēto termiņu;
 b) iziešanu.
 Paziņojumu sniedz vismaz 48 stundas iepriekš, un tajā jānorāda šāda informācija:
 — kuģa atrašanās vieta paziņošanas brīdī,
 — nedēļas diena, datums un laiks, kad kuģis iziet no Mauritānijas EEZ,
 — paziņošanas brīdī uz kuģa paturētās nozvejas daudzums pa sugām.
 2. Kuģa īpašnieks paziņo uzraudzības iestādei par kuģa ieiešanu Mauritānijas EEZ un iziešanu no tās, izmantojot šā pieli-
 kuma 1. papildinājumā norādīto faksa numuru vai e-pasta adresi vai sūtot vēstuli uz faksu vai pasta adresi. Ja ir grūtības
 ar saziņu pa minētajiem kanāliem, izņēmuma kārtā informāciju drīkst nosūtīt ar Kopienas starpniecību.
 Jebkādu paziņošanai izmantojamo numuru vai adrešu maiņu, vēlākais, 15 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā ar De-
 legācijas starpniecību dara zināmu Komisijai.
 3. Kamēr Kopienas kuģi atrodas Mauritānijas EEZ, tie pastāvīgi ir pieejami sakariem starptautiskajās radioizsaukuma fre-
 kvencēs (VHF 16. kanāls vai HF 2 182 Khz).
 4. Saņēmušas paziņojumu par iziešanu no zvejas zonas, Mauritānijas iestādes var nolemt kuģi pirms iziešanas pārbaudīt,
 ņemot paraugus Nuadibu vai Nuakšotas ostā.
 Šāda pārbaude nav ilgāka par 6 stundām pelaģiskās zvejas kuģiem (9. kategorija) un 3 stundām visu pārējo zvejas ka-
 tegoriju kuģiem.
 5. Par 1. līdz 3. punkta neievērošanu piemēro šādas sankcijas:
 a) pirmajā reizē:
 — ja iespējams, maina kuģa kursu,
 — uz kuģa esošo kravu izkrauj un konfiscē par labu Valsts kasei,
 — kuģis maksā Mauritānijas tiesību aktos noteikto minimālo soda naudu;
 ---pagebreak--- L 203/42 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 b) otrajā reizē:
 — ja iespējams, maina kuģa kursu,
 — uz kuģa esošo kravu izkrauj un konfiscē par labu Valsts kasei,
 — kuģis maksā Mauritānijas tiesību aktos noteikto maksimālo soda naudu,
 — licenci anulē uz atlikušo tās derīguma laiku;
 c) trešajā reizē:
 — ja iespējams, maina kuģa kursu,
 — uz kuģa esošo kravu izkrauj un konfiscē par labu Valsts kasei,
 — licenci anulē galīgi,
 — kapteinim un kuģim aizliedz darboties Mauritānijā.
 6. Ja pārkāpējam kuģim izdodas aizbēgt, Ministrija informē Komisiju un karoga dalībvalsti, lai varētu piemērot 5. punktā
 paredzētās sankcijas.
 II NODAĻA
 Zvejas zonas miermīlīga šķērsošana
 Ja Kopienas zvejas kuģi izmanto miermīlīgas šķērsošanas tiesības un navigācijas tiesības Mauritānijas zvejas zonās saskaņā
 ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju un attiecīgajiem valsts un starptautiskajiem tiesību aktiem, zve-
 jas rīkus uz kuģa izvieto tā, lai tie nebūtu tūlīt izmantojami.
 III NODAĻA
 Pārkraušana citā kuģī
 1. Kopienas kuģu gūtās nozvejas citā kuģī pārkrauj tikai Mauritānijas ostās un šā pielikuma 5. papildinājumā paredzētajās
 zonās.
 2. Kopienas kuģiem, kuri gūtās nozvejas vēlas pārkraut citā kuģī, jāievēro turpmāk 3. un 4. punktā paredzētā procedūra.
 3. Šo kuģu īpašnieki vismaz 36 stundas iepriekš, izmantojot šā pielikuma I nodaļas 2. punktā paredzētos saziņas līdzekļus,
 sniedz uzraudzības iestādei šādas ziņas:
 — pārkraušanā citā kuģī iesaistīto zvejas kuģu vārds,
 — kravas kuģa vārds,
 — citā kuģī pārkraujamie daudzumi, norādot tilpību un sugas,
 — pārkraušanas diena, datums un laiks.
 Uzraudzības iestāde atbildi sniedz ne vēlāk kā pēc 24 stundām.
 4. Pārkraušanu citā kuģī uzskata par iziešanu no Mauritānijas zvejas zonas. Tāpēc kuģi iesniedz uzraudzības iestādei zvejas
 žurnāla un zvejas žurnāla pielikuma oriģinālus un norāda, vai tie gatavojas turpināt zveju vai iziet no Mauritānijas zvejas
 zonas.
 5. Iepriekš 1. līdz 4. punktā neminēta nozveju pārkraušana citā kuģī Mauritānijas EEZ ir aizliegta. Šā noteikuma pārkāpē-
 jiem piemēro Mauritānijas tiesību aktos paredzētās sankcijas.
 6. Mauritānija patur tiesības neatļaut pārkraušanu citā kuģī, ja attiecīgais transportkuģis ir bijis iesaistījies nelegālā,
 nereģistrētā un neregulētā zvejā Mauritānijas EEZ vai ārpus tās.
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/43
 IV NODAĻA
 Inspekcija un uzraudzība
 1. Kopienas kuģu kapteiņi atļauj uzņemt uz kuģa par zvejas inspekciju un uzraudzību atbildīgās Mauritānijas amatperso-
 nas un atvieglo viņu pienākumu izpildi.
 Minētās amatpersonas paliek uz kuģa tikai tik ilgi, cik vajadzīgs viņu pienākumu izpildei.
 Pēc katras veiktās inspekcijas un uzraudzības darbības kuģa kapteinim iesniedz inspekcijas ziņojumu.
 2. Kopiena apņemas īstenot īpašu uzraudzības programmu Kopienas ostās. Šo programmu dara zināmu Ministrijai, kura
 patur tiesības prasīt, lai saskaņā ar V nodaļu tai ļauj piedalīties minētās uzraudzības veikšanā. Uzraudzības ziņojumu kop-
 savilkumu regulāri nosūta Ministrijai.
 V NODAĻA
 Kopīgā novērošanas sistēma uzraudzībai krastā
 Lai uzlabotu krastā veiktās uzraudzības efektivitāti, Puses vienojas izveidot kopīgu novērošanas sistēmu. Tālab tās iz-
 raugās pārstāvjus, kuri piedalās attiecīgo valsts uzraudzības iestāžu veiktajās uzraudzības un inspekcijas darbībās un var
 izteikt piezīmes par nolīguma īstenošanu.
 Šiem pārstāvjiem:
 — jābūt profesionāli kvalificētiem,
 — ar atbilstošu pieredzi zvejniecībā, un
 — pilnībā jāpārzina nolīgums un šis protokols.
 Inspekciju veic valsts inspekcijas iestādes, un minētie pārstāvji, kas piedalās inspekcijā, nav tiesīgi pēc savas iniciatīvas
 īstenot valsts amatpersonām piešķirtās inspekcijas pilnvaras.
 Lai varētu savākt viņu uzdevuma izpildei vajadzīgos datus (bez personvārdiem), valsts amatpersonas pavadībā pārstāv-
 jiem ir piekļuve kuģim, tā telpām un dokumentiem, kurus pārbauda minētā amatpersona.
 Pārstāvji pavada valsts inspektorus, kad tie apmeklē ostas, kuģus piestātnēs, atklāto izsoļu namus, zivju vairumtirdznie-
 cības vietas, saldētavas un citus objektus, kuros izkrauj un glabā zivis līdz to piedāvāšanai tirgū.
 Reizi četros mēnešos pārstāvji sagatavo un iesniedz ziņojumu par uzraudzības pasākumiem, kuros viņi ir piedalījušies.
 Šo ziņojumu sniedz kompetentajām iestādēm. Tās nosūta ziņojuma kopiju otrai Pusei.
 1. Īstenošana
 Puses kompetentā uzraudzības iestāde katrā atsevišķā gadījumā 10 dienas iepriekš rakstiski paziņo otrai Pusei par in-
 spekcijām, kuras tā paredzējusi veikt savās ostās.
 Otra Puse 5 dienas iepriekš paziņo par nodomu nosūtīt pārstāvi.
 Pārstāvja komandējuma ilgums nepārsniedz 15 dienas.
 2. Konfidencialitāte
 Kopējo uzraudzības darbību laikā pārstāvis saudzē iekārtas un aprīkojumu uz kuģa un citas ierīces, kā arī ievēro visu
 viņam pieejamo dokumentu konfidencialitāti.
 Darba rezultātus pārstāvis atklāj tikai kompetentajām iestādēm.
 ---pagebreak--- L 203/44 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 3. Īstenošanas vieta
 Šo uzraudzības sistēmu īsteno izkraušanas ostās Kopienā un Mauritānijas ostās.
 4. Finansējums
 Katra Puse sedz sava pārstāvja izdevumus, kas radušies kopīgās uzraudzības darbību laikā, tostarp ceļa un uzturēšanās
 izdevumus.
 VI NODAĻA
 Procedūra uzkāpšanai uz klāja un sankciju piemērošanas procedūra
 1. Protokols, kuru sagatavo pēc uzkāpšanas uz klāja
 Uzraudzības iestāde protokolu pēc uzkāpšanas uz klāja sagatavo, pamatojoties vienīgi uz konstatētajiem pārkāpu-
 miem, kas iekļauti inspekcijas ziņojumā, kuru sagatavo pēc kuģa pārbaudes. Šis inspekcijas ziņojums, kurā precizē uz
 klāja uzkāpšanas apstākļus un iemeslus, jāparaksta kuģa kapteinim; kapteinis var pievienot ziņojumam savas piezīmes
 un saņem no uzraudzības iestādes minētā ziņojuma kopiju.
 Šī parakstīšana neierobežo kapteiņa tiesības un iespējas aizstāvēties pret apsūdzībām viņam inkriminētos pārkāpumos.
 2. Paziņojums par uzkāpšanu uz klāja
 Ja notikusi uzkāpšana uz klāja, uzraudzības iestāde ar vēstuli kuģa pārstāvim dara zināmu pārkāpumu protokolu, kas
 sagatavots pēc uzkāpšanas uz klāja un kam pievienots inspekcijas ziņojums. Uzraudzības iestāde iespējami drīz, bet,
 vēlākais, 48 darbalaika stundās, informē Delegāciju par visiem gadījumiem, kuros notikusi uzkāpšana uz kuģa vai ti-
 kušas piemērotas sankcijas Kopienas zvejas kuģiem Mauritānijas zvejas zonās.
 Ja pārkāpumu nevar novērst, kamēr kuģis ir jūrā, kapteinim pēc uzraudzības iestādes pieprasījuma jāieved kuģis Nua-
 dibu ostā. Ja kapteiņa atzītu pārkāpumu var novērst, kamēr kuģis ir jūrā, zveju drīkst turpināt.
 Abos gadījumos pēc konstatētā pārkāpuma novēršanas kuģis turpina zveju.
 3. Pārkāpuma noregulēšana pēc uzkāpšanas uz klāja
 3.1. Saskaņā ar šo protokolu un Mauritānijas tiesību aktiem pārkāpumus var noregulēt ārpustiesas kārtībā vai tiesā.
 3.2. Ārpustiesas noregulējuma gadījumā uzliktās sodanaudas lielumu nosaka saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, kas
 paredz minimālās un maksimālās soda likmes.
 Kuģa aģents tūlīt sazinās ar uzraudzības iestādi, lai rastu piemērotu risinājumu.
 Uzraudzības iestāde 24 stundas pēc tam, kad kuģis ir ienācis ostā, tikai uz vienu darbdienu sasauc konflikta izšķiršanas
 komiteju. Tas pats attiecas arī uz tādu uzkāpšanu uz klāja, kura notiek, kad kuģi inspicē, tam izejot no zvejas zonas.
 Sodanauda jāsamaksā ar pārskaitījumu, vēlākais, 30 dienās pēc konflikta izšķiršanas. Ja kuģis iziet no Mauritānijas EEZ,
 maksājums jāveic pirms minētās iziešanas. Kuģi atbrīvot ir pamats tad, kad uzraudzības iestāde ir saņēmusi Valsts ka-
 ses izsniegtu maksājuma kvīti un/vai attiecīga SWIFT bankas pārskaitījuma kopiju, kuru apliecinājusi Mauritānijas Cen-
 trālā banka (Nuadibu vai Nuakšotā). Ja pamatojums ir apliecinātā SWIFT pārskaitījuma kopija, kuģa aģentam
 72 stundās pēc kuģa atbrīvošanas jānosūta uzraudzības iestādei Valsts kases izsniegtās maksājuma kvīts oriģināls.
 3.3. Ja konflikta izšķiršanas procedūra nav bijusi sekmīga, Ministrija lietu tūlīt nodod Republikas prokuroram. Saskaņā ar
 spēkā esošajiem tiesību aktiem kuģa īpašnieks iemaksā drošības naudu, lai segtu iespējamās sodanaudas. Kuģi atbrīvo
 72 stundās pēc drošības naudas iemaksas.
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/45
 3.4. Drošības nauda nav atgūstama pirms tiesvedības beigām. Ministrija to atbrīvo, ja tiesvedība beidzas bez notiesāšanas.
 Līdzīgā veidā, ja tiesvedība noslēdzas ar sodanaudas uzlikšanu, tās samaksu veic saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību ak-
 tiem, kuros noteikts, ka drošības naudu atbrīvo, ja minēto samaksu veic 30 dienās pēc sprieduma pasludināšanas.
 3.5. Kuģim un tā apkalpei atļauj atstāt ostu, ja:
 — ir izpildītas ārpustiesas noregulējumā paredzētās saistības; vai ja
 — ir iemaksāta 3.3. punktā minētā drošības nauda, kuru Ministrija pieņēmusi, līdz tiek pabeigta tiesvedība.
 4. Noteikumu ievērošana
 Visu informāciju par ārpustiesas noregulējuma procedūras piemērošanu un tiesvedību, kas saistīta ar Kopienas kuģu
 izdarītiem pārkāpumiem, ar Delegācijas starpniecību 48 stundās paziņo Komisijai.
 VII NODAĻA
 Zvejas kuģu satelītnovērošana
 1. Kamēr zvejas kuģi, kas zvejo saskaņā ar šo nolīgumu, atrodas Mauritānijas EEZ, tos novēro ar satelītsistēmas palīdzību.
 2. Satelītnovērošanas vajadzībām 4. papildinājumā ir norādītas Mauritānijas EEZ koordinātas (ģeogrāfiskais platums un
 garums).
 3. Puses apmainās ar informāciju par adresēm un specifikācijām elektroniskai saziņai starp to uzraudzības centriem
 saskaņā ar 5. līdz 7. punktu. Šajā informācijā pēc iespējas norāda atbildīgās personas, viņu tālruņa un faksa numurus
 un elektroniskās adreses (interneta vai https adreses), ko var izmantot vispārējai informācijas apmaiņai starp uzraudzī-
 bas centriem. Informācija par Mauritānijas Zvejniecības uzraudzības centru norādīta šā pielikuma 1. papildinājumā.
 4. Nosakot kuģa atrašanās vietu, kļūda nedrīkst pārsniegt 500 m, un ticamības intervālam jābūt 99 %.
 5. Līdzko kuģis, kurš zvejo saskaņā ar nolīgumu un kuru novēro ar satelītsistēmas palīdzību atbilstīgi Kopienas tiesību
 aktiem, ieiet Mauritānijas EEZ, karoga valsts uzraudzības centrs tūlīt sāk sūtīt uzraudzības iestādei (FMC) ziņojumus
 par attiecīgā kuģa atrašanās vietu (kuģa identifikācija, ģeogrāfiskais garums un platums, uzņemtais kurss un ātrums),
 un tos sūta ne retāk kā reizi stundā. Šo ziņojumu nosaukums ir “Ziņojums par atrašanās vietu”.
 6. Ziņojumus, kas minēti 5. punktā, sūta elektroniski http formātā vai izmantojot kādu citu drošu datu apmaiņas proto-
 kolu (piemēram, X.25). Šos ziņojumus sūta reālajā laikā un 3. papildinājuma tabulā norādītajā formātā.
 7. Ja uz zvejas kuģa uzstādītā pastāvīgās satelītnovērošanas aparatūra darbojas ar kļūdām vai nedarbojas nemaz, kuģa kap-
 teinis 5. punktā paredzēto informāciju karoga valsts uzraudzības centram un Mauritānijas FMC laikus nosūta pa faksu.
 Šādos apstākļos reizi 4 stundās jāsūta kopējais ziņojums par atrašanās vietu. Šajā kopējā ziņojumā par atrašanās vietu
 iekļauj visus ziņojumus par atrašanās vietu, kurus kuģa kapteinis ik stundu ierakstījis saskaņā ar 5. punktu. Kuģa īpaš-
 niekiem ieteicams piesardzības dēļ turēt uz kuģa otru raidītāju.
 Minētos ziņojumus karoga valsts uzraudzības centrs tūlīt nosūta Mauritānijas FMC. Bojāto aparatūru salabo vai no-
 maina ne ilgāk kā 5 dienās. Šā termiņa beigās attiecīgajam kuģim jāatstāj Mauritānijas EEZ vai jāienāk kādā no Mau-
 ritānijas ostām.
 Ja rodas nopietna tehniska problēma un vajadzīgs papildu laiks, pēc kapteiņa pieprasījuma var pieļaut izņēmumu, kura
 ilgums nepārsniedz 15 dienas. Šādā gadījumā turpina piemērot 7. punktu, un visiem kuģiem, izņemot tunzivju zvejas
 kuģus, jāienāk ostā, lai uzņemtu uz klāja Mauritānijas zinātnisko novērotāju.
 8. Karoga valsts uzraudzības centri reizi stundā kontrolē savu kuģu pārvietošanos Mauritānijas EEZ. Ja kuģu uzraudzība
 nenotiek paredzētajos apstākļos, par to tūlīt informē Mauritānijas FMC un piemēro 7. punktā noteikto procedūru.
 ---pagebreak--- L 203/46 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 9. Ja Mauritānijas FMC konstatē, ka karoga valsts nesniedz 5. punktā paredzēto informāciju, ar Delegācijas starpniecību
 par to tūlīt paziņo Komisijai.
 10. Uzraudzības dati, kurus atbilstīgi šiem noteikumiem paziņo otrai Pusei, ir paredzēti vienīgi Mauritānijas iestādēm, kas
 kontrolē un uzrauga saskaņā ar nolīgumu zvejojošo Kopienas floti. Šos datus nekādā gadījumā nedrīkst paziņot kādam
 citam.
 11. Satelītnovērošanas sistēmas programmatūras un aparatūras elementiem jābūt drošiem, to darbībai jāizslēdz jebkāda
 atrašanās vietas datu sagrozīšanas un tehnisku manipulāciju iespēja.
 Sistēmai jābūt pilnībā automatizētai, tai jādarbojas bez pārtraukuma un neatkarīgi no vides un klimatiskajiem apstāk-
 ļiem. Satelītnovērošanas sistēmu ir aizliegts iznīcināt, bojāt, padarīt neekspluatējamu vai iejaukties tās darbībā.
 Kuģa kapteinis nodrošina to, ka
 — dati netiek sagrozīti,
 — satelītnovērošanas aparatūras antenu uztveršanas laukā nav fizisku šķēršļu,
 — elektroenerģijas padeve satelītnovērošanas aparatūrai ir nepārtraukta,
 — satelītnovērošanas aparatūra nav aizvākta no kuģa.
 12. Puses vienojas pēc pieprasījuma apmainīties ar informāciju par izmantoto satelītnovērošanas aparatūru, lai nodroši-
 nātu to, ka ikviens aparatūras elements pilnībā atbilst otras Puses prasībām saistībā ar šiem noteikumiem.
 13. Visas domstarpības par šo noteikumu interpretāciju vai piemērošanu izskata Pušu apspriedēs Apvienotajā komitejā, kas
 paredzēta nolīguma 10. pantā.
 14. Ja rodas šaubas par konkrētu kuģi, Mauritānijas FMC nosūta informācijas pieprasījumu karoga dalībvalsts FMC, un tas
 tūlīt pārraida attiecīgā kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskās koordinātas par pieprasījumā norādīto laikposmu.
 Ja rodas aizdomas par dažu kuģu darbībām, Mauritānija par to sniedz oficiālu paziņojumu karoga valstij un Kopienai.
 Kopiena apņemas šādos gadījumos piemērot Kopienas tiesību aktu noteikumus.
 15. Puses apņemas nolīguma 10. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā rast piemērotākos risinājumus, lai
 a) pirms šā protokola stāšanās spēkā atrisinātu visas tehniskās problēmas, kas var ietekmēt VMS sistēmas efektivitāti
 Mauritānijas zvejas zonās,
 b) analizētu veidus un līdzekļus sadarbības stiprināšanai, lai uzlabotu VMS noteikumu izpildi, jo īpaši lai veicinātu
 datu pārraidi no Eiropas kuģiem vienlaikus karoga dalībvalsts FMC un uzraudzības iestādei.
 VIII NODAĻA
 Mauritānijas zinātniskie novērotāji uz Kopienas kuģiem
 Ar šo izveido novērošanas sistēmu uz Kopienas kuģiem.
 1. Katrs Kopienas kuģis, kuram ir licence zvejai Mauritānijas zvejas zonās, uzņem uz klāja Mauritānijas zinātnisko novē-
 rotāju (izņemot tunzivju seinerus, uz kuriem novērotājus uzņem pēc Ministrijas pieprasījuma). Uz katra kuģa ir tikai
 viens zinātniskais novērotājs.
 Katru ceturksni pirms licenču izdošanas Ministrija ar Delegācijas starpniecību iesniedz Komisijai to kuģu sarakstu, uz
 kuru klāja jāuzņem zinātniskais novērotājs.
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/47
 2. Laikposms, ko zinātniskais novērotājs pavada uz kuģa, atbilst reisa ilgumam. Tomēr pēc skaidra Ministrijas pieprasī-
 juma uz kuģa pavadāmo laiku var sadalīt vairākiem zvejas reisiem atkarībā no reisa vidējā ilguma konkrētam kuģim.
 Šādu pieprasījumu Ministrija veic tad, kad paziņo, kurš zinātniskais novērotājs izraudzīts darbam uz konkrētā kuģa.
 Tāpat, ja reisa ilgumu samazina, zinātniskajam novērotājam var būt jādodas vēl vienā reisā ar to pašu kuģi.
 3. Ministrija vismaz septiņas darbdienas pirms paredzētās uzņemšanas uz klāja ar Delegācijas starpniecību paziņo Komi-
 sijai, kuri zinātniskie novērotāji ir izraudzīti darbam un apgādāti ar visiem vajadzīgajiem dokumentiem.
 4. Visus ar zinātniskā novērotāja darbību saistītos izdevumus, arī atalgojumu, piemaksas un pabalstus sedz Ministrija. Ja
 zinātnisko novērotāju uzņem uz klāja vai izceļ krastā ārzemju ostā, ceļa izdevumus un dienasnaudu, līdz novērotājs
 uzkāpj uz klāja vai ierodas Mauritānijas ostā, sedz kuģa īpašnieks.
 5. Kuģa kapteinis, kuram jāuzņem uz klāja zinātniskais novērotājs, veic visus vajadzīgos pasākumus zinātniskā novēro-
 tāja uzņemšanai uz klāja un izcelšanai krastā.
 Zinātniskais novērotājs uz kuģa uzturas tādos pašos apstākļos kā kuģa virsnieki.
 Zinātniskā novērotāja rīcībā ir visi viņa pienākumu izpildei vajadzīgie līdzekļi. Kapteinis viņam nodrošina piekļuvi sa-
 karu līdzekļiem, kas vajadzīgi zinātniskā novērotāja pienākumu izpildei; dokumentiem, kuri ir tieši saistīti ar kuģa veik-
 tajām zvejas darbībām, respektīvi, zvejas žurnālam, zvejas žurnāla pielikumam un navigācijas žurnālam; kuģa daļām,
 kurām nepieciešams piekļūt, lai atvieglotu novērotāja pienākumu izpildi.
 6. Zinātniskie novērotāji parasti uzkāpj uz klāja (un izceļas krastā) Mauritānijas ostā pirmā reisa sākumā pēc tam, kad
 paziņoti novērošanai izraudzītie kuģi (tam jānotiek vismaz 20 dienas pirms reisa sākuma).
 Attiecīgie kuģu īpašnieki ar savu vietējo pārstāvju starpniecību 15 dienās pēc minētā paziņojuma, izmantojot šā pie-
 likuma I nodaļā norādītos saziņas līdzekļus, dara zināmu uzraudzības iestādei, kura diena un osta izraudzītas zinātnis-
 kā novērotāja uzņemšanai uz klāja.
 7. Zinātniskajam novērotājam jāpiesakās izraudzītā kuģa kapteinim dienu pirms paredzētās uzņemšanas uz klāja. Ja zi-
 nātniskais novērotājs neierodas, kuģa kapteinis par to informē uzraudzības iestādi, kura divās stundās norīko citu no-
 vērotāju. Ja cits novērotājs netiek norīkots, kuģis, saņēmis apliecību par zinātniskā novērotāja neierašanos, ir tiesīgs
 atstāt ostu. Tomēr Ministrija par saviem līdzekļiem vēlāk var nodrošināt jauna zinātniskā novērotāja uzņemšanu uz klā-
 ja, netraucējot kuģa zvejas darbību.
 8. Ja kuģa īpašnieks neizpilda kādu no noteikumiem par zinātniskajiem novērotājiem, zvejas licenci automātiski aptur līdz
 laikam, kad kuģa īpašnieks ir izpildījis savas saistības.
 9. Zinātniskajiem novērotājiem:
 — jābūt profesionāli kvalificētiem,
 — ar atbilstošu pieredzi zvejniecībā, un
 — pilnībā jāpārzina šis protokols un attiecīgie Mauritānijas tiesību akti.
 10. Zinātniskais novērotājs nodrošina to, ka Kopienas kuģi, kas darbojas Mauritānijas zvejas zonā, ievēro šo protokolu.
 Viņš par to sagatavo ziņojumu. Zinātniskais novērotājs:
 — novēro kuģu zvejas darbības,
 — pārbauda to kuģu atrašanās vietu, kas piedalās zvejas darbībās,
 — ņem bioloģiskos paraugus zinātniskajām programmām,
 — reģistrē datus par izmantotajiem zvejas rīkiem un linuma acs izmēru.
 ---pagebreak--- L 203/48 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 11. Novērošana attiecas tikai uz zvejas darbībām un ar tām saistītajām darbībām, kuras reglamentē ar šo protokolu.
 12. Zinātniskais novērotājs:
 — veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņa ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un ne-
 kavē zvejas darbības,
 — lai noteiktu linuma acs izmēru zvejas rīkiem, kurus izmanto saskaņā ar nolīgumu, izmanto šim nolūkam apsti-
 prinātus instrumentus un procedūras,
 — saudzē iekārtas un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un ievēro visu attiecīgā kuģa dokumentu konfidencialitāti.
 13. Novērošanas laika beigās un pirms nokāpšanas no kuģa zinātniskais novērotājs sagatavo ziņojumu, izmantojot parau-
 gu šā pielikuma 2. papildinājumā. Viņš to paraksta kapteiņa klātbūtnē, un kapteinis pēc saviem ieskatiem var ziņoju-
 mam pievienot vai likt pievienot, viņaprāt, būtiskas piezīmes, kuras kapteinis paraksta. Kad zinātniskais novērotājs atstāj
 kuģi, viņš nodod kapteinim vienu ziņojuma eksemplāru.
 Ministrija ar Delegācijas starpniecību katru mēnesi nosūta Komisijai iepriekšējā mēneša ziņojumus (zināšanai).
 IX NODAĻA
 Izmetumi un jūras piesārņošana
 Puses iedziļinās zvejas kuģu gūtās nozvejas izmetumu problēmā un izpēta šo izmetumu izmantošanas iespējas un līdzekļus.
 Puses vienojas pēc šā protokola stāšanās spēkā īstenot kontroles pasākumus, kuru mērķis ir novērst atkritumeļļu izgāšanu
 no zvejas kuģiem jūrā.
 X NODAĻA
 Nelegālās zvejas apkarošana
 Lai Mauritānijas zvejas zonās novērstu un apkarotu nelegālās zvejas darbības, kuras apdraud zvejas resursu pārvaldības po-
 litikas īstenošanu, Puses vienojas regulāri apmainīties ar informāciju par šīm zvejas darbībām.
 Papildus pasākumiem, ko Puses jau piemēro saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, tās apspriežas par citām kopējas vai
 individuālas rīcības iespējām. Tādēļ tās pastiprina sadarbību, jo īpaši nelegālās zvejas darbību apkarošanā.
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/49
 1. papildinājums
 MAURITĀNIJAS UN EIROPAS KOPIENAS ZIVSAIMNIECĪBAS NOLĪGUMS
 UZRAUDZĪBAS IESTĀDES ADRESE
 Délégation à la Surveillance des Pêches et au Contrôle en Mer
 (Delegation for Fisheries Surveillance and Maritime Control)
 (DSPCM)
 Adrese: Boîte Postale (BP) 260 Nouadhibou
 Mauritanie
 Tālrunis: (222) 574 57 01
 Fakss: (222) 574 63 12
 E-pasts: dspcm@toptechnology.mr
 MAURITĀNIJAS ZVEJNIECĪBAS UZRAUDZĪBAS CENTRA (FMC) ADRESE
 FMC nosaukums: DSPCM SSN [DSPCM VMS]
 Tālr., VMS: (222) 574 67 43/574 56 26
 Fakss, VMS: (222) 574 67 43
 E-pasts, VMS: dspcm@toptechnology.mr
 Adrese, X25: 20803403006315
 ---pagebreak--- L 203/50 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 2. papildinājums
 ZINĀTNISKĀ NOVĒROTĀJA ZIŅOJUMS
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/51 ---pagebreak--- L 203/52 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 3. papildinājums
 VMS ZIŅOJUMU SNIEGŠANA MAURITĀNIJĀ
 ZIŅOJUMS PAR ATRAŠANĀS VIETU
 Obligāti vai
 Dati Kods Piezīmes
 fakultatīvi
 Ieraksta sākums SR O Sistēmas dati – apzīmē ieraksta sākumu
 Adresāts AD O Ziņojuma dati – adresāts. ISO trīsburtu valsts kods
 Sūtītājs FR O Ziņojuma dati – sūtītājs. ISO trīsburtu valsts kods
 Karoga valsts FS O
 Ziņojuma veids TM O Ziņojuma dati – ziņojuma veids: POS
 Radio izsaukuma sig- RC O Kuģa dati – starptautiskais radio izsaukuma signāls
 nāls
 Līgumslēdzējas puses IR O Kuģa dati – Līgumslēdzējas puses piešķirts vienotais numurs
 iekšējais pazīšanas nu- (karoga valsts trīsburtu ISO kods, numurs)
 murs
 Ārējais reģistrācijas XR O Kuģa dati – borta numurs
 numurs
 Ģeogrāfiskais platums LA O Kuģa atrašanās vietas dati – atrašanās vieta grādos, minūtēs un de-
 smitdaļminūtēs Z/D GGMM.m (WGS-84)
 Piemērs: N2046.3
 Ģeogrāfiskais garums LO O Kuģa atrašanās vietas dati – atrašanās vieta grādos, minūtēs un de-
 smitdaļminūtēs A/R GGMM.m (WGS-84)
 Piemērs: W01647.6
 Kurss CO O Kuģa kurss 360° skalā
 Ātrums SP O Kuģa ātrums decimālmezglos
 Datums DA O Kuģa atrašanās vietas dati – kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas da-
 tums UTC (GGGGMMDD)
 Laiks TI O Kuģa atrašanās vietas dati – kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas
 laiks UTC (SSMM)
 Ieraksta beigas ER O Sistēmas dati – apzīmē ieraksta beigas
 Rakstzīmju kopa: ISO 8859.1
 Datus pārraida pēc šāda parauga:
 — pārraides sākumu apzīmē ar divkāršu slīpsvītru (//) un kodu,
 — kodu no konkrētā datu elementa atdala ar vienu slīpsvītru (/).
 Fakultatīvie dati jānorāda intervālā starp ieraksta sākumu un beigām.
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/53
 4. papildinājums
 MAURITĀNIJAS EEZ ROBEŽAS
 Protokolā noteiktās EEZ koordinātas
 ES VMS
 1. Dienvidu robeža Plat. 16° 04’ N Gar. 19° 58’ W
 2. Koordinātas Plat. 16° 30’ N Gar. 19° 54’ W
 3. Koordinātas Plat. 17° 00’ N Gar. 19° 47’ W
 4. Koordinātas Plat. 17° 30’ N Gar. 19° 33’ W
 5. Koordinātas Plat. 18° 00’ N Gar. 19° 29’ W
 6. Koordinātas Plat. 18° 30’ N Gar. 19° 28’ W
 7. Koordinātas Plat. 19° 00’ N Gar. 19° 43’ W
 8. Koordinātas Plat. 19° 23’ N Gar. 20° 01’ W
 9. Koordinātas Plat. 19° 30’ N Gar. 20° 04’ W
 10. Koordinātas Plat. 20° 00’ N Gar. 20° 14,5’ W
 11. Koordinātas Plat. 20° 30’ N Gar. 20° 25,5’ W
 12. Ziemeļu robeža Plat. 20° 46’ N Gar. 20° 04,5’ W
 5. papildinājums
 Nuadibu ostā ietilpstošās zonas koordinātas, kurā atļauts veikt pārkraušanu citā kuģī
 (BUOY 2= N 20° 43,6 W 17° 01,8)
 1. Koordinātas Plat. 20° 43,6’ N Gar. 17° 01,4’ W
 2. Koordinātas Plat. 20° 43,6’ N Gar. 16° 58,5’ W
 3. Koordinātas Plat. 20° 46,6’ N Gar. 16° 58,5’ W
 4. Koordinātas Plat. 20° 46,7’ N Gar. 17° 00,4’ W
 5. Koordinātas Plat. 20° 45,3’ N Gar. 17° 00,4’ W
 6. Koordinātas Plat. 20° 45,3’ N Gar. 17° 01,5’ W
 Nuakšotas ostā ietilpstošās zonas koordinātas, kurā atļauts veikt pārkraušanu citā kuģī
 1. Koordinātas Plat. 18° 01,5’ N Gar. 16° 07’ W
 2. Koordinātas Plat. 18° 01,5’ N Gar. 16° 03,8’ W
 3. Koordinātas Plat. 17° 59’ N Gar. 16° 07’ W
 4. Koordinātas Plat. 17° 59’ N Gar. 16° 03,8’ W
 ---pagebreak--- L 203/54 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 6. papildinājums
 ---pagebreak--- 31.7.2008.
 III PIELIKUMS
 ZIVSAIMNIECĪBAS MINISTRIJA RŪPNIECISKĀS ZVEJAS DIREKTORĀTS
 DATI PAR ZVEJAS KUĢU AKTIVITĀTI 2005.GADĀ
 LV
 PAŠU VALSTS ES CITI KOPĀ
 KATEGORIJA KSk. KW GT ZvDSk. NOZVEJA KSk. KW GT ZvDSk. NOZVEJA KSk. KW GT ZvDSk. NOZVEJA KSk. KW GT ZvDSk. NOZVEJAS
 1 22 10 484 5 413 2 390 1 538 35 18 408 9 889 4 682 7 663 9 7 151 2 135 697 468 66 36 043 17 437 7 769 9 669
 2 8 7 042 3 171 398 386 14 4 794 3 089 1 956 7 210 1 307 161 18 6 23 12 143 6 421 2 372 7 602
 3 6 2 049 1 040 904 1 294 13 2 387 1 244 1 418 4 036 4 1 939 799 418 503 23 6 375 3 083 2 740 5 833
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 4 0 0 0 0 0 9 4 946 2 470 834 858 0 0 0 0 0 9 4 946 2 470 834 858
 C 100 63 316 29 876 19 795 22 333 50 34 554 20 922 9 758 16 833 0 0 0 0 0 150 97 870 50 798 29 553 39 166
 5 G 88 26 699 20 081 11 714 10 137 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 88 26 699 20 081 11 714 10 137
 ST 188 90 015 49 957 31 509 32 470 50 34 554 20 922 9 758 16 833 0 0 0 0 0 238 124 569 70 879 41 267 49 303
 6 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0
 7 0 0 0 0 0 23 46 265 28 983 1 708 0 0 0 0 0 23 46 265 28 983 0 1 708
 8 0 0 0 0 0 27 9 797 6 137 7 633 4 1 451 909 31 11 248 7 046 0 7 633
 9 3 10 350 17 136 594 28 587 12 75 460 59 699 1 044 112 347 51 145 449 316 158 7 848 416 212 66 231 259 392 993 9 486 557 146
 10 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 4 1 236 839 44 80 4 1 236 839 44 80
 KOPĀ 227 119 940 76 717 35 796 64 275 183 196 611 132 433 19 691 158 288 73 157 533 321 001 9 025 417 269 483 474 084 530 151 64 512 639 833
 KATEGORIJAS
 KSk. Kuģu skaits 1 — VĒŽVEIDĪGIE, IZŅEMOT LANGUSTUS 7 — TUNZIVIS (ZVEJAS VADI)
 KW Jauda 2 — MELNAIS HEKS 8 — TUNZIVIS (MAKŠĶERES+ĀĶU JEDAS)
 GT Bruto tilpība 3 — GRUNTS ZVEJAS RĪKI, IZŅEMOT TRAĻUS 9 — PELAĢISKĀS SUGAS
 ZvDSk. Zvejas dienu skaits 4 — GRUNTS TRAĻI, IZŅEMOT MELNĀ HEKA ZVEJAI 10 — KRABJI
 NOZVEJAS Kuģu kopējās nozvejas 5 — GALVKĀJI 11 — PELAĢISKĀS SUGAS (NOZVEJOTAS NESASALDĒ)
 (mērķsugas un piezveja) 6 — LANGUSTI
 NB! Dati par Baltijas valstu (Lietuvas un Latvijas) kuģu aktivitāti 2005. gadā, tostarp dati par nozveju (133 053 tonnas), norādīti tabulas slejā “Citi”, nevis slejā “ES”. L 203/55
 (*) Par tunzivju zvejas kategorijām (7. un 8. kategorija) norādītie dati ir ES mēroga dati.
 ---pagebreak--- L 203/56
 ZIVSAIMNIECĪBAS MINISTRIJA RŪPNIECISKĀS ZVEJAS DIREKTORĀTS
 DATI PAR ZVEJAS KUĢU AKTIVITĀTI 2006.GADĀ
 PAŠU VALSTS ES CITI KOPĀ
 KATEGORI- LV
 KSk. KW GT ZvDSk. NOZVEJA KSk. KW GT ZvDSk. NOZVEJA KSk. KW GT ZvDSk. NOZVEJA KSk. KW GT ZvDSk. NOZVEJAS
 JA
 1 20 13 616 4 715 3 039 1 474 34 14 926 9 601 6 910 7 042 3 1 501 936 293 308 57 30 043 15 252 10 242 8 824
 2 2 589 224 88 476 13 3 915 3 414 2 526 7 874 0 0 0 0 0 15 4 504 3 638 2 614 8 350
 3 6 2 779 1 010 594 4 661 7 1 110 552 637 2 173 0 0 0 0 0 13 3 889 1 562 1 231 6 834
 4 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0
 C 84 18 947 11 212 43 30 086 17 983 7 665 13 995 0 0 0 0 0 127 26 612 25 207
 67 290 26 176 97 376 44 159
 5 G 42 7 546 4 838 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 42 7 546 4 838
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 ST 126 26 493 16 050 43 7 665 13 995 169 34 158 30 045
 6 0 0 0 0 0 1 570 219 98 11 0 0 0 0 0 1 570 219 98 11
 7()* 0 0 0 0 0 10 20 062 8 547 978 11 22 068 5 650 21 42 130 14 197
 8 ( *) 0 0 0 0 0 20 8 383 3 207 7 812 16 4 611 4 914 36 12 994 8 121
 9 0 0 0 0 0 15 56 269 73 441 1 939 264 645 22 90 385 113 506 3 705 271 480 37 146 654 186 947 5 644 536 125
 10 1 692 132 90 160 1 441 252 61 180 0 0 0 0 0 2 1 133 384 151 340
 11 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0
 KOPĀ 155 84 966 32 257 30 304 22 821 144 135 762 117 216 19 836 304 709 52 118 565 125 006 3 998 271 788 351 339 293 274 479 54 138 590 528
 KATEGORIJAS
 KSk. Kuģu skaits 1 — VĒŽVEIDĪGIE, IZŅEMOT LANGUSTUS 7 — TUNZIVIS (ZVEJAS VADI)
 KW Jauda 2 — MELNAIS HEKS 8 — TUNZIVIS (MAKŠĶERES+ĀĶU JEDAS)
 GT Bruto tilpība 3 — GRUNTS ZVEJAS RĪKI, IZŅEMOT TRAĻUS 9 — PELAĢISKĀS SUGAS
 ZvDSk. Zvejas dienu skaits 4 — GRUNTS TRAĻI, IZŅEMOT MELNĀ HEKA ZVEJAI 10 — KRABJI
 NOZVEJAS Kuģu kopējās nozvejas 5 — GALVKĀJI 11 — PELAĢISKĀS SUGAS (NOZVEJOTAS NESASALDĒ)
 (mērķsugas un piezveja) 6 — LANGUSTI
 (*) Par tunzivju zvejas kategorijām (7. un 8. kategorija) norādītie dati ir ES mēroga dati.
 Puses vienojas katru gadu, vēlākais, līdz nākamā gada 1. maijam atjaunināt šos zvejas piepūles datus.
 31.7.2008.
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/57
 IV PIELIKUMS
 Pamatnostādnes mērķu un darbības rādītāju matricas sagatavošanai, lai uzraudzītu ilgtspējīgas attīstības
 stratēģijas īstenošanu Mauritānijas zivsaimniecības nozarē
 Stratēģiskās prioritātes un mērķi Darbības rādītāji (indikatīvs uzskaitījums)
 1. Zivsaimniecības pārvaldības uzlabošana un nomas
 optimizēšana
 1.1. Ilgtspējīgu uzlabojumu ieviešana zvejniecībās Sagatavoto, īstenoto un novērtēto zvejniecības attīstības plā-
 nu skaits
 Reģistrēto piekrastes zvejas un amatierzvejas kuģu skaits (ab-
 solūtā un procentuālā izteiksmē)
 Mauritānijas EEZ kuģu reģistra turēšana
 1.2. Zivsaimnieciskās un okeanogrāfiskās pētniecības pastiprinā- Krājumu novērtēšanas nolūkā veikto apsekojumu skaits
 šana
 Īstenoto pētniecisko programmu skaits
 Ieteikumu skaits, kas sniegti un ievēroti saistībā ar galveno
 zvejas resursu stāvokli (jo īpaši zvejas aizliegumi un pārzve-
 joto krājumu saglabāšanas pasākumi)
 1.3. Zvejas uzraudzības pastiprināšana [Neatkarīgu zvērinātu inspektoru skaits un attiecīgie piešķī-
 rumi valsts budžetā]
 Veikto inspekciju kvalitāte un daudzveidība (jūrā veiktās uz-
 raudzības dienu skaits, ostā un jūrā veikto inspekciju skaits,
 no gaisa veikto inspekciju skaits, publicēto statistikas biļete-
 nu skaits)
 Radarkontroles nodrošinātais pārklājums Mauritānijas EEZ
 (procentuāli)
 VMS kontroles nodrošinātais flotes pārklājums (procentuāli)
 Elektroniskā zvejas žurnāla izmantojums (procentuāli) rūp-
 nieciskās un piekrastes zvejas flotē kopā
 1.4. Zvejas kapacitātes kontrole un pielāgošana Zvejas kapacitātes pielāgošanas programmas īstenošana
 Bentisko sugu, jo īpaši astoņkāju, zvejas kuģu skaita samazi-
 nājums (procentuāli)
 1.5. Jaunu zvejniecību attīstīšana Jaunu zvejniecību attīstības plānu īstenošana
 2. Nozares ekonomiskās un sociālās ietekmes palie-
 lināšana
 2.1. Ostu infrastruktūras un pakalpojumu attīstīšana Nuadibu ostas renovācijā paveiktais darbs
 Nuadibu amatierzvejas ostas renovācijā un paplašināšanā pa-
 veiktais darbs
 Veikto pasākumu skaits, lai panāktu Zivju tirgus atbilstību
 standartiem
 Amatierzvejā gūto nozveju izkraušanas platformu izveidē
 paveiktais darbs
 Nuadibu apkaimē aizvākto vraku skaits
 ---pagebreak--- L 203/58 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
 Stratēģiskās prioritātes un mērķi Darbības rādītāji (indikatīvs uzskaitījums)
 2.2. Mauritānijas rūpnieciskās zvejas flotes pārstrukturēšana, Pārstrukturēšanas jomā veikto pasākumu skaits
 amatierzvejas flotes modernizēšana un veselības un higiēnas
 prasību izpildes nodrošināšana Piedāvāto finanšu instrumentu kvalitāte
 Ar leduskastēm apgādāto zvejas laivu skaits
 Izstrādātie un ieviestie noteikumi par obligātajām veselības
 un higiēnas prasībām, ko piemēro zvejas laivām un tām gū-
 tajiem zvejas produktiem
 2.3. Zvejas produktu kvalitātes uzlabošana (izkrauto un apstrā- Pielāgota un darbojas zvejas produktu inspekcijas sistēma
 dāto produktu atbilstība veselības un higiēnas prasībām)
 Veselības un higiēnas prasību jautājumos organizēto infor-
 matīvo kampaņu skaits (organizēto kursu un apmācīto per-
 sonu skaits)
 Darbojas zvejas produktu analīžu laboratorija Nuakšotā
 Nuakšotas Zivju tirgus atbilstība veselības un higiēnas prasī-
 bām
 Ar ledus traukiem apgādāto zvejas laivu skaits
 Amatierzvejas produktu izkraušanai un apstrādei iekārtoto
 vietu skaits
 2.4. Amatierzvejas, iekšzemes zvejas un akvakultūras attīstīšana Amatierzvejā gūto nozveju apjoms
 Īstenoto akvakultūras projektu skaits
 Iekšzemes zvejas projektiem novirzītā finansējuma apjoms
 2.5. Privāto ieguldījumu veicināšana nozarē Pieņemto institucionālo reformu skaits
 Ieguldījumu tiesiskās vides uzlabošanā paveiktais darbs
 Īstenotie finanšu mērķinstrumenti (budžeta pozīcijas par
 amatierzveju, atbalsts rūpnieciskajai zvejai)
 Izveidoto komerciālās partnerības forumu skaits
 Veikto privāto ieguldījumu apjoms
 Īstenoto sabiedrisko–privāto vai privāto–privāto partnerības
 projektu skaits
 3. Jūras vides, dzīvotņu un piekrastes zonas aizsar-
 dzība
 3.1. Jūras vides un ūdens dzīvotņu aizsardzība Jūras vides stāvokļa analīzei veltīto pētījumu skaits (kopējais
 stāvoklis un individuālu vides parametru analīze)
 Veikto saglabāšanas pasākumu skaits un kvalitāte
 Piesārņojošo vielu savākšanas spējas uzlabošanā paveiktais
 darbs (atkritumeļļas savākšanas konteineri u.c.), notekūdeņu
 attīrīšanas iekārtu izbūve
 Pieņemts un īstenots piesārņojošo vielu apsaimniekošanas
 tiesiskais regulējums
 3.2. Jūras piesārņojuma noteikšanas un apkarošanas spējas uz- Pretpiesārņojuma centra izveidē paveiktais darbs
 labošana
 Piesārņojuma apkarošanas jomā apgūtā materiāla kvalitāte
 un kvantitāte
 ---pagebreak--- 31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/59
 Stratēģiskās prioritātes un mērķi Darbības rādītāji (indikatīvs uzskaitījums)
 4. Tiesiskā un institucionālā regulējuma reforma
 4.1. Personāla apmācības iespēju uzlabošana Pieņemts un īstenots mācību plāns
 Kvalifikācijas paaugstināšanas kursu skaits, kas organizēti va-
 došajiem darbiniekiem
 Mācību kursu skaits, kas organizēti tehniskajiem darbinie-
 kiem
 4.2. Zivsaimniecības ministrijas tehnisko dienestu un nozares Darbības budžetu pieaugums (procentuāli)
 pārvaldībā iesaistīto dienestu darba efektivitātes uzlabošana
 Funkcionāla datubāze
 Amatierzvejas un rūpnieciskās zvejas licenču pārvaldības uz-
 labošana
 4.3. Stratēģijas īstenošanas uzraudzības un novērtēšanas pilnvei- Ieviesta un darbojas uzraudzības sistēma
 de (sistēmas vadība)
 Izstrādāta vērtēšanas rādītāju kopa, un regulāri tiek veikts sis-
 tēmas novērtējums pēc šiem rādītājiem
 Veikto regulāro novērtējumu skaits