text:
 EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
 Bryssel, 18.11.1997
 KOM(97) 550 lopull.
 97/0302 (CNS)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
 energia-alan toimien monivuotisesta puiteohjelmasta (1998 - 2002)
 ja
 ^ttffiNLIITXYYISTÄ TOIMENPITEISTÄ
 (komission esittämä)
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- PERUSTELUT
 JOHDANTO 3
 1. ENERGIAPOLITIIKAN LUJITTAMINEN JÄSEN YHTENÄISYYDEN PARANTAMINEN 6
 1.1 Yleiset periaatteet 6
 1.1.1 Horisontaaliset toimet 7
 1.1.2 Aihepiirikohtaiset ohjelmat 7
 1.1.3 Muiden yhteisön politiikkojen ja ohjelmien energiaa koskevien osuuksien yhteensovittaminen
 1.2 Puite-ohjelman rakenne 8
 1.2.1 Lainsäädäntö 8
 1.2.2 Elimet 8
 1.2.3 Hallintoja valvonta 9
 1.3 Toimet ja ohjelmat 10
 1.3.1 Ennusteet ja markkina-analyysit (vertaa liite II) 10
 1.3.2 Kansainvälinen energia-alan yhteistyö (vertaa liite III) 12
 1.3.3 Uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen ja alaa koskevan strategian ja yhteisön
 toimintasuunnitelman täytäntöönpano (verta* liite IV) 14
 1.3.4 Energiatehokkuuteen kannustaminen (vertaa liite V) 16
 1.3.5 Kiinteiden polttoaineiden puhtaaseen ja tehokkaaseen käyttöön kannustaminen (vertaa liite VI) 17
 1.3.6 Ydinvoima-alan yhteistyö turvallisuusasioissa, teollisuusyhteistyö Venäjän ja Uusien itsenäisten
 valtioiden kanssa ja radioaktiivisten aineiden kuljetus, mukaan lukien laittoman kaupan
 torjunta (vertaa liite VI)) 18
 1.4 Muiden yhteisön politiikkojen ja ohjelmien energiaa koskevien osuuksien yhteensovittaminen 21
 1.4.1 Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) tukeminen
 1.4.2 Euroopan laajuiset verkot
 1.4.3 Muut politiikat tai ohjelmat
 1.5 Yleiset rahoitukseen liittyvät tekijät
 2. YHTEISÖN ERI POLITIIKKOJEN ENERGIAA KOSKEVIEN OSUUKSIEN YHTEENSOVITTAMISEN
 PARANTAMINEN 23
 PÄÄTELMÄT 24
 LIITTEET
 -2
 ---pagebreak--- EHDOTUS:
 Neuvoston Päätös
 energia-alan toimien monivuotisesta puiteohjelmasta (1998 - 2002)
 ja siihen liittyvistä toimenpiteistä
 PERUSTELUT
 JOHDANTO
 Energiapolitiikkaa koskevien keskustelujen yhteydessä toimielimissä on esitetty toistuvasti
 toivomus siitä, että perustettaisiin energiapolitiikan alan toimia koskeva puiteohjelma.
 Neuvosto esitti lopulta asiaa koskevan virallisen pyynnön1. Tarkastellessaan komission
 tiedonantoa "Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin'^ Euroopan
 parlamentti3 ja talous- ja sosiaalikomitea4 esittivät samanlaisen toivomuksen.
 Energia on elintärkeä ala unionin taloudelle ja sen kansalaisten hyvinvoinnille, ja energia-
 alan tapahtumiin on vastattava sopivalla energia-alan strategialla. Denverin
 huippukokouksessa tehty päätös, jonka mukaan Moskovassa järjestetään keväällä 1998
 yksinomaan energiakysymyksille omistettu G8-maiden huippukokous, on myös
 osoitus energia-alan ja kaikkien siihen liittyvien ongelmien vaatiman huomion suuruudesta.
 Neuvoston erityisestä pyynnöstä 23. huhtikuuta 1997 annetusta tiedonannosta
 "Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin" käy selkeästi ilmi seuraava
 tilanne:
 (1) Unioni kohtaa - ja joutuu kohtaamaan yhä enemmän - energia-alan strategiaan
 liittyviä merkittäviä haasteita:
 (a) Jos nykyinen suuntaus jatkuu eikä mitään tehdä, energian saannin
 riippuvuusaste ulkopuolisista maista voi kasvaa vuoteen 2020 mennessä hiilen
 osalta nykyisestä 50 prosentista 80 prosenttiin, maakaasun osalta 70 prosenttiin
 ja raakaöljyn osalta 90 prosenttiin. Kaksi viimeksi mainittua pysyvät
 ennusteiden mukaan Euroopan hyödynnetyimpinä energialähteinä. Lisäksi
 energian saannin riippuvuus on yhteydessä geopoliittiseen tilanteeseen, jonka
 kehitysnäkymiä on vaikea arvioida, ja tässä yhteydessä on myös tärkeää
 huomata, että YUTP:n poliittinen komitea antoi neuvoston analysointi- ja
 suunnitteluryhmän (COPLAn) tehtäväksi keskittyä vuoden 1997 toisella
 l Neuvoston päätöslauselma, annettu 8 päivänä heinäkuuta 1996, valkoisesta kirjasta "Euroopan
 unionin energiapolitiikka" (EYVL N:o C 224, 1.8.1996) ja neuvoston asetus (EY) N:o 701/97
 SYNERGIA-ohjelmasta (EYVL N.o L 104, 22.4.1997).
 2
 KOM(97) 167 lopullinen, 23.4.1997
 3
 viite EP
 4
 viite TSK
 ---pagebreak--- vuosipuoliskolla tarkastelemaan energia-alan uuden geopolitiikan merkitystä
 Euroopan unionille. EU tarvitsee toimitusvarmuutta painottavan strategian,
 joka perustuu erilaisiin energialähteisiin ja unionin alueella esiintyvien
 uusiutuvien energialähteiden edistämiseen yhdistettynä taloudelliseen
 energiakäyttöön; tämän strategian tukemiseksi tarvitaan enemmän
 kansainvälistä yhteistyötä ja Euroopan laajuisen energiaverkon perusrakenteiden
 kehittämistä unionin yhdistämiseksi ulkopuolisiin toimittajiin.
 (b) On tarpeen tukea voimakkaasti unionin yritysten kilpailukykyä. Yritykset ovat
 joutuneet liian usein kärsimään energiakustannuksista, jotka ovat korkeammat
 kuin niiden muualla kuin Euroopassa olevien kilpailijoiden, erityisesti
 amerikkalaisten, energiakustannukset (on esimerkiksi arvioitu, että kemian
 alalla Euroopan teollisuuden energiakustannukset ovat 45 prosenttia
 korkeammat kuin amerikkalaisten yritysten vastaavat kustannukset).
 (c) Talouselämän nopean maailmanlaajuistumisen ja työpaikkojen luomisen tarpeen
 vuoksi eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn parantaminen on keskeinen
 kysymys; on myös edistettävä nettotyöpaikkoja luovia aloja kuten uusiutuvat
 energialähteet ja energian säästäminen. Ottaen huomioon Euroopan
 kansalaisten huolestumisen ja yhteisön allekirjoittamat kansainväliset
 sitoumukset on huolehdittava siitä, että energiamarkkinoiden kehittyminen sopii
 yhteen ympäristönsuojelun tavoitteiden kanssa. Euroopan kaupunkien
 keskustojen hälyttävät saastetasot sekä ilmastonmuutoksen ympäristö- ja
 terveysvaikutukset muistuttavat hallituksia ja kansalaisia siitä, että
 energiavalinnoissa on toteutettava kiireellisiä ja kauaskantoisia toimenpiteitä.
 Tätä tarvetta korostavat nykyiset ilmastonmuutosyleissopimuksen yhteydessä
 käydyt keskustelut ja Kioton konferenssin jälkeen toteutettavat toimenpiteet.
 Tällaiset päätökset edellyttävät kuluttajakäyttäytyrnisessä syvällistä muutosta,
 joka on saatava aikaan kysyntään ja tarjontaan kohdistuvalla tietoisella
 politiikalla.
 2. Yhteisöllä on käynnissä energia-alalla lukuisia, mutta hajanaisia toimia, jotka
 jakautuvat.
 (a) joko itse energiapolitiikan alalla eri aikoina ja eri yhteyksissä laadittuihin eri
 ohjelmiin5
 (b) tai yhteisön eri politiikkoihin, kuten ympäristöä, verotusta, ulkosuhteita6,
 sisämarkkinoita ja tutkimusta koskeviin politiikkoihin, rakennepolitiikkoihin tai
 jopa maatalouspolitiikkaan.
 Tämä tilanne on seurausta yhteisön energia-alan kysymyksiä koskevan lähestymistavan
 kehittymisestä ajan mittaan sekä pyrkimyksestä käsitellä monimutkaisen ongelman kaikkia
 osatekijöitä. Tätä tarkoitusta varten käyttöön otetuilla välineillä on voitu vastata tarpeisiin,
 5
 SAVE, ALIENER, SYNERGIA jne.
 6
 PHARE-ja TACIS-ohjelmien erityisesti energiaa käsittelevät osat
 ---pagebreak--- ja välineiden yleistä toimivuutta voidaan kaiken kaikkiaan pitää tyydyttävänä.
 Hajanaisuuden seurauksena voi kuitenkin olla:
 • tietty avoimuuden puute osapuolten välillä
 • päällekkäisten toimintojen vaara
 • eri toimien välisen epäjohdonmukaisuuden vaara
 • hallinnolliset vaikeudet
 • voimavarojen parhaan mahdollisen käytön estyminen
 • mahdollisuuksien hukkaaminen yhteisvaikutusten luomiseksi ja toimien toisiaan
 täydentävyyden maksimoimiseksi.
 Jotta yhteisön energiapolitiikka voisi vastata asianmukaisesti kohtaamiinsa haasteisiin ja
 vaikeuksiin, sitä on keskitettävä ja yhdennettävä entistä enemmän. Kaasun ja sähkön
 sisämarkkinoiden toteuttaminen kilpailuun ja avoimuuteen perustuvien markkinoiden
 periaatteen mukaisesti on näiden vaatimusten kannalta ratkaiseva tekijä.
 Yhteisön toteuttamien toimien tasolla tehokkaan politiikan ensimmäinen edellytys on
 toimien keskittäminen. Energia-alalla tämä edellyttää keskittymistä kolmeen
 ensisijaiseen tavoitteeseen, joita ovat:
 • toimitusvarmuus
 • kilpailukyky
 • ympäristönsuojelu.
 Jokaisen energia-alan toimen, toteutettiinpa se varsinaisen energiapolitiikan yhteydessä tai
 jonkin muun yhteisön politiikan alalla, bn edistettävä näiden tavoitteiden toteutumista.
 Jos kuhunkin tavoitteeseen kuitenkin pyritään ainoastaan "toiminnallisella" tasolla, rajat
 tulevat nopeasti vastaan ja voidaan ajautua jopa tavoitteiden välisiin ristiriitoihin. Koska
 energiapolitiikan toimintaympäristö on monimutkainen, tyydyttävän tasapainon löytäminen
 poliittisten, taloudellisten ja yhteiskunnallisten haasteiden välillä on ehkä
 välttämättömämpää kuin muilla aloilla. Ainoastaan todella yhdennetyn lähestymistavan
 avulla kaikki ratkaistavia ongelmia koskevat tiedot voidaan ottaa asianmukaisella tavalla
 huomioon, mistä on osoituksena erityisesti auto oil -ohjelman täytäntöönpanoa koskeva
 strategia.
 Lisäksi on erittäin tärkeää, että Agenda 2000 -asiakirjassa sanotaan, että yhteisön
 politiikan ulkoiset näkökohdat, esimerkiksi ympäristö- ja energiakysymykset, tulevat
 olemaan entistä enemmän yhteisön ulkosuhteiden erottamaton osa.
 Energiapolitiikalle on annettava ensisijainen asema. Jotta unionin myöntämästä tuesta
 voitaisiin saada mahdollisimman suuri hyöty, energiapolitiikan alaan kuuluvat toimet on
 toteutettava seuraavien suuntaviivojen mukaisesti:
 ---pagebreak--- • jokaiseen yhteisön toimen on edistettävä suoraan yhden tai useamman edellä
 mainitun ensisijaisen tavoitteen saavuttamista,
 • kaikkien sellaisten toimien, joihin sisältyy energiaa koskeva osa-alue,
 yhteensovittamista on parannettava merkittävästi,
 • eri osapuolten välistä yhteistyötä on edistettävä yhteisön toimielimissä ja
 jäsenvaltioissa toissijaisuusperiaatetta täysin noudattaen,
 • tilanteisiin on pystyttävä vastaamaan nopeasti,
 • menettelyjä on selkeytettävä ja yksinkertaistettava,
 • toimia on lujitettava tärkeysjärjestyksen ja tarpeiden mukaan.
 Lisäksi on tärkeää, että tätä yhtenäisyyteen ja yhteensovittamiseen perustuvaa
 lähestymistapaa noudatetaan kaikilla tasoilla:
 • yhteisön varsinaisessa energiapolitiikassa: energia-alan puiteohjelma on laadittu tämä
 huomioon ottaen (vertaa 1 luku),
 • moniin muihin yhteisön politiikkoihin sisältyvien energiaa koskevien osa-alueiden
 välillä; lähestymistavan noudattaminen varmistetaan perustamalla komissioon
 asianmukaiset rakenteet (vertaa 2 luku), ja entistä yhteensovittamistasoa on
 vahvistettava, ja
 • jäsenvaltioiden ja muiden asianosaisten kanssa7.
 Lisäksi olisi pyrittävä varmistamaan se, että ohjelmasta muodostuu ulospäin
 johdonmukainen ja yhtenäinen kuva. Sen vuoksi komissio yksilöi kaikille ohjelman
 yhteydessä järjestettäville tiedotusta ja viestintää koskeville toimille avainkohdat ja
 kohderyhmät. Jäsenvaltioissa sijaitsevien tiedotusverkostojen avulla järjestetään myös
 suurelle yleisölle suunnattuja toimia.
 1. ENERGIAPOLITIIKAN LUJITTAMINEN JA SEN YHTENÄISYYDEN PARANTAMINEN
 1.1 Yleiset periaatteet
 Energia-alan puiteohjelman ensisijaisena tarkoituksena on varmistaa
 energiapolitiikan alalla käynnistettyjen toimien yhtenäisyys ja tehokkuus, ja
 se muodostaa siten välineen, jolla voidaan järkiperäistää tämän politiikan alaan
 välittömästi kuuluvia ohjelmia. Kuten edellä mainittiin, kyseiset ohjelmat on
 Jäsenvaltioiden ja muiden asianosaisten yhteistyön olisi kehityttävä asianmukaisissa puitteissa, joista
 määrätään ensinnäkin neuvoa-antavan energiakomitean perustamisesta 8 päivänä marraskuuta 1996
 tehdyssä komission päätöksessä 96/642 sekä toiseksi ehdotuksessa neuvoston päätökseksi
 KOM(97) 436 sovittuja yhteisön energiatavoitteita koskevan yhteistyön järjestämisestä.
 ---pagebreak--- määritelty ja toteutettu eri aikoina ja eri yhteyksissä; ne on nyt sisällytettävä
 entistä yhdennetympään ja avoimempaan, viideksi vuodeksi vahvistettuun
 puiteohjelmaan.
 Tämä lähestymistapa perustuu horisontaalisten toimien ja
 aihepiirikohtaisten toimien tai ohjelmien välisiin yhteyksiin. Nämä kaksi
 toiminnan luokkaa, jotka esitetään yksityiskohtaisesti jäljempänä 1.3 osassa,
 ovat toisiaan täydentäviä, ja ne on organisoitu niin, että niissä keskitytään
 ensisijaisiin tavoitteisiin, jotka otetaan huomioon jatkossa kaikkien toimien
 täytäntöönpanossa.
 Ohjelmaan varatut määrärahat (vertaa 1.5 osa) määräytyvät nykyisten
 rahoitusnäkymien perusteella. Niiden kattaman ajanjakson jälkeen
 uudelleenarviointi- ja/tai lujittamistoimien on perustuttava ensisijaisiin
 poliittisiin tarpeisiin ja tavoitteisiin.
 1.1.1 Horisontaaliset toimet
 Kyseessä olevat toimet ovat luonteeltaan sellaisia, että ne koskevat kaikkia
 erityisohjelmia ja edistävät yleisesti ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista.
 Vaikka jokaisella toimella onkin oma päämääränsä, niiden avulla voidaan
 myös taata puiteohjelman tasolla aihepiirikohtaisten ohjelmien yhteydessä
 käynnistettyjen toimien yhteensovitettu toteuttaminen ja edistää
 yhteensovittamista muiden yhteisön politiikkojen kanssa. Horisontaaliset
 toimet kattavat.
 • tulevaisuutta koskevat tutkimukset ja markkinoiden seurannan
 • kansainvälisen energia-alan yhteistyön.
 1.1.2 A ihepiirikohtaiset ohjelmat
 Nämä ohjelmat koskevat unionin energiapolitiikan erityisiä ensisijaisia
 aihepiirejä, ja ne ovat perusteltuja, koska ne myötävaikuttavat kaikkien
 ensisijaisten energia-alan poliittisten tavoitteiden toteuttamiseen. Niissä
 korostetaan erityisesti ympäristöä säästäviä teknologioita ja kestävää
 kehitystä:
 1. uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä sekä yhteisön tätä alaa
 koskevan strategian ja toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa vuoteen
 2010 asti,
 2. energiatehokkuuden ja energiansäästön edistämistä,
 3. kiinteiden polttoaineiden puhtaan ja tehokkaan käytön edistämistä,
 4. ydinvoima-ala yhteistyötä turvallisuusasioissa, teollisuusyhteistyötä uusien
 itsenäisten valtioiden kanssa, radioaktiivisten aineiden kuljetusta, laittoman
 kaupan torjunta mukaan lukien.
 -7-
 ---pagebreak--- 1.1.3 Muiden yhteisön politiikkojen ja ohjelmien energiaa koskevien
 osuuksien yhteensovittaminen
 Tämä koskee erityisesti kahdenlaisia toimia, jotka ovat energia-alalla erittäin
 tärkeitä sekä sisältönsä että käytettyjen varojen suuruuden vuoksi, mutta joihin
 on sovellettava erityistä menettelyä ja joita ei sen vuoksi ole sisällytetty
 sellaisenaan tähän puiteohjelmaan:
 • tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) tuki
 • Euroopan laajuiset energiaverkot.
 Huomiota kiinnitetään kuitenkin myös kaikkien muiden sellaisten politiikkojen
 tai ohjelmien yhteensovittamisen parantamiseen, joiden toiminta-alaan kuuluu
 energiakomponentteja, kuten ulkosuhteet (PHARE, TACIS, MEDA),
 rakennerahastot tai investointituki.
 1.2 Puiteohjelman rakenne
 1.2.1 Lainsäädäntö
 Puiteohjelman täytäntöönpano peaistuu
 • peruspäätökseen, jossa määrillään yleiset puitteet, puiteohjelman
 toteuttamisajanjakso, tärkeimmät rahoitusta koskevat kysymykset sekä
 täytäntöönpanosta vastaavat elimet. Tämän päätöksen liitteessä esitetään
 resurssien alustava jakautuminen yksittäisten erityistoimien kesken, ja
 • mahdollisiin erityissäännöksiin, joilla tarkennetaan kunkin kyseessä olevan
 toimen päämäärät, sisältö ja yksityiskohdat ja jotka tarvittaessa korvaavat
 vastaavat tällä hetkellä voimassa olevat tai juuri hyväksymismenettelyssä
 olevat säädökset (vertaa liitteet II - VII).
 Itse puiteohjelmasta tehtävä päätös perustuu perustamissopimuksen 235
 artiklaan. Erityistoimet, jotka kohdistuvat erityisesti ympäristöä säästävien
 teknologioiden edistämiseen, perustuvat 130 s artiklan 1 kohtaan, ja muut
 erityistoimet 235 artiklaan. Lähestymistavan määrittelyssä ja
 täytäntöönpanossa tarvittavan selkeyden sekä toimien yhtenäisyyden
 takaamiseksi on tärkeää, että kyseisiä tekstejä pidetään erottamattomana
 kokonaisuutena.
 1.2.2 Elimet
 Entistä suuremman yhtenäisyyden tavoittelemista koskevan pääperiaatteen
 noudattaminen edellyttää sitä, että päätösmenettelyn tehokkuuteen
 kiinnitetään erityistä huomiota; tehokkuus taas perustuu entistä parempaan
 yhteensovittamiseen, joustavuuteen ja tiedonkulkuun.
 Tämän vuoksi perustetaan yksi ainoa neuvoa-antava komitea puiteohjelman
 toimia (horisontaalisia toimia ja aihepiirikohtaisia ohjelmia) varten. Tämä
 komitea toimii yhdessä kaikkien asianosaisten elimien kanssa, mukaan lukien
 ---pagebreak--- jäljempänä mainitut komiteat. Komitea edistää aktiivisesti yhteisön eri
 politiikkojen alalla toteutettujen energia-alan toimien yhteensovittamista ja
 tarkastelee toimien yhteensovittamista komission säännöllisesti laatiman
 kertomuksen perusteella.
 Kun otetaan huomioon käsiteltävien kysymysten moninaisuus ja tekninen
 monimutkaisuus, on kuitenkin taattava työmenetelmien ja organisaation
 suurin mahdollinen joustavuus, niin että voidaan turvautua kaikkeen
 tarvittavaan asiantuntemukseen. Komitean on otettava tämä huomioon
 työjärjestyksessään.
 Tietyt erityistä tarkoitusta varten perustetut elimet jatkavat toimintaansa
 entiseen tapaan. Kyseessä ovat erityisesti seuraavat komiteat.
 - energia-alan neuvoa-antava komitea8
 - yhteisön energiatavoitteita koskeva komitea9
 - suuntaviivoja koskeva komitea (Euroopan laajuiset energiaverkot);
 - TTK:n hallintoa koskevat elimet, jotka on perustettu neljänteen ja
 viidenteen TTK-puiteohjelmaan liittyvien menettelyjen yhteydessä.
 1.2.3 Hallinto ja valvonta
 Lähestymistavan, välineiden ja elimien yhdentämisen avulla voidaan -
 erityisesti välttämällä päällekkäiset toiminnot - varmistaa:
 • määrärahojen paras mahdollinen hallinto, joka taataan myös kustannus-
 hyötyanalyyseilla,
 • kaikkien osapuolten osalta täydellinen avoimuus (toimielimet, jäsenvaltiot,
 yritykset).
 Toimia arvioidaan säännöllisesti ja järjestelmällisesti. Komissio tarkastelee
 vuosittain puiteohjelman ja sen erityisosien täytäntöönpanotilannetta ja
 sopeuttaa täytäntöönpanoa tarvittaessa. Puiteohjelman soveltamiskauden
 kolmantena vuonna, ja joka tapauksessa ennen puiteohjelman muutoksia tai
 uutta puiteohjelmaa koskevien ehdotusten esittämistä, komissio antaa
 riippumattomien asiantuntijoiden tehtäväksi yleisen ulkoisen arvion laatimisen
 puiteohjelmaan liittyvien yhteisön toimien toteuttamisesta.
 8
 Komission päätös 96/642, tehty 8 päivänä marraskuuta 1996, neuvoa-antavan energiakomitean
 perustamisesta, EYVL N:o L 292, 15.11 1996
 9
 Ehdotus neuvoston päätökseksi KOM(97) 436 sovittuja yhteisön energiatavoitteita koskevan
 yhteistyön järjestämisestä
 -9
 ---pagebreak--- 1.3 Toimet ja ohjelmat
 Puiteohjelman toteuttaminen johtaa kaikkien edellä 1.1.1. ja 1.1.2. kohdissa
 mainittujen toimien ja ohjelmien tuntuvaan järkiperäistämiseen. Tämän
 jakson tarkoituksena on esitellä kyseiset toimet ja/tai ohjelmat sekä yksilöidä
 kehittämis- tai lujitta m is toi met, joista voitaisiin päättää poliittisten
 tarpeiden ja tavoitteiden kehityksen mukaisesti. Agenda 2000 -asiakirjassa
 mainittujen liittymistä edeltävän strategian vahvistamista koskevien komission
 suositusten perusteella unionin jäsenyyttä hakeville maille annetaan tilaisuus
 osallistua kaikkiin tässä puiteohjelmassa toteutettaviin toimiin ja ohjelmiin.
 Horisontaaliset toimet
 1.3.1 Ennusteet ja markkina-analyysit (vertaa liite II)
 Energiapolitiikan alalla korostuu ennen kaikkea se, että politiikkaa ei voida
 suunnitella ottamatta huomioon keskipitkän ja pitkän aikavälin
 muutosnäkymiä. Myös komissio painotti energiaa koskevassa valkoisessa
 kirjassaan10 tämän seikan tarpeellisuutta, ja neuvosto ja Euroopan parlamentti
 vahvistivat saman näkemyksen tarkasteltuaan kyseistä asiakirjaa.
 Tutkimukset, analyysit, ennusteet ja muu tähän liittyvä työ (tulosten
 levittäminen ja niistä keskustelu) on jo olennainen osa energiapolitiikan
 määrittelyyn liittyvää komission toimintaa. Komissio tukeutuu tässä työssä
 asiantuntemukseen, jota se on ollut kehittämässä alan maineikkaimmissa
 eurooppalaisissa keskuksissa. Näin voidaan erityisesti välttää päällekkäiset
 toiminnot sekä hyödyntää mahdollisimman edullisesti komission eri yksiköiden
 ja/tai jäsenvaltioiden rahoittamien tutkimusten tuloksia ja asiantuntemusta.
 Edistystä tarvitaan kuitenkin yhteisten tutkimusten alalla: energia-alan
 tutkimus on tällä hetkellä muutostilassa, mikä hankaloittaa tutkimuksen
 tekemistä entisestään. Taloudellisesti merkitseviä muutoksia tapahtuu kaiken
 aikaa seurauksena energiamarkkinoiden asteittaisesta vapauttamisesta,
 ympäristövaatimusten merkityksen lisääntymisestä sekä tekniikan näkymistä,
 jotka edellyttävät sellaisten uusien ajattelumallien ja erilaisten
 tutkimusmenetelmien kehittämistä ja soveltamista, joissa otetaan huomioon
 TTK-ohjelmassa tehty työ. Uuden analyysin on mentävä puiteohjelman
 suhteen entistä pidemmälle, ja sen on lujitettava komission ja jäsenvaltioiden
 välistä yhteistyötä ennusteiden tekemisessä ja liitettävä yhteiseen
 tutkimustyöhön yritykset, akateemiset tahot ja muut tahot, joilla on alan tietoa
 ja kokemusta. Ohjelman ja ehdotettujen toimien olennaisena päämääränä tähän
 tarpeeseen vastaamiseksi on se, että kansallisella tasolla ja yhteisön tasolla
 tehtävät energia-alan päätökset voitaisiin tehdä yhteiseen analyysiin perustuen.
 Päämääränä ei ole suinkaan yhdenmukaistaminen vaan näkemyksien
 yhdistäminen, niin että päättäjillä olisi samanlaiset viitetiedot seuraavista
 aiheista:
 10
 "Euroopan unionin energiapolitiikka", KOM(95) 682 lopullinen, 13.12.1995
 - 10
 ---pagebreak--- • talousalan tutkimukset ja analyysit
 • energia-alaa koskevat ennusteet
 • energiajärjestelmien dynamiikka.
 Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota yhteisen rahan
 käyttöönottoon ottaen huomioon öljyn "euro-hinnoittelun" odotettavissa
 oleva positiivinen vaikutus kilpailukykyyn.
 Tämä toimi, jonka tarkoituksena on tarkasteltavien tekijöiden entistä parempi
 yhteensovittaminen, perustuu komission, jäsenvaltioiden ja muiden energia-
 alan toimijoiden väliseen aktiiviseen kumppanuuteen, ja siksi on kehitetty
 työohjelma, joka on laajasti ottaen koko energia-alalle tärkeä. Yhtenäisten
 analysointimenettelyjen käyttöönoton ansiosta voidaan entistä helpommin
 yksilöidä ensisijaisia tavoitteita - toimitusvarmuus, kilpailukyky ja
 ympäristönsuojelu - koskevat tärkeimmät kysymykset.
 Tämän ohjelman tärkeimmät toiminta-alat ovat siten
 (a) energian tulevaa kysyntää ja tuotantoa sekä energiapolitiikkaa koskevien
 tärkeimpien ongelmien yksilöiminen Euroopan tasolla; pääpaino on tällöin
 seuraavissa seikoissa:
 • ilmastonmuutoksen synnyttämiin haasteisiin vastaamisen strategiat
 energia-alalla ja yleisemmin ympäristökysymykset (mukaan lukien
 mahdollisiin ratkaisuihin liittyvien kustannusten arviointi)
 • energiamarkkinoiden ja vastaavien rakenteiden vapauttamisen
 dynamiikka, erityisesti yritysten tulevaisuuden ja käyttäytymisen kannalta
 • energiamarkkinoiden maailmanlaajuiset suuntaukset ja niiden vaikutukset
 Euroopan unionin ulkoiseen riippuvuuteen (erityisesti Aasiassa ja
 Latinalaisessa Amerikassa odotettavissa oleva energian kysynnän
 merkittävä kasvu)
 (b) analyysien kehittäminen siten, että energia-alan suuntaukset ja mahdolliset
 skenaariot voidaan määritellä vertailukelpoisesti kaikissa jäsenvaltioissa ottaen
 huomioon erityisesti markkinoiden rakennemuutoksen ja ilmastonmuutoksen
 aiheuttamat haasteet.
 Näitä kysymyksiä koskevan toimen tarpeellisuus liittyy selkeästi energia-alan
 ensisijaisiin tavoitteisiin, erityisesti ympäristönäkökohtiin (neuvosto painotti
 niitä vielä kerran 27. toukokuuta 1997 pidetyssä kokouksessa) ja energia-alan
 sisämarkkinoiden toteuttamiseen; energia-alan sisämarkkinat muodostavat
 eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn kannalta ratkaisevan tekijän.
 Tämän toimen avulla voidaan edistää valkoisessa kirjassa hahmoteltujen
 energia-alan tavoitteiden saavuttamista, ja se pohjautuu jo käynnissä olevaan
 toimintaan. Näiden toimien täytäntöön panemiseksi tarvittavat
 vuosimäärärahat esitetään liitteessä II olevassa rahoitusselvityksessä.
 -11-
 ---pagebreak--- 1.3.2 Kansainvälinen energia-alan yhteistyö (vertaa liite III)
 Kansainvälisellä ulottuvuudella on yhä suurempi merkitys unionin
 energia-alaan liittyvissä kysymyksissä.
 Unionin entistä suurempi riippuvuus ulkopuolisista energian toimittajista tuo
 esiin ennen kaikkea kysymyksen toimitusvarmuudesta. Tilannetta vaikeuttaa
 lisäksi se, että kehitysmaihin on syntynyt markkinat, joilla energian
 kysyntä kasvaa nopeasti, kun taas Euroopan markkinat laajenevat enää vain
 hitaasti. Eurooppalaisten yritysten kilpailukyky on avainkysymys ottaen
 huomioon nämä uudet markkinat. Energiankulutukseen liittyvien suurten
 ympäristöongelmien laajentuminen maailmanlaajuiselle tasolle on tehnyt
 välttämättömäksi tehdä maailmanlaajuista yhteistyötä, jossa otetaan huomioon
 kaikkien osapuolten tilanne ja erityisesti energian asema kestävän taloudellisen
 kehityksen avaintekijänä. Lisäksi olisi välittömästi ryhdyttävä valmistautumaan
 muutoksiin, joita unionin laajentuminen väistämättä tuo mukanaan unionin
 energiapolitiikkaan.
 SYNERGIA-ohjelma muodostaa energia-alan puiteohjelman tärkeimmän
 ulkoisen osan.
 Se on yhteisön sisäisen politiikan ja ulkoisten toimien yhdysside ja eräs
 tärkeimmistä välineistä yhteisön yritysten tukemisessa niiden pyrkiessä suurille
 ulkomarkkinoille. Tässä yhteydessä on tärkeää korostaa sitä, että uusiutuviin
 energialähteisiin ja energiatehokkuuden parantamiseen liittyvät teknologiat
 muodostavat unionille merkittävän teollisen voimavaran ja mahdollisuuden
 luoda työpaikkoja. Näitä mahdollisuuksia edistäisi se, että jäsenvaltioille
 avautuisi uusia markkinoita kolmansissa maissa.
 Verrattuna muihin yhteisön välineisiin, joiden avulla voidaan toteuttaa ulkoisia
 energia-alan toimia, SYNERGIA-ohjelma keskittyy erityisesti energia-alan
 puiteohjelman kolmen tavoitteen - maailmanlaajuisen kilpailukyvyn,
 toimitusvarmuuden ja ympäristönsuojelun - saavuttamiseen kansainvälisesti.
 Lisäksi SYNERGIA-ohjelman tarkoituksena on lujittaa yhteisön energia-alalla
 toteuttamien eri kansainvälisten toimien yhteensovittamista entistä suuremman
 tehokkuuden saavuttamiseksi sekä varmistaa näiden toimien yhtenäisyys alan
 kansainvälisten järjestöjen toimien kanssa.
 Kun puiteohjelmassa toisaalta otetaan entistä paremmin huomioon kaikki
 energianäkökohdat ja toisaalta keskipitkän aikavälin strategia, SYNERGIA-
 ohjelmalla tuetaan energiapolitiikan muotoiluun, suunnitteluun ja
 täytäntöönpanoon liittyvien yhteistyötoimien rahoitusta yhteistä etua
 koskevilla aloilla. Ohjelman varoista ei kuitenkaan rahoiteta tutkimukseen ja
 teknologiseen kehittämiseen, esittelyhankkeisiin tai energiainfrastruktuureihin
 tehtäviin investointeihin liittyviä toimia. Tällaisia hankkeita voidaan todellakin
 rahoittaa muiden yhteisön välineiden avulla. SYNERGIA-ohjelma ei ole
 myöskään kolmansia maita hyödyttävä taloudellisen tuen tai yhteistyön väline.
 SYNERGIA-ohjelman toimet koskevat ensisijaisesti energia-alan haasteiden
 12-
 ---pagebreak--- edessä olevia kolmansia maita, erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maita, uusia
 itsenäisiä valtioita, Välimeren alueen kolmansia maita, Latinalaisen Amerikan
 ja Aasian maita sekä Lornen yleissopimuksen allekirjoittaneita Afrikan,
 Karibian ja Tyynenmeren maita. Lisäksi SYNERGIA-ohjelman yhteydessä
 voidaan tehdä yhteistyötä alan kansainvälisten järjestöjen (esimerkiksi
 Kansainvälisen energiajärjestön, Latinalaisen Amerikan energiajärjestön),
 kansainvälisten rahoituslaitosten (EIP:n, Maailmanpankin, EBRD:n) tai
 kehittyneiden maiden (USA:n, Japanin, Norjan ja niin edelleen) kanssa yhteistä
 etua koskevien toimien aloittamiseksi kolmansissa maissa. Ohjelmassa
 suuntaudutaan entistä selkeämmin yhteisön etujen huomioonottamiseen.
 Unioni voi näin ollen käynnistää toimet useimmissa tapauksissa pelkästä
 omasta aloitteestaan, myös energian tarjonnan eikä ainoastaan kysynnän alalla.
 SYNERGIA-ohjelmaa koskevan päätöksen liitteenä on edellä mainittujen
 suuntaviivojen mukaan käynnistettävä monivuotinen toimintaohjelma sekä
 luettelo tärkeimmistä edunsaajamaista. Kyseisen monivuotisen ohjelman
 nojalla laaditaan vuosittain erityisiä toimintasuunnitelmia, joissa otetaan
 huomioon:
 • yhteisön muut ohjelmat ja välineet
 • jäsenvaltioiden tietyissä kolmansissa maissa toteuttamat toimet
 • jäsenvaltioiden kansallisten teollisuusalojen esittämät toiveet
 • edunsaajamaiden esittämät toiveet.
 Erilaisten täydentävyyksien huomioon ottamiseksi toimintasuunnitelmat
 laaditaan komissiossa kuullen asianomaisia yksiköitä, minkä jälkeen ne
 toimitetaan energia-alan puiteohjelmaa koskevalla neuvoston päätöksellä
 perustetun komitean käsiteltäväksi. Komitealle esitetään myös säännöllisin
 väliajoin kertomukset eri ohjelmien täytäntöönpanosta.
 Seuraavat yhteistyömuodot ovat mahdollisia:
 • energiapolitiikan alan neuvonta
 • asiantuntijoiden lähettäminen kolmansien maiden elimiin
 • energia-alan tulevaisuutta koskevat tutkimukset
 • kansainvälisten energiapolitiikan alan tutkimus- ja neuvontaverkkojen
 tukeminen
 koulutustoimet (kurssit, seminaarit, tekninen konsultointi)
 energia-alan kansainvälisiä toimia koskevien yhteisön välineiden
 yhteensovittaminen
 tiedottaminen (esitteet, jäsenlehdet)
 13
 ---pagebreak--- • vuoropuhelun sekä tietojen ja kokemusten vaihdon edistäminen esimerkiksi
 konferenssien ja seminaarien avulla.
 SYNERGIA-ohjelman varoista voitaisiin kattaa tietty yksittäinen hanke
 kokonaisuudessaan silloin, kun hanke koskee ainoastaan yhteisön etua, tai
 ohjelma voisi olla osana yhteisrahoitusta, jossa on mukana toinen osapuoli.
 Tämän ohjelman rahoituksen on oltava riittävä, jotta sillä olisi merkitystä
 unionin politiikan sisäisten ja ulkoisten näkökohtien yhtenäisyyden ja
 täydentävyyden parantamisessa komission Agenda 2000 -asiakirjan11
 yhteydessä korostamalla tavalla. Tarvittava rahoitus eritellään liitteessä III
 olevassa rahoitusselvityksessä.
 Aihepiirikohtaiset ohjelmat
 1.3.3 Uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen ja alaa koskevan
 strategian ja yhteisön toimintasuunnitelman täytäntöönpano (vertaa
 liite IV)
 Uusiutuvat energialähteet edistävät ympäristönsuojelua ja energian
 toimitusvarmuutta monipuolistamalla käytössä olevia energialähteitä. Niiden
 käytön yleistyminen edistää myös muiden yhteisön tärkeimpien tavoitteiden
 saavuttamista, kuten aluekehitystä, taloudellista ja sosiaalista
 yhteenkuuluvuutta, työllisyyttä ja kilpailukykyä.
 Tämän toiminnan, johon sisältyvät komission ALTENER II -ohjelmaa12
 koskevassa ehdotuksessa jo esittämät pääkohdat, tavoitteena on
 myötävaikuttaa uusiutuvien energialähteiden käytön kasvuun ja lisätä
 siten uusiutuvien energialähteiden merkitystä yhteisön energiataseessa
 edistämällä muun muassa valkoisen kirjan13 sekä uusiutuvia energialähteitä
 vuonna 2010 koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa
 tarvittavien oikeudellisten, sosiaalis-taloudellisten ja hallinnollisten edellytysten
 luomista. Komissio hyväksyy kyseisen toimintasuunnitelman vuonna 1996
 julkaistun vihreän kirjan14 synnyttämien laajojen keskustelujen jälkeen.
 Kun edellytykset on määritelty, on entistä helpompaa kannustaa uusiutuvista
 energialähteistä saatavan energian tuotantoon sekä sen käytön edistämiseen
 suunnattuja yksityisiä ja julkisia investointeja. Uusiutuvien energialähteiden
 markkinaosuuksien lisäämistä tuetaan kohdennetuilla toimilla, joiden
 tarkoituksena on lisätä toimijoiden luottamusta hankkeiden valmistelun ja
 11
 Agenda 2000, nide I, ensimmäinen jakso, luku IV.2 "Vahva ja yhtenäinen Eurooppa"
 12
 KOM(97) 87 lopullinen, 12.03.1997
 13
 KOM(97)...
 14
 "Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet - yhteisön strategiaa koskeva vihreä kirja",
 KOM(96) 576 lopullinen, 20.11.1996
 -14-
 ---pagebreak--- esittelyn kautta sekä kehittämällä uusia rahoitusmahdollisuuksia (kuten
 kolmansien osapuolten rahoitus).
 Rahoituskelpoiset erityistoimet, joihin sisältyy innovatiivisten ja ympäristöä
 säästävien, arvonsa ja tehonsa jo osoittaneiden teknologioiden
 markkinaosuuksien lisääminen, koskevat seuraavia aloja:
 • uusiutuvia energialähteitä koskevan strategian ja toimintasuunnitelman
 seuranta- ja täytäntöönpanotoimet sekä tämän ohjelman yhteydessä
 toteutettujen toimenpiteiden arviointitoimet,
 • uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuksien lisääminen helpottamalla
 muun muassa asiantuntijoiden neuvojen saamista, markkinanäkymien
 tarkastelua, hankkeiden sijoituspaikkaan liittyviä valintoja ja
 rahoitussuunnitelmien laadintaa; hankkeet koskevat erityisesti biomassaa ja
 jätteitä, sähköä ja lämpöä tuottavia aurinkoenergiajärjestelmiä, rakennusten
 aurinkoenergiajärjestelmiä, pienimuotoisia vesivoimahankkeita,
 tuulienergiaa ja geotermistä energiaa,
 • tuotteiden ja laitteistojen standardoinnin edistäminen,
 • uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen liittyvien infrastruktuurien
 ulottaminen koskemaan paikallista ja alueellista suunnittelua, arviointia ja
 suunnittelua, tiedottamista, opetusta ja koulutusta;
 • tietojen levittäminen yhteensovittamisen lisäämiseksi yhteisön tasolla,
 kansainvälisellä, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla
 toteutettujen toimien välillä sekä kokemuksen ja tietämyksen saattamiseksi
 yhteiseen käyttöön;
 • tutkimukset tai muut toimet erilaisten uusiutuvien energialähteiden
 käyttömahdollisuuksien kehittämistä koskevien yhteisön toimenpiteiden
 täytäntöönpanemiseksi tai täydentämiseksi.
 Uusiutuvien energialähteiden osuus energia-alan ensisijaisista energiatarpeista
 kattaa tällä hetkellä hieman alle 6 prosenttia, ja vastaa noin 70:tä miljoonaa
 ekvivalenttiöljytonnia. Komissio ehdotti edellä mainitussa vihreässä kirjassa
 uusiutuvien energialähteiden käytön huomattavaa lisäämistä vuoteen 2010
 mennessä. Ohjeelliseksi tavoitteeksi on ehdotettu uusiutuvien energialähteiden
 osuuden kaksinkertaistamista vuoteen 2010 mennessä: Tämä on vahvistettu
 kuulemismenettelyissä ja sisällytetty valkoiseen kirjaan.
 Tämä ohjelma muodostaa uusiutuvia energialähteitä koskevan strategian ja
 toimintasuunnitelman täytäntöönpanon keskeisen osan. Toimille
 myönnettävien määrärahojen on oltava merkittäviä, jotta toimilla voitaisiin
 myötävaikuttaa merkittävästi kyseisen yhteisön tavoitteen saavuttamiseen.
 Yksityiskohtainen esitys määrärahoista on liitteessä IV olevassa
 rahoitusselvityksessä. Vuodesta 2000 alkaen myönnettäväksi kaavaillun
 lisäyksen avulla on tarkoitus hyödyntää valkoisen kirjan ja
 toimintasuunnitelman tarjoamat edut uusien rahoitusnäkymien rajoissa. Lisäksi
 on korostettava sitä, että uusiutuvien energialähteiden lisääntyvä käyttö
 -15-
 ---pagebreak--- edistää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta erityisesti paikallisten
 energiavarojen hyödyntämisen kautta.
 1.3.4 Energiatehokkuuteen kannustaminen (vertaa liite V)
 Energiavarojen varovainen ja järkevä loppukäyttö on keskipitkällä ja pitkällä
 aikavälillä kustannustehokkuussuhdetta ajatellen paras mahdollinen ratkaisu
 hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi.
 Neuvoston joulukuussa 1996 hyväksymä SAVE II -ohjelma15 on
 osoittautunut tehokkaaksi muuhun kuin teknologian alaan liittyväksi
 ohjelmaksi edistettäessä energian taloudellista käyttöä kaikilla käyttöaloilla.
 Edellinen ohjelma (SAVE I) oli jo osoittautunut tärkeäksi tukivälineeksi
 yhteisön energiatavoitteiden toteuttamisessa; sen avulla on toteutettu
 monenlaisia toimia, kuten lainsäädäntötoimia, pilottihankkeita, tutkimuksia,
 energiatehokkuuden alalla saavutetun edistyksen seurantaa ja arviointia,
 tietojen levittämistä sekä innovatiivisia rahoitusjärjestelmiä ja
 hankintasopimusten tekemistä koskevia järjestelmiä.
 Neuvosto ja komissio ovat hyväksyneet SAVE-ohjelman yhteydessä yhdeksän
 direktiiviä kodinkoneiden, rakennusten ja teollisuuden energiatehokkuudesta.
 Tätä lainsäädäntöohjelmaa ja muiden alojen toimenpiteitä on jatkettava.
 Sähköllä on erityinen merkitys energia-alalla, sillä sen osuus primaarienergian
 kulutuksesta on noin 35 prosenttia ja hiilidioksidipäästöistä 30 prosenttia.
 Sähkön loppukäyttöön sisältyy merkittäviä tehokkuuden
 parantamismahdollisuuksia kaikessa toiminnassa (kotitalouksissa ja
 teollisuudessa). Entinen PACE-ohjelma (yhteisön sähkön käytön
 tehostamiseen tähtäävä toimintaohjelma), jonka neuvosto hyväksyi vuonna
 1989, on sisällytetty kokonaan SAVE II -ohjelmaan. PACE-ohjelmassa
 määrättiin joukosta toimia, joiden tarkoituksena oli muun muassa parantaa
 erilaisten laitteiden (kodinkoneiden, sähkömoottorien) energiatehokkuutta
 sekä edistää kuluttajille suunnattua tehokkaiden sähkölaitteiden ostamiseen ja
 käyttöön liittyvää tiedottamista Näitä toimia, joiden vaikutus
 hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen on merkittävä, on jatkettava uuden
 energia-alan puiteohjelman yhteydessä. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä
 erityistä huomiota energianhallinnan edistämistoimiin alueellisella ja
 paikallisella tasolla, ja näiden toimien kehittämisessä voitaisiin hyödyntää
 yhteistyötä "Huomisen kaupunki" -hankkeen kanssa.
 Unionin laajentumisen yhteydessä energiatehokkuuteen liittyvien
 toimenpiteiden todelliset hyödyt tulevat entistä ilmeisemmiksi sitä mukaa kuin
 hakijamaiden hintapolitiikka ja niissä käytetyt mittarijärjestelmät lähentyvät
 markkinatalouden mekanismeja.
 15
 Neuvoston päätös, tehty 16 päivänä joulukuuta 1996, yhteisön energiatehokkuuden edistämistä
 koskevasta monivuotisesta ohjelmasta (SA VE II), EYVL N:o L 335, 24.12.1996
 16
 ---pagebreak--- Näiden tavoitteiden toteuttaminen, jotka ovat erityisen tärkeitä
 ympäristönäkökohdille annetun suuren merkityksen takia, edellyttää, että
 SAVE II -ohjelmalle (jonka soveltamiskautta, sellaisena kuin se vahvistettiin
 16 päivänä joulukuuta 1996 tehdyllä päätöksellä, muutetaan energia-alan
 puiteohjelman soveltamiskauden mukaisesti) myönnettyjä määrärahoja lisätään
 asianmukaisesti uusien rahoitusnäkymien mukaisesti. Arvioidut rahoitustarpeet
 esitetään yksityiskohtaisesti liitteessä V olevassa rahoitusselvityksessä.
 1.3.5 Kiinteiden polttoaineiden puhtaaseen ja tehokkaaseen käyttöön
 kannustaminen (vertaa liite VI)
 Kiinteät polttoaineet vaikuttavat merkittävästi unionin energiataseeseen, ja
 niillä tuotetaan 30 prosenttia sähköstä. Niillä on ensiarvoinen merkitys
 toimitusvarmuuden kannalta ja koska ne ovat olennainen osa sisämarkkinoiden
 toteuttamista, ne itse asiassa säätelevät muiden polttoaineiden, kuten
 maakaasun, hintoja. Energiataseen moninaisuuden ja kaikkien energialähteiden
 käyttömahdollisuuksien ylläpitäminen on oleellista toimitusvarmuuden
 kannalta, mutta myös unionin energiapolitiikassa noudatettavan kolmen
 ensisijaisen tavoitteen välisen tasapainon kannalta. Edellytyksenä tälle on
 kuitenkin kiinteitä polttoaineita hyödyntävien puhtaampien ja tehokkaampien
 teknologioiden markkinaosuuden kasvu, jotta saastepäästöjä voitaisiin
 vähentää.
 Kiinteiden polttoaineiden puhtaaseen ja tehokkaaseen palamiseen perustuviin
 teknologioihin sisältyy runsaasti mahdollisuuksia vähentää hiilidioksidipäästöjä
 sekä happamoitumisongelmia aiheuttavia rikkidioksidi- ja typpioksidipäästöjä.
 Energia-alan puiteohjelmassa ehdotettu toimi (CARNOT) on suunniteltu
 tämän tavoitteen toteuttamiseksi Yhteisöltä vaaditaan huomattavaa panosta
 kyseisten teknologioiden yleistymisen edistämiseksi, ja sen on kannustettava
 alan yrityksiä laatimaan tarvittavia pitkän aikavälin strategioita erityisesti
 nykyisten lämpövoimalaitosten korvaamiseksi.
 Kannustaminen kiinteiden polttoaineiden puhtaaseen ja tehokkaaseen käyttöön
 on lisäksi erityisen ajankohtaista unionin tulevan mahdollisen laajentumisen
 vuoksi. Suurin osa hakijamaista on nimittäin merkittäviä kiinteiden
 polttoaineiden tuottajia tai kuluttajia: Puolassa kivihiili ja ruskohiili
 muodostavat 76 prosenttia primaari energian kulutuksesta ja 94 prosenttia
 sähköntuotannosta. T zekin tasavallan osalta nämä luvut ovat 62 prosenttia ja
 76 prosenttia ja Unkarin osalta 19 prosenttia ja 27,5 prosenttia. Vaikka näissä
 maissa onkin toteutettu uudistuksia energialähteiden monipuolistamiseksi, on
 todennäköistä, että kiinteiden polttoaineiden tuotannon suuri osuus säilyy.
 Näitä polttoaineita käyttävien voimalaitosten muuntaminen käyttämään muita
 polttoaineita on sekä hakijamaiden että unionin etujen mukaista niin
 taloudelliselta kannalta kuin ympäristön kannaltakin. Ruskohiilen polttamiseen
 tarkoitettujen voimaloiden muuntaminen Saksan uusissa osavaltioissa on hyvä
 esimerkki Keski- ja Itä-Euroopan maiden ruskohiilivarojen laajentuneen
 Euroopan energianhankinnalle tarjoamista mahdollisuuksista. Teknologinen
 yhteistyö "puhtaan hiilen" käytön alalla edistää Keski- ja Itä-Euroopan maiden
 yhdentymistä Euroopan unioniin
 17-
 ---pagebreak--- Euroopan taloudelliseen ja sosiaaliseen laajentumiseen suuresti vaikuttanut
 EHTYn perustamissopimuksen voimassaolo päättyy vuonna 2002.
 EHTYstä saatu kokemus muodostaa perustan, jota yhteisön on hyödynnettävä
 kokonaisuudessaan. Erityisen tärkeää on varmistaa, että EHTYn
 perustamissopimuksen perusteella rahoitetun tai meneillään olevan
 tutkimuksen tulokset hyödynnetään riittävästi. Tässä ehdotettavassa toimessa
 saatetaan uusia ympäristöä säästävämpiä teknologioita lähemmäksi
 markkinoita.
 Kiinteiden polttoaineiden puhdasta ja tehokasta käyttöä edistävät toimet ovat
 kasvua ja työllisyyttä käsitelleessä Amsterdamin Eurooppa-neuvostossa
 tehtyjen päätelmien mukaisia. Neuvosto myönsi varoistaan rahoitusta hiili- ja
 teräsalan tutkimukselle EHTYn perustamissopimuksen päättyessä. Energia-
 alan puiteohjelmassa ehdotettu CARNOT-toimi täydentää tätä tulevaa
 tutkimustoimintaa.
 On myös osoittautunut, että kyseisten teknologioiden osalta ulkoisten
 markkinoiden, kuten esimerkiksi Kiinan, ASEAN-maiden ja Intian
 kasvunäkymät tarjoavat runsaasti mahdollisuuksia eurooppalaisille
 yrityksille, ja kasvu voi myös edistää maailmanlaajuisen ongelman
 muodostavien kasvihuonekaasupäästöjen vähenemistä.
 Tähän ohjelmaan tarvittavaa rahoitusta koskevat yksityiskohdat esitetään
 liitteessä VI olevassa rahoitusselvityksessä.
 1.3.6 Ydinvoima-alan yhteistyö turvallisuusasioissa, teollisuusyhteistyö
 Venäjän ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa ja radioaktiivisten
 aineiden kuljetus, mukaan lukien laittoman kaupan torjunta) (vrt.
 liite VII)
 Ydinvoima-alalla on käynnissä useita komission toimintaohjelmia,
 pääasiallisesti tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja koulutuksen,
 ydinturvallisuuden, terveyden suojelemisen, teknisen avun ja Keski- ja Itä-
 Euroopan maiden sekä uusien itsenäisten valtioiden kanssa tehtävän
 yhteistyön, radioaktiivisten aineiden kuljetuksen sekä turvavalvonnan
 {ydinmateriaalivalvonnan) täytäntöönpanon aloilla. Suurin osa näistä toimista
 ei kuulu ensisijaisesti varsinaisen energiapolitiikan alaan, mutta kolme tointa
 (yhteistyö turvavalvonnan alalla, teollisuusyhteistyö uusien itsenäisten
 valtioiden kanssa, radioaktiivisten aineiden kuljetus, laittoman kaupan
 torjunta mukaan lukien) sitä vastoin kuuluu suoraan tämän politiikan alaan ja
 muodostaa siten energia-alan puiteohjelman erityisosan.
 Kun otetaan huomioon Euratomin perustamissopimukseen sisältyvät
 määräykset, näiden toimien täytäntöönpano ei edellytä erityisten
 muodollisten säädösten hyväksymistä. On kuitenkin varmistettava, että
 näiden kiistatta tarpeellisten toimien rahoitus jatkuu keskeytyksettä.
 Yhteistyö ydinaineita koskevan kirjanpidon ja valvonnan alalla
 (ydinmateriaalivalvonta) uusille itsenäisille valtioille ja Mongolialle
 annettavan teknisen avun yhteydessä
 18
 ---pagebreak--- Näiden toimien tavoitteena on edistää ydinmateriaalien kirjanpito- ja
 valvontajärjestelmän kehittämistä ja sen tietokoneistamista kaikilla tasoilla,
 voimalaitoksen ja laitosalueen, alueellisten keskusten, yritysten pääkonttorien
 ja kansallisten järjestelmien tasolla.
 Euratomin turvavalvonnan johto aloitti vuonna 1993 yhteistyön Venäjän
 ydinvoima-alasta vastaavien tahojen kanssa, ja vuodesta 1994 alkaen on
 laadittu konkreettisia ohjelmia. Tämän yhteistyön tulokset ovat eittämättä
 rohkaisevia, mutta toimia on jatkettava vielä kauan tavoiteltujen päämäärien
 saavuttamiseksi. Venäjän osallistuminen on koulutuksen ja perehdyttämisen
 lisäksi toteutunut seitsemän valvontaharjoituksen ja kahden
 toimenpidetyöryhmän muodossa. On havaittu, että venäläisten osallistujien
 tiedot ja tekninen kokemus ovat huomattavia, mutta uudenaikaisiin
 organisaatiomenetelmiin, arviointiin ja logistiikkaan liittyvät koulutustarpeet
 ovat Venäjällä edelleen merkittäviä. Seitsemän venäläistä asiantuntijaa opiskeli
 järjestelmäsuunnittelua kukin kahdeksan viikon ajan Luxemburgissa lokakuun
 1993 ja maaliskuun 1994 välisenä aikana. Tämän jälkeen heidän panoksensa ja
 johtopäätöksensä tutkittiin ja arvioitiin. Euroopan unionissa järjestettiin kaksi
 seminaaria ja Pietarissa ydinturvallisuuden valvontaa koskeva konferenssi.
 On siis hyödyllistä jatkaa ydinturvallisuutta koskeviin tekniikkoihin,
 menetelmiin, kuljetus- ja huolintajärjestelyihin ja arviointiin liittyviä koulutus-
 ja perehdyttämistoimia. Tämän vuoksi on jatkettava Venäjän ja Euratomin
 välistä tämän alan yhteistyötä erityisesti radioaktiivisten aineiden laittoman
 kaupan torjumiseksi. Näitä toimintoja laajennetaan edelleen, kun uusien
 itsenäisten valtioiden kanssa solmittavat kumppanuus- ja yhteistyösopimukset
 tulevat voimaan.
 Talousarvion osalta kyseiset toimet rahoitetaan TACIS-ohjelman varoista,
 mutta koska komissio on päättänyt16, että toimien hallinnon olisi kuuluttava
 energiapolitiikasta vastaaville yksiköille, on ehdotettu, että tarkasteltaisiin
 vastaavien määrärahojen ottamista uudelleen mukaan erityisesti
 energiapolitiikan alaan kuuluvaan budjettikohtaan.
 Teollisuusyhteistyö Venäjän ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa.
 Ydinenergia kattaa nykyisin, välttämättömät turvallisuusehdot huomioon
 ottaen, merkittävän osan yhteisön sähkönkulutuksesta, ja sen
 ympäristövaikutukset ovat merkittävät. Ydinenergian käyttö ei kuitenkaan ole
 mahdollista, elleivät asianmukaiset teollisuuden turvallisuutta ja toimintakykyä
 koskevat vaatimukset täyty. Tällainen tilanne vallitsee yhteisössä, mutta on
 perusteltua kysyä, mikä on tilanne tietyissä unionin naapurimaissa, erityisesti
 Venäjällä, Ukrainassa ja tietyissä jäsenyyttä hakeneissa maissa, jotka saattavat
 tulevaisuudessa lisätä ydinenergian käyttöä maiden taloudellisessa
 kehityksessä tapahtuvan edistyksen mukaisesti. On siis tärkeää, että nykyisin
 toiminnassa olevien ydinvoimaloiden turvallisuutta parantavien lyhyen
 16
 Komission päätös C(97) 2879, 24.9.1997 Euratomin ydinturvallisuuden valvontatoimien
 rahoittamisesta
 19
 ---pagebreak--- aikavälin erityistoimenpiteiden lisäksi selvitetään, miten voidaan varmistaa
 pitkällä aikavälillä, että ydinvoiman käyttöön liittyy kaikki Euroopan unionissa
 vaadittaviin turvallisuustakuisiin verrattavat turvallisuustakuut.
 Komissio on muutaman vuoden ajan suorittanut tutkimuksia ja johtanut
 työryhmiä eurooppalaisten ydinvoimateollisuuden edustajien kanssa
 keskittyen tässä vaiheessa pääasiassa Venäjään, ja sen tarkoituksena on
 lisätä paikallisen ydinvoimateollisuuden nykytilanteen tuntemusta ja määritellä
 mahdollinen lähestymistapa turvallisuuden perusteelliseksi parantamiseksi.
 Lähestymistapa perustuu ydinturvallisuusperiaatteen levittämiseen teollisuuden
 alalla tapahtuvan yhteistyön kautta, mikä kiinnostaa erityistä valtioita, jotka
 haluavat käyttää enemmän ydinvoimaa. Komissio ja Venäjän viranomaiset
 tarkastelevat tällä hetkellä teollisuuden edustajien kanssa toteutettavan
 yhteistyön teknisiä, taloudellisia ja lainsäädännöllisiä esteitä. Tämän on määrä
 johtaa vuoden 1998 alkuun mennessä toimintaa koskevien suuntaviivojen
 määrittelyyn ja sellaisten ehdotusten tekemiseen, joiden toteuttamatta
 jättäminen olisi vahingollista. Työ edellyttää sellaisten tutkimusten
 rahoittamista, joissa tarkastellaan aiempaa tarkemmin erityisongelmia
 (esimerkiksi investoinneilta vaadittavia edellytyksiä ja erityisiä
 lainsäädännöllisiä vaikeuksia) ja pyritään löytämään keinoja yleisluonteisten
 ongelmien ratkaisemiseksi. Komission päämääränä on helpottaa
 teollisuusyhteistyön aloittamista mahdollisimman laajalti; tämä ei tarkoita
 kuitenkaan teollisuusyhteistyötä koskevien erityishankkeiden toteuttamista,
 mikä kuuluu kyseessä olevien toimijoiden vastuulle
 Radioaktiivisten materiaalien kuljetus
 Ydinenergian käyttö sähkön tuotannossa ja radioaktiivisten aineiden lisääntyvä
 käyttö terveydenhoidon, teollisuuden ja tutkimuksen alalla edellyttävät sitä,
 että varmistetaan näiden aineiden kuljetus väestön ja alan työntekijöiden
 kannalta tyydyttävissä turvallisuusolosuhteissa. Radioaktiivisten aineiden
 kuljettamisen kehityksen, teknologian ja tietämyksen kehityksen sekä
 radiologista suojelua koskevien entistä tiukempien velvoitteiden huomioon
 ottamiseksi kansainvälinen ja kansallinen lainsäädäntö sekä yhteisön
 lainsäädäntö on mukautettava uusiin olosuhteisiin ja vaatimuksiin.
 Komissio perusti vuonna 1982 Euroopan parlamentin pyynnöstä pysyvän
 asiantuntijaryhmän, jonka jäsenet ovat radioaktiivisten aineiden kuljetuksen
 asiantuntijoita ja jonka tehtävänä or. antaa komissiolle neuvoja suoritettavien
 tutkimusten ja kokeilujen alalla sekä lainsäädännön kehittämisen suhteen.
 Ryhmän viimeisimmässä suosituksessa edellytettiin asianmukaisella tavalla
 rahoitetun monivuotisen ohjelman toteuttamista. Ohjelman olisi jakauduttava
 kuuteen toiminnan alaan, jotka voisivat saada rahoitusta yhteisön tason
 toimien puitteissa. Ohjelman tarkoituksena on:
 • sisämarkkinoiden toimivuuden edistäminen yksilöimällä tarpeelliset
 yhdenmukaistamistoimenpiteet
 20
 ---pagebreak--- • lainsäädännön myöhemmän kehityksen edistäminen kokeilutoiminnan ja
 tietojen kehittämisen avulla
 • kuljetuksen aikana ilmenneiden tapahtumien arviointi ja siitä saatujen
 kokemusten hyödyntäminen tulevaisuutta varten
 • hätätoimenpiteiden ja sitä koskevan koulutuksen yhteensovittamisen
 parantaminen
 • yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja uusien itsenäisten valtioiden
 kanssa, jotta niitä autettaisiin parantamaan kyseisissä maissa tapahtuvien
 kuljetusten turvallisuutta
 • yleisölle suunnatun tiedottamisen parantaminen ja kansalaisten auttaminen
 ymmärtämään alan tapahtumia entistä paremmin.
 Edellä mainittujen ydinvoima-alan toimien eri luokille tarkasteltavaksi
 ajanjaksoksi ehdotetut määrärahat hahmotellaan liitteessä VI olevassa
 rahoitusselvityksessä.
 1.4 Muiden yhteisön politiikkojen ja ohjelmien energiaa koskevien
 osuuksien yhteensovittaminen
 1.4.1 Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) tukeminen
 Tutkimuksella ja teknologisella kehittämisellä sekä esittelyllä on merkittävä
 osuus korkean energiahyötysuhteen tarjoavien menetelmien sekä fossiilisten ja
 uusiutuvien energialähteiden ja ydinenergian käytön hyödyntämiseen
 tarkoitettujen uusien tekniikkojen kehittämisessä. Perustamissopimuksen
 130 f- p artiklan nojalla perustettuun tutkimusta ja teknologista kehittämistä
 koskevaan neljänteen puiteohjelmaan sisältyy muita energiamuotoja kuin
 ydinenergiaa koskeva tutkimus- ja kehittämistoimi (JOULE-ohjelma) sekä
 esittelyä koskeva toimi (THERMIE-ohjelma). Näiden toimien avulla voidaan
 toteuttaa merkittäviä toimenpiteitä uusien energiatekniikkojen alalla yhdessä
 jäsenvaltioiden teollisuusalojen, tutkimuskeskusten ja yliopistojen kanssa.
 Lisäksi on käynnistetty EUKATOM-sopimukseen perustuva TTK-ohjelma
 ydinturvallisuuden ja hallitun lämpöydinfuusion alalla yhdessä yhteisen
 tutkimuskeskuksen kanssa. Näiden toimien toteuttamiseen liittyvät
 toimintatavat, elimet ja täytäntöönpanovälineet pidetään ennallaan ottaen
 huomioon niiden toimintaympäristö ja erityiset rakenteet. On kuitenkin selvää,
 että energia-alan TTK-toimet liittyvät tiiviisti tämän puiteohjelman perusteella
 toteutettaviin toimiin, jotka kohdistuvat enemmänkin markkinoihin. On siis
 ponnisteltava erityisesti komission yksiköiden ja muiden asiaankuuluvien
 elinten välisen yhteensovittamisen lujittamiseksi asianmukaisella tasolla. Tämä
 tarkoittaa erityisesti virallisen yhdyselimen perustamista energia-alan komitean
 ja viidennen TTK-puiteohjelman yhteydessä perustettavan vastaavan
 rakenteen välille.
 -21 -
 ---pagebreak--- 1.4.2 Euroopan laajuiset energiaverkot
 Euroopan laajuiset verkot ovat taloudellisen kehityksen, sisämarkkinoiden
 toimivuuden ja yhteisön yhteenkuuluvuuden lujittamisen keskeisiä tekijöitä.
 Euroopan yhteisö on perustamissopimuksen (129 b, c ja d artikla) nojalla
 antanut itselleen verkkoja koskevan toimivallan, ja se on aloittanut energia-
 alalla sähköä ja maakaasua koskevien infrastruktuurien kehittämispolitiikan
 ottaen huomioon myös ne myönteiset vaikutukset, jotka tällä politiikalla on
 yhteisölle energian toimitusvarmuuden ja kansainvälisen yhteistyön kannalta.
 Yhteisön yhteenkuuluvuusperiaatteen johdosta komissio kiinnittää erityistä
 huomiota saarten, saaristojen ja yhteisön syrjäisimpien alueiden
 erikoisolosuhteista aiheutuviin energia-alan ongelmiin17.
 Kuten tutkimuksen yhteydessä, tämän toimen toteuttamiseen liittyvät
 toimintatavat, elimet ja täytäntöönpanovälineet pidetään ennallaan ottaen
 huomioon toimen toimintaympäristö ja erityiset rakenteet. Tämänhetkiset
 erityisponnistelut koskevat komission yksiköiden ja muiden asianomaisten
 elinten välisen yhteensovittamisen parantamista asianmukaisella tasolla.
 1.4.3 Muut politiikat tai ohjelmat
 Joihinkin muiden politiikkojen kuten ulkosuhteiden (esimerkiksi PHARE-,
 TACIS- tai MEDA-ohjeimien yhteydessä), rakennerahastojen tai
 investointitukien toiminta-alaan kuuluu myös huomattava energia-alaa
 koskeva osa. Tällöin kiinnitetään erityistä huomiota myös komission kyseisistä
 asioista vastaavien osastojen yhteistyön ja yhteensovittamisen parantamiseen.
 1.5 Yleiset rahoitukseen liittyvät tekijät
 Energiapolitiikan määrärahat sellaisenaan ovat eittämättä vähäiset, eivät
 ainoastaan otsakkeeseen 3 kuuluviin muihin lukuihin verrattuina vaan myös
 tiettyjen yhteisön politiikkojen yhteydessä toteutetuille energia-alan toimille
 myönnettyihin määrärahoihin verrattuina.
 Energiapolitiikkaa koskevan yhtenäisen lähestymistavan tarkoituksena on
 ennen kaikkea toimien järkeistäminen ja paras mahdollinen
 yhteensovittaminen. Monivuotisen puiteohjelman perustaminen ja sen
 keskittäminen kolmeen ensisijaiseen päätavoitteeseen helpottaa voimavarojen
 hallintoa ja niiden entistä avoimempaa ja tarkempaa käyttöä, jotka johtavat
 siten entistä tehokkaampiin toimiin käytettävissä olevan rahoituksen avulla.
 On kuitenkin tärkeää, että unionilla on asianmukaiset välineet sen energia-alan
 ensisijaisten poliittisten tavoitteiden täytäntöönpanemiseksi ja että tiettyjä
 lisäyksiä suunniteltaisiin jo nyt seuraavien rahoitusnäkymien laatimisen
 yhteydessä. Tämä panoksen suurentaminen onkin komission Agenda 200018 -
 17
 Vertaa esimerkiksi komission kertomus POSEIMA-ohjelman täytäntöönpanosta, KOM(94) 476
 lopullinen, 09.12.1994
 18
 Agenda 2000, nide I, "Uusi rahoituskehys"
 -22-
 ---pagebreak--- asiakirjaa koskevassa tiedonannossaan määrittelemän rahoituskehyksen
 mukaista, jonka otsakkeessa 3 määrätään yksityiskohtaisesti tietyistä kaikkien
 jäsenvaltioiden yhteisiin tavoitteisiin kuuluvien ja ilmeistä lisäarvoa sisältävien
 sisäpolitiikkojen kehittämisestä; tässä yhteydessä esitetään tiettyjä ensisijaisia
 ohjelmia, jotka koskevat erityisesti laajentumista, innovaatiota ja ympäristön
 huomioonottavien tekniikkojen käyttöönottoa ja joille myönnettyjä
 määrärahoja saatetaan lisätä BKT:n kasvua enemmän. Koska uusiutuvien
 energialähteiden edistämistoimilla (ALTENER-ohjelma) ja
 energiatehokkuuteen kannustamisella (SAVE-ohjelma) voi olla myönteisiä
 vaikutuksia ympäristönsuojelun alalla ja myös työpaikkojen luomisessa,
 näitä ohjelmia korostetaan aivan erityisesti.
 Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään - ohjeellisesti ja rajoittamatta sitä,
 mitkä ensisijaiset poliittiset tavoitteet hyväksytään - eri toimien ja ohjelmien
 jakautuminen. Talousarviot esitetään yksityiskohtaisesti liitteessä olevassa
 rahoitusselvityksessä.
 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä
 Energia-markkina- 1,50 1,53 1,56 1,59 1,62 7,8
 analyysit ja seuranta
 Energia-alan 7,00 7,14 7,28 7,42 7,57 36,4
 kansainvälinen yhteistyö
 Uusiutuvat energian- 14,4 15,6 17 17 17,1 81,1
 lähteet >
 Energia- 12,5 12,8 13,9 14,6 14,6 68,4
 tehokkuus
 Kiinteät polttoaineet 0,81 0,81 0,82 0,83 0.84 4,1
 Ydinturvalli-suus 0,5 0,51 0,52 0,53 0,54 2,6
 Yhteensä 36,7 38,39 41,08 41,97 42,27 200,4
 Ydinturvalli-suus B7-535 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 12,5
 2. YHTEISÖN ERI POLITIIKKOJEN ENERGIAA KOSKEVIEN OSUUKSIEN
 YHTEENSOVITTAMISEN PARANTAMINEN
 Kuten johdannossa mainittiin, huhtikuussa 1997 annetussa tiedonannossa
 "Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin" korostettiin moniin
 yhteisön tärkeisiin politiikkoihin liittyvän energiaa koskevan osa-alueen merkitystä
 myös rahoitukselliselta kannalta. Yhteensovittamismenettelyt toimivat jo esimerkiksi
 rakennepolitiikassa. Todellinen yhdentyminen on kuitenkin mahdollista käynnistää
 ainoastaan siten, että kiinnitetään erityistä huomiota kaikki osapuolet kattavan
 23
 ---pagebreak--- yhteensovittamisen sekä kaikkien toimien yhtenäisyyden lujittamiseen erityisesti
 komission ja sen yksiköiden tasolla.
 Tämän vuoksi on toteutettu joitakin toimenpiteitä:
 (1) Sisäisten menettelyjen mukaisesti komissio on tehnyt virallisen päätöksen
 tähän alaan liittyvien pääjohtajien verkoston perustamisesta. Verkoston
 tehtävänä on taata se, että
 • poliittiset tai toiminnalliset suuntaviivat, joihin sisältyy energiaulottuvuus,
 määritellään kaikkien osapuolien kuulemisen ja avoimuuden periaatteiden
 mukaisesti ja
 • näiden suuntaviivojen toteuttamiseen tarkoitettuja toimia ja niihin
 osoitettavia voimavaroja sovitetaan jatkuvasti yhteen, ja niitä arvioidaan
 sen mukaan, miten ne vaikuttavat, energiapolitiikan ensisijaisiin
 tavoitteisiin.
 (2) Pääjohtajien verkosto laatii vuosittain yhteenvedon yhteisön eri politiikkojen
 perusteella käynnistetyistä energia-alan toimista. Kertomus annetaan
 tarkasteltavaksi energia-alan puiteohjelman perusteella perustetulle komitealle
 sekä muille asianosaisille komiteoille, ja kertomus julkistetaan sitten. Täten
 varmistetaan myös, että muut Euroopan unionin toimielimet saavat tietoja.
 Otetaan käyttöön virallisemmat menettelyt, jotta yhteistyö ja yhteensovittaminen
 kaikkien komiteoiden välillä, jotka käsittelevät energiaulottuvuuden omaavia
 politiikan aloja tai ohjelmia, olisi parempi. Käyttöön otetaan myös automaattisia
 tiedonvaihtotapoja.
 Yhden komitean perustamisen tämän puiteohjelman soveltamisalaan kuuluvia
 energia-alan toimia ja ohjelmia varten odotetaan helpottavan yhteisön tasolla
 toteutettavien toimien yhteensovittamista ja yhdenmukaisuutta Olisi tärkeää, että
 jäsenvaltiot tarkastelisivat omia järjestelmiään parantaakseen yhteyksiä kansallisten
 ja yhteisön elinten välillä.
 PÄÄTELMÄT
 Komission tiedonanto kokonaiskatsauksesta energiapolitiikkaan ja energia-alan
 toimiin muodosti ensimmäisen vaiheen komission vastauksissa neuvoston ja
 jäsenvaltioiden selkeästi ilmaisemiin, yhteisön energiapolitiikan yhtenäistä
 lähestymistapaa koskeviin toiveisiin.
 Kun otetaan huomioon energia-alan ratkaiseva merkitys Euroopan unionin
 taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle sekä se, miten tärkeää on määritellä
 unionille johdonmukainen, avoin ja tehokas energiapolitiikka, komissio katsoo, että
 energia-alan monivuotisen puiteohjelman toteuttamisella ehdotetulla tavalla tämä
 lähestymistapa muunnetaan käytännön toimiksi, ja se vastaa toiminnallisella tasolla
 asianmukaisesti toimielimissä ja jäsenvaltioissa todettuihin tarpeisiin.
 24-
 ---pagebreak--- EUROOPAN KOMISSIO
 Ehdotus:
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 ENERGIA-ALAN TOIMIEN MONIVUOTISESTA PUITEOHJELMASTA
 (1998-2002)
 O r
 ---pagebreak--- Ehdotus:
 NEUVOSTON PÄÄTÖS ENERGIA-ALAN TOIMIEN MONIVUOTISESTA
 PUITEOHJELMASTA (1998-2002)
 97/0302 (CNS)
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan,
 ottaa huomioon komission ehdotuksen1,
 ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2,
 ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon3,
 ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon4,
 sekä katsoo, että
 komissio esitti 13 päivänä joulukuuta 1995 antamassaan valkoisessa kirjassa Euroopan
 unionin energiapolitiikka5 neuvostolle näkemyksensä tulevasta energiapolitiikasta
 yhteisössä,
 komissio esitti ... 1997 antamassaan valkoisessa kirjassa6 neuvostolle näkemyksensä uusia
 teknologioita korostavan yhteisön strategian sekä uusiutuvia energialähteitä koskevan,
 vuoteen 2010 ulottuvan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta ja seurannasta,
 neuvosto hyväksyi 16 päivänä joulukuuta 19967 SAVE Il-ohjelman, jolla pyritään
 pienentämään C02-päästöjä vahvistamalla energiatehokkuuteen liittyviä aloitteita
 yhteisössä,
 KOM(95)682, 13.12.1995
 6
 KOM(97)....
 7
 Neuvoston päätös (EY) 16.12.1996, EYVL N o L 335, 24.12.1996
 2- ~ ^
 ---pagebreak--- neuvosto ja Euroopan parlamentti tekivät 26 päivänä huhtikuuta 1994 päätöksen
 Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja
 esittelyä koskevien toimien osalta (1994-1998) 8 sekä päätöksen Euroopan atomienergia-
 yhteisöä koskevasta yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta9; komissio
 teki 30 päivänä huhtikuuta 1997 ehdotuksen viidennestä TTK-puiteohjelmasta10,
 komissio hyväksyi ja antoi neuvostolle 14 päivänä toukokuuta 1997 tiedonannon ilmaston
 muutoksiin liittyvistä energianäkökohdista11,
 puhtaamman tekniikan käyttö edistää osaltaan niiden tavoitteiden toteutumista, jotka
 sisältyvät yhteisön strategiaan happamoitumisen estämiseksi12,
 energia-alalla on keskeinen merkitys yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen
 kannalta,
 energiansaannin riippuvuus yhteisön ulkopuolisista tuottajista kasvaa yhteisössä lähi-
 vuosina merkittävästi,
 energian hintataso on erityisen tärkeä eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn kannalta,
 kansalaisten elämänlaadun kannalta on tärkeää valvoa energian tuotannon ja kulutuksen
 kehityksen yhteensovittamista ympäristönsuojelun tavoitteiden kanssa,
 on erityisesti tärkeää vähentää C02~päästöjä,
 ulkoisiin hankintamarkkinoihin liittyvän poliittisen epävarmuuden vuoksi yhteisön täytyy
 luoda yhtenäinen ja tehokas energiapolitiikka, jossa otetaan huomioon talouden
 keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitysnäkymät,
 tätä tarkoitusta varten on keskitettävä energiapolitiikkaan liittyvät toimet tiettyjen
 ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseen,
 ottaen huomioon yhteisöön kohdistuvat strategiset haasteet energiapoliittisten tavoitteiden
 on erityisesti liityttävä toimitusvarmuuteen, energiamarkkinoiden yhdentämiseen,
 eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn vahvistamiseen sekä kestävään taloudelliseen
 kehitykseen, jossa otetaan huomioon myös ympäristönsuojelun vaatimukset,
 näiden päämäärien toteuttaminen tasapainoisesti edellyttää erityisen huomion
 kiinnittämistä kaikkien energiaan liittyvien toimien avoimuuteen, yhtenäisyyteen ja
 koordinointiin,
 8
 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EY) 1110/94, EYVL N:o L 126, 18.5.1994, s. 1
 9
 Neuvoston päätös 268/94 (Euratom), EYVL N:o L 115, 6.5.1994, s.31
 10
 KOM(97) 142 lopullinen
 11
 KOM(97) 196 lopullinen
 12
 KOM(97) 88 lopullinen, 12.3.1997
 -3- on
 /S* J
 ---pagebreak--- neuvosto korosti tätä tarvetta 8 päivänä heinäkuuta 1996 tekemässään, edellä mainittua
 valkoista kirjaa Euroopan unionin energiapolitiikka koskevassa päätöksessä13,
 energia-alan kansainvälisen yhteistyön edistämistä koskevan ohjelman14 hyväksymisen
 yhteydessä neuvosto piti tarpeellisena, että komissio laatii tiedonannon kaikista yhteisön
 energiaan liittyvistä ohjelmista, minkä jälkeen voitaisiin tehdä ehdotus energia-alan
 puiteohjelmasta,
 komission laatimasta tiedonannosta Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan
 toimiin15 kävi ilmi, että yhteisössä on käynnissä lukuisia energia-alan toimia, mutta näitä
 toimia toteutetaan hajanaisesti joko itse energiapolitiikkaan kuuluvissa eri ohjelmissa tai
 yhteisön eri politiikkojen yhteydessä,
 on tärkeää huolehtia budjettivarojen hallinnosta, yhteensovittamisesta ja optimaalisesta
 käytöstä,
 vain aidosti yhtenäisen lähestymistavan avulla voidaan ottaa riittävästi huomioon kaikki
 ratkaistaviin ongelmiin liittyvät näkökohdat,
 tätä yhdenmukaisuutta ja koordinointia painottavaa lähestymistapaa on sovellettava niin
 energiapolitiikan alalla kuin muihinkin yhteisön politiikkoihin sisältyviin energiaan liittyviin
 tekijöihin,
 tätä varten on määriteltävä ja käynnistettävä monivuotinen puiteohjelma yhteisön
 energiapolitiikkaan liittyville toimille,
 tämä puiteohjelma on toteutettava horisontaalisten toimien ja aihepiirikohtaisten ohjelmien
 avulla,
 horisontaalisiin toimiin kuuluvat markkinaennusteet ja -analyysit ja kansainvälinen energia-
 alan yhteistyö,
 aihepiirikohtaiset ohjelmat koskevat uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä ja
 näitä energialähteitä suosivan strategian käyttöönottoa yhteisössä, energiatehokkuuden
 edistämistä, kiinteiden polttoaineiden alan elvyttämistä ja ydinenergian
 käyttöturvalli suutta,
 TTK-puiteohjelmaan liittyvien energia-alan toimien asiayhteyden ja erityisrakenteiden
 vuoksi säilytetään nykyiset rakenteet ja täytäntöönpanomenettelyt tämän puiteohjelman
 menettelytapojen mukaisina, mutta yhteistyötä ja koordinointia muiden rakenteiden kanssa
 on vahvistettava,
 edellä mainitut toimet tai ohjelmat on tarvittaessa pantava täytäntöön yksittäisillä
 toimenpiteillä, jotka tarpeen vaatiessa korvaavat tällä hetkellä voimassa olevat säädökset,
 13
 EYVL N:o C 224, 1.8.1996
 14
 14.4.1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 701/97, EYVL N o L 104, 22.4.1997
 15
 KOM(97) 167 lopullinen, 23.4.1997
 28
 ---pagebreak--- yhdenmukaisuuden lisäämisen periaate edellyttää yhden ainoan neuvoa-antavan komitean
 perustamista koko puiteohjelmaa ja siihen kuuluvia toimenpiteitä varten,
 koska käsiteltävät kysymykset ovat monenlaisia ja teknisesti monimutkaisia, on komitean
 samoin kuin komissionkin varmistettava, että soveltuvia asiantuntijoita käytetään apuna
 tarpeen mukaan,
 komitea avustaa komissiota varmistamaan mahdollisimman suuren avoimuuden ja parhaan
 mahdollisen tiedonkulun eri tahojen välillä sekä valvomaan yhteisön eri politiikkojen
 yhteydessä toteutettavien energia-alan toimenpiteiden yhtenäisyyden vahvistamista,
 riippumattomien asiantuntijoiden on toimien järjestelmällisen ja säännöllisen arvioinnin
 lisäksi arvioitava puiteohjelman puolivälissä energia-alan puiteohjelmaa ja sen erityis-
 ohjelmia,
 toimien keskittäminen toimitusvarmuutta, kilpailukykyä ja ympäristönsuojelua koskevan
 kolmen ensisijaisen tavoitteen saavuttamiseen helpottaa voimavarojen aiempaa
 avoimempaa ja tehokkaampaa hyödyntämistä,
 poliittiset valinnat ja tavoitteiden asettaminen tärkeysjärjestykseen saattavat johtaa
 lisärahoitukseen,
 erityisesti uusiutuvia energialähteitä (ALTENER-ohjelma) ja energiatehokkuutta (SAVE-
 ohjelma) koskevien ensisijaisten alojen rahoitusta voidaan joutua harkitsemaan uudelleen
 seuraavien rahoitusnäkymien laatimisen yhteydessä,
 peaistamissopimuksen 3 b artiklassa määriteltyjen toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuus-
 periaatteen mukaisesti edellä selostetut energiapolitiikan ensisijaiset tavoitteet sekä
 energia-alan toimien vahvistaminen ja koordinointi niin itse energiapolitiikan alalla kuin
 muiden yhteisön politiikkojen yhteydessä on niiden luonteen takia pyrittävä saavuttamaan
 yhteisön tasolla, ja tässä päätöksessä rajoitutaan näiden tavoitteiden saavuttamiseksi
 tarpeellisiin vähimmäisvaatimuksiin, ja
 perustamissopimus ei tarjoa tämän energiapolitiikan kaikkien osatekijöiden koordinointiin
 tähtäävän päätöksen hyväksymiseksi muita kuin 235 artiklassa tarkoitettuja toimi-
 valtuuksia; erityisohjelmat, joiden avulla tämä puiteohjelma toteutetaan, hyväksytään
 niiden tavoitteiden kannalta sopivimman oikeusperustan pohjalta; tämä koskee erityisesti
 erityisohjelmia, joiden tavoitteena on perustamissopimuksen 130 r artiklassa tarkoitettu
 luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö,
 ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 1. Perustetaan yhteisön energia-alan toimien monivuotinen puiteohjelma, jäljempänä
 "puiteohjelma", ajanjaksolle 1998-2002.
 2. Puiteohjelman avulla pyritään ensinnäkin toteuttamaan seuraavat ensisijaiset
 tavoitteet:
 5- 29
 ---pagebreak--- - energian toimitusvarmuus,
 - kilpailukyky,
 - energiamarkkinoiden kehityksen ja ympäristönsuojelun tavoitteiden yhteen-
 sovittaminen.
 3. Puiteohjelmalla pyritään myös vahvistamaan kaikkien energiapolitiikkaan
 kuuluvien yhteisön energia-alan toimien avoimuutta, yhtenäisyyttä ja koordinointia
 sekä niveltämään ne tehokkaasti muiden yhteisön politiikkojen puitteissa toteutet-
 tuihin toimiin.
 2 artikla
 1. Ilman että tällä olisi vaikutusta tutkimuspolitiikkaan tai Euroopan laajuisiin
 verkkoihin kuuluviin energia-alan toimenpiteisiin, puiteohjelma toteutetaan
 seuraavien kuuden horisontaalisen tai aihepiirikohtaisen erityisohjelman avulla:
 a) ohjelman kehittäminen yhdessä jäsenvaltioiden kanssa markkinoiden kehi-
 tyksen ja suuntausten säännölliseen seurantaan, jotta energiapolitiikkaa
 koskevat päätökset voitaisiin tehdä yhteisen analyysin pohjalta;
 b) energia-alan kansainvälisen yhteistyön vahvistaminen puiteohjelman
 soveltamisalan rajoissa yhtäältä energialähteiden monipuolistamiseksi ja
 toisaalta kansainvälisten markkinoiden avoimuuden ja vakauden
 lisäämiseksi, etenkin kaasun ja bensiinin osalta;
 c) uusien ja uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen ja uusiutuvia
 energialähteitä koskevan, vuoteen 2010 ulottuvan yhteisön strategian ja
 toimintasuunnitelman laatiminen;
 d) energiavoimavarojen järkevän ja tehokkaan käytön edistäminen;
 e) myötävaikuttaminen hiilialan elvyttämiseen käyttämällä ympäristöä
 säästävää tekniikkaa;
 f) ydinenergian käyttöturvallisuuden vahvistaminen.
 2. Kunkin erityisohjelman kesto on sama kuin tämän puiteohjelman soveltamisaika, ja
 kussakin ohjelmassa päätetään, miten se toteutetaan.
 3. Puiteohjelman täytäntöönpano voi sen soveltamisalueen rajoissa johtaa
 täydentäviin ohjelmiin ja yhteisön osallistumiseen useamman jäsenvaltion
 toteuttamiin ohjelmiin. Se voi myös johtaa yhteistyöhön kolmansien maiden tai
 kansainvälisten järjestöjen kanssa.
 3 artikla
 1. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien
 asettamissa rajoissa.
 30
 ---pagebreak--- 2. Yhteisön osallistumiseen puiteohjelman rahoitukseen sovelletaan Euroopan
 yhteisöjen yleiseen tulo- ja menoarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen
 säännöksiä.
 4 artikla
 1. Komission tehtävänä on puiteohjelman toteuttaminen ja kuhunkin erityisohjelmaan
 liittyviin toimiin ja toimenpiteisiin sovellettavien suuntaviivojen määritteleminen.
 2. Komissiota avustaa puiteohjelman osalta neuvoa-antava komitea, joka muodostuu
 jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.
 Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä.
 Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa,
 jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan.
 Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää,
 että sen kanta merkitään pöytäkirjaan.
 Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean
 lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon.
 5 artikla
 1. Komissio tarkastelee vuosittain puiteohjelman ja sen erityisohjelmien toteutumisen
 edistymistä. Se arvioi puiteohjelman yleistä täytäntöönpanoa ja tehokkuutta
 samoin kuin sitä, miten puiteohjelma osaltaan edistää yhteisön politiikan
 tavoitteiden toteutumista. Se arvioi myös sitä, vastaavatko tavoitteet, tärkeys-
 järjestys ja rahoitusvarat yhä tilanteen kehitystä. Tarpeen vaatiessa komissio tekee
 ehdotuksia puiteohjelman ja/tai erityisohjelmien mukauttamiseksi tai täydentä-
 miseksi.
 2. Puiteohjelman kolmannen soveltamisvuoden aikana, ja joka tapauksessa ennen
 seuraavaa puiteohjelmaa koskevien ehdotusten esittämistä, komissio pyytää
 riippumattomilta asiantuntijoilta kokonaisarviota puiteohjelmaan liittyvien toimien
 toteuttamisesta. Tämän arvioinnin tulokset esitetään yhdessä komission huomau-
 tusten kanssa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja
 alueiden komitealle.
 3. Komissio valitsee edellisissä kohdissa tarkoitetut riippumattomat asiantuntijat tasa-
 puolisesti.
 6 artikla
 Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 -7- 3
 ---pagebreak--- RAHOITUSSELVITYS
 1. TOIMENPITEEN NIMI:
 Ehdotus päätöksiksi energia-alan toimien monivuotisen puiteohjelman ja siihen
 liittyvien toimenpiteiden määrittelemiseksi ja toimeenpanemiseksi (1998-2002).
 2. BUDJETTIKOHDAT:
 B4-1 ja osittain B7-535
 3. OIKEUSPERUSTA:
 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 s tai 235 artikla (ks. yksittäiset
 päätökset)
 4. TOIMENPITEEN KUVAUS:
 4.1 Toimenpiteen yleistavoite
 Energia on elintärkeä taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle. Kuitenkin
 tällä hetkellä yhteisön energia-alan toimet ovat hajallaan joko eri aikoina ja eri
 yhteyksissä laadituissa ohjelmissa tai yhteisön eri politiikoissa, kuten
 esimerkiksi ulkosuhteissa, rakennepolitiikoissa tai tutkimuksessa. Tämä
 hajanaisuus johtaa avoimuuden puutteeseen, toimintojen päällekkäisyyteen tai
 eri toimien väliseen epäjohdonmukaisuuteen.
 Yhtenäisen lähestymistavan kehittämisen ja erityisesti yhteisön energia-alan
 toimien monivuotisen puiteohjelman käyttöönoton tarkoituksena on vastata
 sekä jäsenvaltioiden että komission havaitsemaan tarpeeseen varmistaa näiden
 toimien entistä suurempi avoimuus, koordinointi ja tehokkuus. Näin on
 myös helpompi selvittää, mitä toimintoja on vahvistettava toimitus-
 varmuutta, kilpailukykyä ja ympäristönsuojelua koskevien ensisijaisten
 tavoitteiden saavuttamiseksi.
 Puiteohjelmaan kootaan kaikki ne ohjelmat ja toimet, jotka tällä hetkellä
 kuuluvat energia-asioiden pääosaston alaisuuteen. Juridisesti puiteohjelma
 muodostuu peruspäätöksestä, joka määrittelee yleiset puitteet, sekä
 erityispäätöksistä, joissa määritellään erityistoimien sisältö ja joilla nämä
 toimet pannaan täytäntöön (ks. tämän ehdotuksen liitteet II-IV ja niihin
 liittyvät rahoitusselvitykset). Yhteisön eri politiikkoihin sisältyvien energia-
 alan toimien yhtenäisyyden varmistamiseksi komissio perustaa tämän alan
 pääjohtajien verkoston.
 -8 3?.
 ---pagebreak--- 4.2 Toimenpiteen kesto
 1998-2002
 Toimenpiteen uusimista koskevat säännöt on esitetty asiaa koskevan
 päätösehdotuksen 5 artiklassa.
 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS:
 5.1 Ei-pakolliset menot
 5.2 Jaksotetut määrärahat
 5.3 Mahdolliset tulolajit
 Eräät assosioituneet valtiot voivat osallistua aihepiirikohtaisten ohjelmien
 rahoitukseen näissä ohjelmissa määrätyllä tavalla (ks. erilliset
 rahoitusselvitykset).
 6. MENOLAJI:
 Riippumatta osallistumisesta muiden yhteisön politiikkojen yhteydessä toteutettaviin
 energia-alan toimiin, esimerkiksi TTK ja Euroopan laajuiset verkot, Euroopan
 yhteisö osallistuu seuraavien toimenpiteiden rahoitukseen:
 - energia-alan markkina-analyysit ja -ennusteet
 - energia-alan kansainvälinen yhteistyö
 - uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen ja tätä koskevan strategian ja
 toimintasuunnitelman laatiminen yhteisön tasolla
 - energiatehokkuuden edistäminen
 - kiinteiden polttoaineiden puhtaan ja tehokkaan käytön edistäminen
 - ydinvoima-ala (turvallisuutta koskeva yhteistyö, teollisuusyhteistyö uusien
 itsenäisten valtioiden kanssa, radioaktiivisten aineiden kuljetus mukaan lukien
 laittoman kaupan torjunta).
 Menettelytavat ja yhteisön rahoitusosuus on esitetty yksityiskohtaisesti näiden eri
 toimien rahoitusselvityksissä.
 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET:
 7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa
 Energia-alan puiteohjelmassa vahvistetaan koko puiteohjelmaa koskeva
 enimmäismäärä sekä sen jakautuminen horisontaalisten toimien ja aihepiirikohtaisten
 33
 ---pagebreak--- ohjelmien kesken. Nämä summat kattavat sekä itse toimien rahoituksen että
 henkilöstö- ja hallintokustannukset.
 7.2 Otsakkeeseen 3 kuuluvien kustannusten jakautuminen (miljoonaa ecua)
 Energia-alan markkina-analyysit 7,8
 ja -ennusteet
 Energia-alan kansainvälinen 36,4
 yhteistyö
 Uusiutuvien energialähteiden 81,1
 käytön edistäminen
 Energiatehokkuuden 68,4
 edistäminen
 Kiinteiden energialähteiden 4,1
 puhtaan polttotekniikan
 markkinaosuuden kasvattaminen
 Ydinturvallisuus 2,6
 YHTEENSÄ 200,4
 I
 7.3 Maksumäärärahojen aikataulu
 Energia-alan puiteohjelman tehokas täytäntöönpano edellyttää, että maksujen
 jakautuminen suunnitellaan koko ohjelmakaudeksi.
 Kehittämällä yhtenäinen lähestymistapa energiapolitiikkaan pyritään ensisijaisesti
 järkeistämään ja koordinoimaan entistä paremmin eri toimenpiteet. Luomalla
 energia-alalle monivuotinen puiteohjelma ja keskittämällä se kolmen ensisijaisen
 tavoitteen saavuttamiseen voidaan helpottaa hallintoa ja selkeyttää ja tarkentaa
 voimavarojen käyttöä, mistä on seurauksena toimenpiteiden tehokkuuden
 lisääntyminen nykyisellä rahoituspohjalla.
 On joka tapauksessa tärkeää, että unioni varaa energia-alan ensisijaisten
 poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat varat ja että eräitä
 vahvistuksia kaavaillaan jo tässä vaiheessa otettavaksi huomioon seuraavien
 rahoitusnäkymien laatimisen yhteydessä. Ponnistelujen lisääminen on myös
 komission Agenda 2000-tiedonannossa16 esittämän uuden rahoituspuitteen
 suuntaviivojen mukaista. Kyseisen tiedonannon otsakkeessa 3 mainitaan
 nimenomaisesti sellaisten sisäisten politiikkojen kehittäminen, joiden tavoitteet ovat
 yhteisiä kaikille jäsenvaltioille ja joiden kehittäminen yhteisön tasolla loisi
 16
 Agenda 2000, nide. I "Uusi rahoituspuite"
 -10 34
 ---pagebreak--- lisäarvoa. Tässä yhteydessä mainitaan muutamia ensisijaisia ohjelmia, jotka
 liittyvät laajentumiseen, innovaatioon sekä ympäristöä säästävän tekniikan
 käyttöönottoon, ja joihin suunnattavien varojen tulisi kasvaa BKT:n kasvua
 nopeammin. Erityisesti ehdotetaan panostamista uusiutuvien energialähteiden
 käyttöä edistäviin toimiin (ALTENER-ohjelma) ja energiatehokkuuden lisäämiseen
 (SAVE-ohjelma), sillä näiden ohjelmien avulla voidaan paitsi edistää ympäristön-
 suojelua luoda myös uusia työpaikkoja.
 1998 1999 2000 2001 2002 YHTEENSÄ
 Energia-alan 1,50 1,53 1,56 1,59 1,62 7,8
 markkina-analyysit
 ja -ennusteet
 Energia-alan 7,00 7,14 7,28 7,42 7,57 36,4
 kansainvälinen
 yhteistyö
 Uusiutuvat 14,4 15,6 17 17,1 17,1 81,1
 energialähteet
 Energiatehokkuus 12,5 12,8 13,9 14,6 14,6 68,4
 Kiinteät polttoaineet 0,80 0,81 0,82 0,83 0,84 4,1
 Ydinturvallisuus B4- 0,5 0,51 0,52 0,53 0,54 2,6
 1020
 Yhteensä 36,7 38,39 41,08 41,97 42,27 200,4
 Ydinturvallisuus B7- 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 12,5
 535
 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET:
 Ohjelmaan liittyy lukuisia rahoituksen ja hallinnon valvontaa koskevia säädöksiä,
 jotka on mukautettu kulloinkin kyseessä olevan toimen ominaispiirteisiin. Nämä
 toimenpiteet jakautuvat koko prosessin keston ajalle, ja niihin kuuluu:
 Ennen sopimuksen allekirjoittamista:
 - tarjousten, ehdotusten tai tukihakemusten laadun ja rahoituksen analysointi
 - päällekkäisten toimintojen välttämiseksi työhön osallistuu useita komission
 yksiköitä
 Sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen:
 - tositteiden tarkastus usealla tasolla (rahoitushallinto, tekniset vastuuhenkilöt)
 ennen maksujen suorittamista ja komission asianomaisten yksiköiden kuuleminen
 tulosten suhteen
 - maksun suorittaminen töistä niiden hyväksymisen jälkeen ennen sopimuksen
 solmimista määritellyn rahoitusosuuden mukaisesti ja ottaen huomioon toimen
 -11- 3F
 ---pagebreak--- lopullinen rahoitusta koskeva selvitys; matka- ja oleskelukustannuksista voidaan
 vaatia tositteet
 - sisäinen rahoitustarkastajan suorittama tarkastus
 - paikan päällä suoritettu tarkastus, jossa tositteita tutkimalla voidaan havaita
 virheet tai väärinkäytökset.
 Työn tuloksesta tehdään selkoa energia-alan puiteohjelman komitealle samoin kuin
 muille asianosaisille tahoille.
 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI:
 9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä:
 Unioni on yhä enenevässä määrin energiastrategiaa koskevien suurten
 haasteiden edessä:
 • lisääntyvä riippuvuus ulkopuolisista tahoista tilanteessa, jossa
 geopoliittinen kehitys on vaikeasti ennakoitavissa
 • tarve tukea Euroopan teollisuuden kilpailukykyä
 • tarve valvoa energiamarkkinoiden kehityksen yhteensopivuutta
 ympäristönsuojelua koskevien tavoitteiden kanssa
 Kuitenkin tällä hetkellä yhteisön energia-alan toimet ovat hajallaan:
 • joko yhteisön eri politiikoissa t
 • tai energiapolitiikan piirissä, mutta eri ajankohtina ja yhteyksissä
 perustetuissa eri ohjelmissa
 Tästä hajanaisuudesta on seurauksena avoimuuden puute, päällekkäisten
 toimintojen vaara ja/tai vaara eri toimien välisestä epäjohdonmukai-
 suudesta, eräitä hallinnollisia ongelmia sekä voimavarojen tehottoman
 käytön uhka.
 Monivuotisen energia-alan puiteohjelman perustamisella pyritään:
 • kohentamaan nykytilannetta niin, että yhteisön energiapolitiikkaa
 kohtaaviin haasteisiin voidaan vastata vankalta perustalta
 • lujittamaan unionin energiapolitiikan menestyksekkään harjoittamisen
 edellyttämiä toimia
 Nämä toimet pannaan täytäntöön seuraavien suuntaviivojen mukaisesti:
 • kaikissa yhteisön toimissa otetaan huomioon toimitusvarmuutta,
 kilpailukykyä ja ympäristönsuojelua koskevat ensisijaiset tavoitteet
 12
 3(5
 ---pagebreak--- • kaikkien energiaan liittyvien toimien välistä koordinaatiota parannetaan
 merkittävästi
 • eri tahojen välistä yhteistyötä edistetään niin yhteisön toimielimissä kuin
 jäsenvaltioissakin
 • menettelytapojen selkeytetään ja yksinkertaistetaan
 Tästä yleisestä tilanteen kohentumisesta hyötyvät kaikki asianosaiset tahot,
 niin toimielimet, kansallinen ja paikallinen hallinto kuin alan yrityksetkin,
 mukaan lukien lukuisat pk-yritykset.
 9.2 Toimenpiteen perustelut:
 Vuonna 1997 tehdyssä kaikkien energia-alan ohjelmien arvioinnissa todettiin,
 että näiden ohjelmien tavoitteet on suurelta osin saavutettu. Monivuotisen
 energia-alan puiteohjelman käynnistäminen on osa pyrkimystä toimien
 yhtenäisyyden ja tehokkuuden lisäämiseksi ottaen huomioon unionin
 kohtaamien energia-alan haasteiden strateginen merkitys ja erityisesti
 ympäristönsuojelun näkökohdat. Kiotossa pidetyn ilmastonmuutosta
 käsittelevän konferenssin seuranta sekä vuoteen 2010 ulottuvan, uusiutuvia
 energialähteitä käsittelevän yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman
 täytäntöönpano ovat tässä suhteessa ratkaisevassa asemassa.
 9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi:
 Toimia arvioidaan säännöllisesti ja järjestelmällisesti. Komissio
 tarkastelee vuosittain puiteohjelman ja sen erityisohjelmien edistymistä.
 Tärkeysjärjestyksen muuttuessa tehdään ehdotuksia puiteohjelman ja/tai
 erityisohjelmien mukauttamiseksi tai täydentämiseksi. Puiteohjelman
 kolmannen vuoden aikana, ja joka tapauksessa ennen uutta puiteohjelmaa
 koskevan ehdotuksen tekemistä, komissio pyytää riippumattomilta
 asiantuntijoita yleisen ulkoisen arvion puiteohjelmaan liittyvien yhteisön
 toimien toteutuksesta.
 10. HALLINTOMENOT
 (Yksityiskohtaisempia tietoja on kunkin alaohjelman rahoitusselvityksessä.)
 10.1 Vaikutus työpaikkojen määrään
 Työsuhteen laji Toimen hallinnointiin joista kesto
 tarvittava henkilöstö
 vakinaiset määräaikai- PO:n tai kyseisen lisähenkilöstöä
 virat set toimet yksikön nykyisestä
 henkilöstöstä
 Virkamiehet tai A 30,5 22
 määräaikaiset B 10 7,5 8,54
 13-
 n
 ---pagebreak--- toimenhaltijat C 15 10 2
 2,5
 Muut kans. asian- 5
 tuntijat: 7 5 2 vuotta
 asiantun-
 tijat: 6 2 4
 ulkopuo-
 liset: 3 2 1,5
 Yhteensä 55,5 16 48,5 16
 Lisähenkilöstön osalta on ilmoitettava, millä aikatau ulia ne tarvitaan.
 Tarvittavien hallintoresurssien tosiasiallinen käyttöön saaminen riippuu varojen
 kohdentamista koskevasta komission vuotuisesta päätöksestä, jota tehtäessä otetaan
 huomioon budjettivallan käyttäjän hyväksymä ylimääräinen henkilöstö ja ylimääräiset
 varat.
 Alustavaan talousarvioesitykseen sisältyy varainhoitovuodeksi 1998 yksi A-virka.
 10.2 Ylimääräisen henkilöstön rahoituksellinen kokonaisvaikutus
 (ecua)
 Summa Laskutapa
 Virkamiehet 1 648 000 103 000 ecua x 16
 Määräaikaiset toimenhaltijat kansalliset asiantuntijat = 40 000 x 2
 Muut (budjettikohta ilmoitettava) palvelujen tarjoajat = 120 000 x 4
 AO 1520 kansalliset asiantuntijat tilapäinen henkilöstö = 80 000 x 3
 AO 1178 palvelujen tarjoajat 80 000
 AO 1175 tilapäinen henkilöstö 480 000
 240 000
 Yhteensä | 2 448 000 |
 Summat vastaavat ylimääräisestä henkilöstöstä aiheutuvia kustannuksia koko toimenpiteen ajalta, jos
 toimenpiteen kesto on määrätty, ja 12 kuukauden jaksolta, jos kestoa ei ole määrätty.
 10.3 Muiden toimintakulujen lisääntyminen
 (ecua)
 Budjettikohta Summa Laskutapa
 (numero ja otsake)
 AO 1300 Työmatkat 420 000 1996/1997 saatavissa olevien
 AO 25 Komiteat, ryhmät, 366 200 tilastotietojen perusteella
 asiantuntijoiden kokoukset
 Yhteensä 786 200
 Summat vastaavat toimen kokonaiskustannuksia, jos toimen kesto on määrätty, ja kustannuksia 12
 kuukauden jaksolta, jos kestoa ei ole määrätty.
 -14 38
 ---pagebreak--- Tarve Nykytilanne Uusi
 A B C A B C A B c
 energiaseu- 2 1 1 2 1 1 0 0 0 1 kans. asiant.
 rantakeskus
 Synergia 6 1 4 6 1 4 0 0 0 1 kans. asiant.
 Altener 11 3 5 6 1,5 2 2,5 1 1,5 2 kans. asiant.
 Save 10 3 5 6,5 2 3 1,5 1 1 3 kans. asiant.
 Kiinteät 1 0,5 0 1 0,5 0 0 0 0
 polttoaineet
 Ydinvoima 0,5 1,5 0 0,5 1,5 0 0 0 0
 Yhteensä 30,5 10 15 22 7,5 10 4 2 2,5
 ulkopuoliset
 1178 2 asiantuntijaa (Alt) 2 asiantuntijaa (SAVE)
 1175 1 tilapäinen työntekijä (Alt) 1,5 tilapäinen työntekijä (SAVE) + 1,5 kans.
 asiantuntija
 Kohde 1 AO 1B00 Komiteat
 energiaseurantakeskus 50 000 20 000
 Synergia 120 000 46 200
 Altener 130 000 108 000
 Save 100 000 216 000
 Kiinteät polttoaineet 10 000 0
 Ydinvoima 10 000 0_
 1 420 000 1 390 200"
 15
 3 f)
 ---pagebreak--- EUROOPAN KOMISSIO
 LIITE II
 ENERGIA-ALAN TUTKIMUKSIA, ANALYYSEJÄ, ENNUSTEITA JA
 MUITA NIIHIN LIITTYVIÄ TÖITÄ KOSKEVA MONIVUOTINEN
 OHJELMA
 (1998-2002)
 40
 ---pagebreak--- RAHOITUSSELVITYS
 1. Toimen nimi
 "Euroopan energiaseurantakeskus" -Markkina-analyysit, -ennusteet ja -seuranta
 2. Budjettikohta
 B4-1040
 3. Oikeusperusta
 Tämän toimen edellyttämät määrärahat ovat pienet.
 4.1. Toimen yleistavoite
 Yleistavoite on kehittää yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa säännöllinen
 energiamarkkinoiden ja energia-alan suuntauksien seurantaohjelma, jotta energia-alaa
 koskevat poliittiset päätökset voitaisiin tehdä yhteisen analyysin perusteella.
 Seurantaohjelman tärkeimmät kohdat ovat alustavasti
 1. - tärkeimpien energian tulevaa kysyntää ja tuotantoa sekä energiapolitiikkaa koskevien
 Euroopan tason ongelmien yksilöiminen ja analysointi kiinnittäen huomiota erityisesti
 a) - ilmastonmuutoksista ja ympäristönsuojelusta energia-alalle aiheutuvien
 ongelmien ratkaisustrategioihin
 b) - energiamarkkinoiden vapautumisen dynamiikkaan ja siihen, miten tämä
 vapautuminen vaikuttaa yritysten tulevaisuuteen ja niiden käyttäytymiseen energian
 sisämarkkinoiden toteuttamisen yhteydessä, mikä edellyttää tehokkaita markkinoiden
 seurantakeinoja
 c) - ulkoiseen toimitusriippuvuuteen vaikuttaviin maailman energiamarkkinoiden
 suuntauksiin (erityisesti energiakysynnän odotettavissa olevaan huomattavaan
 lisääntymiseen Aasiassa ja Etelä-Amerikassa).
 2. - analyysikapasiteetin lisääminen, jotta voitaisiin arvioida vertailukelpoisella tavalla
 energiasuuntauksia ja skenaarioita kaikissa jäsenvaltioissa ottaen huomioon
 markkinarakenteiden muutokset ja ilmastonmuutoksesta ja ympäristöongelmista
 aiheutuvat haasteet.
 Toimen tavoitteena on uusien energiapoliittisten valintojen hahmottelu keskipitkän ja
 pitkän aikavälin ennustemallien pohjalta sekä sellaisen analyysimenetelmän kehittäminen
 yhteisön käyttöön, joka vastaisi paremmin Euroopan unionin analyysi- ja
 tiedonvaihtotarpeita. Erityisesti keskityttäisiin
 -2
 4-1
 ---pagebreak--- - komission ja jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön sekä asianomaisten tahojen kuten
 yritysten, yliopistojen ja muiden tiedon ja kokemuksen lähteiden välisten yhteyksien
 luomiseen
 - huolehtimaan siitä, että nämä työt täydentävät vastaavia selvityksiä, joita tehdään
 jäsenvaltioissa tai kansainvälisissä organisaatioissa kuten kansainvälisessä
 energiajärjestössä.
 Erityistä huomiota kiinnitetään energian sisämarkkinoiden konsolidoimiseen, energian
 saannin varmuuteen, ympäristönsuojeluun ja energiateollisuuden taloudelliseen
 kehittämiseen.
 Jäsenvaltioita koskevat energia-alan analyysit ja ennusteet ulotetaan koskemaan myös
 unionin jäsenyyttä hakeneita KIE-maita.
 4.2. Toimen kesto ja sen uusimista koskevat säännöt
 Tämä on tiettyjä tutkimuksia ja niihin liittyviä töitä koskeva toimi, jonka tavoitteena on
 kehittää yhteisön tasolla analyysien ja ennusteiden laatimista energia-alan toimenpiteistä ja
 ongelmakentästä. Toimi sisältyy energia-alan puiteohjelmaan (1998-2002).
 5. Menoluokka
 Ei-pakolliset menot/jaksotetut määrärahat
 6. Menolajit
 - markkinoiden ja niiden kehittymisen analyysiä sekä tämän toimen arviointia ja uusia
 suuntaviivoja koskevien tutkimusten rahoitus, yhteisrahoitus tai tukeminen (tukea
 saavat järjestöt voivat myös ostaa tutkimus- ja analyysituloksia ja tietokoneohjelmia
 sekä kustantaa niiden kehittämistä jne.)
 - tiedotustoiminnan (konferenssit, seminaarit ja julkaisut mukaan lukien paino- ja
 käännöskulut jne.) rahoitus, yhteisrahoitus tai tukeminen
 - energia-alaa koskevien täydentävien analyysien suorittamiseen tarvittavien
 tietotekniikkakulujen (esimerkiksi tietojen keruu, talletus tietokantoihin, tilastokäsittely
 ja julkistaminen) rahoitus, yhteisrahoitus tai tukeminen.
 7. Taloudelliset vaikutukset
 7.1. Toimen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen
 kustannusten välinen suhde).
 Näiden töiden luonne ei vaihtele vuosittain. Tutkimukset määritellään komission
 tavoitteiden mukaan, ja niiden tarkoitus on vastata jäsenvaltioiden, neuvoston ja Euroopan
 parlamentin esittämiin poliittisiin kysymyksiin.
 Euroopan energiamarkkinoiden analyysit
 keskimääräiset kulut ovat 50 000 ecua x 11 x 5 vuotta,
 josta
 useille asiakkaille tehtävät tutkimukset ja ennusteet 10 000-20 000 ecua ja
 42
 ---pagebreak--- alakohtaiset tutkimukset aihepiireittäin ja/tai polttoainetta kohti 40 000 -
 300 000 ecua, esim. kaasu- ja/tai sähkömarkkinoiden vapautuminen, jalostus,
 hinnat ja verot
 Maailmanmarkkinoiden analyysit
 keskimääräiset kulut ovat 50 000 ecua x 10 x 5 vuotta,
 josta
 useille asiakkaille tehtävät tutkimukset ja ennusteet alueittain 10 000-20 000
 ecua ja
 aiheen, polttoaineen ja alueen mukaan tehtävät alakohtaiset tutkimukset
 40 000 - 300 000 ecua, esim. toimitusvarmuus, geopoliittinen strategia,
 kuluttajien ja tuottajien vuoropuhelu
 Taloudellisten analyysiverkkojen tuki
 osallistumiskustannukset keskimäärin 66 000 ecua x 3 x 5 vuotta,
 jolla rahoitetaan
 energiapoliittisia tutkimuskeskuksia ja
 yhteistyötä teollisuuden kanssa Euroopan tasolla (Eurogas, Eurelectric,
 Europia)
 Muut toimintakulut
 seminaarit tai työpajat 80 000 ecua x 1 x 5 vuotta,
 konferenssit x 120 000 ecua x 1 x 5 vuotta ja
 tiedotus- ja julkaisukulut keskimäärin 50 000 ecua x 2 x 5 vuotta, mukaan
 lukien
 "Annual Energy Review'n" julkaiseminen
 7.2. Kustannusten jakautuminen toimen eri osa-alueiden mukaan (miljoonaa
 ecua)
 Erittely 1998 1999 2000 2001 2002' Yhteensä
 Euroopan 0,5 0,53 0,56 0,59 0,62 2,8
 energiamarkkinoiden analyysit
 Maailmanmarkkinoiden 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 2,5
 analyysit
 Taloudellisten 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 1,0
 analyysiverkkojen tuki
 Muut toimintakulut, mm. 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 1,5
 lukien puiteohjelman
 yleisarvioina
 YHTEENSÄ 1,5 1,53 1,56 1,59 1,62 7,8
 Huomautuksia.
 Töiden luonne ei muutu, joten budjettimäärärahat pysyvät ennallaan vuosina 1999-2Q02.
 43
 ---pagebreak--- 7.3. Budjetin B osaan sisältyvät tutkimuksiin, asiantuntijoihin ym. liittyvät
 toimintakulut
 maksusitoumusmäärärahat, miljoonaa ecua (nykyiset hinnat)
 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä
 Konferenssit,
 työpajat, tiedotus
 ja julkaisut 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 1,5
 7.4 Maksusitoumusmäärärahojen aikataulu
 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä
 Maksusitoumus- 1,5 1,53 1,56 1,59 1,62 7,8
 määrärahat
 8. Petostenvastaiset toimenpiteet ja niiden täytäntöönpano
 Ennen kuin sopimukset allekirjoitetaan
 - tarjoukset, ehdotukset tai tukipyynnöt analysoidaan laadun ja rahoituksen suhteen ja
 - komission muita yksiköitä kuullaan, jotta vältettäisiin töiden päällekkäisyys.
 Sopimusten allekirjoittamisen jälkeen
 - kulutositteet tarkastetaan ennen maksua usealla tasolla (rahoitushallinto, tekniset
 vastuuhenkilöt) ja komission muita yksiköitä kuullaan tuloksista
 - rahoitustarkastaja tekee sisäisen tarkastuksen
 - asiakirjat tarkastetaan paikan päällä virheiden ja väärinkäytösten havaitsemiseksi
 - energia-alan puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 4 artiklassa tarkoitetulle komitealle ja 8.
 marraskuuta 1996 tehdyllä komission päätöksellä N:o 96/642/EY perustetulle energia-
 alan neuvoa-antavalle komitealle tiedotetaan käsitellyistä kysymyksistä.
 44
 ---pagebreak--- 9. Kustannustehokkuusanalyysi
 9.1. Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä
 Yhteys yleistavoitteeseen
 Tällä toimella pyritään parantamaan Euroopan unionin energiatasetta analysoimalla
 energiatilannetta ja valmistelemalla energiapolitiikan suuntaviivoja, erityisesti niitä, joiden
 avulla on vastattava ilmastonmuutos- ja ympäristöhaasteisiin.
 Lisäksi tämän toimen avulla on tarkoitus selvittää, miten voidaan paremmin ennustaa
 Euroopan unionin energiatalouden kehittymistä kansainvälisessä yhteydessä. Toimi edistää
 siten energian sisämarkkinoiden toteutumista, energian ja ympäristön välisten suhteiden
 hallintaa sekä energia-alan yhteistyötä kolmansien maiden kanssa. Yhteisön tasolla toimi
 lisää jäsenvaltioiden suorittamien osa-analyysien arvoa yhdistämällä niistä saatavat
 tulokset.
 Kohderyhmä
 Energiamarkkinoiden seurannan osalta komission ja jäsenvaltioiden päättävät tahot.
 Energian tuotantoa, kuljetusta ja kulutusta koskevissa asioissa yhteisön ja OECD-maiden
 ja viime kädessä koko maailman väestö.
 9.2. - Toimen perustelut
 Vihreän kirjan (KOM(94) 659 lopullinen, 11.1.1995) 86 kohdassa sanotaan, että
 "yhdenmukaisuus on ensinnäkin pyrittävä takaamaan analyysien tasolla.
 Energiapolitiikassa on seurattava markkinoiden kehitystä, jotta se voisi joka hetki
 mukautua siihen. Euroopan unionin sisämarkkinoiden kehitys tulee riippumaan yhä
 enemmän kulutuksen, tuotannon ja kuljetusten kehittymisestä koko maailmassa. Nämä
 analyysit tehdään yrityksissä ja kansainvälisissä järjestöissä.
 On suotavaa, että myös Euroopan unionilla olisi käytössään analyysimenetelmät yhteisön
 päätöstenteon ja hallinnon selventämiseksi. Tarkoituksena ei ole tehdä päällekkäistä työtä,
 vaan hyödyntää edellä mainittujen tutkimusten tuloksia. On selvää, että sisämarkkinoiden
 toimintasääntöjen soveltamisen ja tutkimuksen, ympäristön, kansainvälisen yhteistyön,
 verkkojen sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden painopisteiden
 mukauttamisen on perustuttava yhteisesti hyväksyttyyn ongelmien ja
 markkinasuuntauksien analyysiin. Korkeakoulujeen, teollisuuden, kuluttajien ja hallinnon
 avoin ja julkinen yhteistoiminta takaisi johdonmukaisen analyysin energiapolitiikan
 kehittämisessä."
 Vihreää kirjaa koskevan 1. kesäkuuta 1995 annetun neuvoston päätöslauselman N:o
 7802/95 6 kohdassa sanotaan, että "[neuvosto] on sitä mieltä, että sisämarkkinoiden
 toimivuus edellyttää jäsenvaltioiden keskinäisen neuvonpidon ja yhteistyön lisäämistä
 yhteisön puitteissa ja sellaisten analyysimenetelmien käyttöönottoa yhteisön tasolla, joiden
 avulla voidaan helpottaa yhteisön päätöksentekoprosessia erityisesti
 markkinatalousmekanismien osalta".
 Valkoisen kirjan (KOM(95) 682 lopullinen, 20. joulukuuta 1995) 134 kohdassa
 sanotaan:
 45
 ---pagebreak--- "Komissio aikoo toteuttaa heti vuonna 1996 seuraavat aloitteet niiden rajoittamatta
 tulevan hallitustenvälisen konferenssin tuloksia: energia-alan suuntausten säännöllinen
 seurantaohjelma yhteistyössä jäsenvaltioiden, teollisuuden ja muiden tahojen kanssa, jotta
 energiaa koskevat poliittiset päätökset voitaisiin tehdä yhteisen analyysin perusteella".
 Tämä ehdotus, joka perustuu voimassa oleviin perustamissopimuksiin, on tarpeen, jotta
 poliittinen prosessi saataisiin entistä yhteistyöhaluisemmaksi ja avoimemmaksi.
 Toimi on perusteltu myös siksi, että analyysimenetelmät edistävät osaltaan
 - yhteisön ja jäsenvaltioiden politiikan hoitoa siten, että voidaan saavuttaa yhteisiä
 tavoitteita, kuten energia-alan sisämarkkinoiden toteutuminen, ympäristön laadun
 parantaminen ja toimitusvarmuus,
 - Euroopan unionin poliittista yhdentymistä, kun tunnetaan paremmin
 maailmanmarkkinoiden pitkän aikavälin kehitysnäkymät,
 - jäsenvaltioiden asiantuntemuksen ja niissä tehtyjen tutkimusten hyödyntämistä
 asettamalla ne yhteiseen perspektiiviin.
 Energiamarkkinoita koskevien tutkimusten avulla voidaan mitata kansallisten
 toimintaperiaatteiden ja yhteisön tavoitteiden yhdenmukaisuutta, ja tutkimukset ovat
 perusta pitkän aikavälin näkymien tarkastelulle.
 Komissio tekee analyysejä yhteisön tasolla täydentäen jäsenvaltioissa tehtyjä analyysejä ja
 kokoaa tutkimukset yhteen.
 Toimintatavat
 Suunniteltujen toimenpiteiden ja toimintatarpeen mukaan julkaistaan tarjous- tai
 ehdotuspyyntöjä tai myönnetään tukia. Yhteistyöhankkeita suositellaan voimakkaasti, jotta
 voitaisiin suunnitella toisiaan täydentäviä hankkeita ja hyötyä monitieteisestä
 asiantuntemuksesta ja siitä syntyvästä luovuudesta ja jotta edistettäisiin yhteisten
 lähestymistapojen ja yhteisymmärryksen muodostumista.
 9.3. Toimen seuranta ja arviointi
 Energia-alan puiteohjelmassa tarkoitetulle komitealle ja energia-alan neuvoa-antavalle
 komitealle, jotka perustettiin 8. marraskuuta 1996 tehdyllä päätöksellä N:o 96/642/EY,
 tiedotetaan säännöllisesti töiden tuloksista.
 Äskettäisessä vuosia 1993-1995 koskevassa budjettilinjan B4-1040 arvioinnissa esitettiin
 seuraavat kaksi suositusta:
 Puitesopimuksia olisi tehtävä entistä useammin sellaisista tehtävistä, joita tehdään
 toistuvasti. Näitä ovat esimerkiksi tulostietojen mallintaminen sekä konferenssien
 järjestäminen.
 Jäsenvaltioiden energiaministeriöt ovat nykyisin melko passiivisia Euroopan tason
 analyysien ja ennusteiden teossa. Jotta lisäarvoa voitaisiin täysimääräisesti hyödyntää
 yhteisön tasolla, jäsenvaltioita olisi rohkaistava toimimaan tiiviimmin yhdessä esimerkiksi
 pienissä ryhmissä yhteisten alakohtaisten ongelmien käsittelemiseksi. Mallintamisen ja
 -7-
 40
 ---pagebreak--- analyysien teon asiantuntemusta pitäisi entistä enemmän käyttää yhdessä ja levittää.
 10. HALLINTOMENOT
 Tarvittavien hallintoresurssien tosiasiallinen käyttöön saaminen riippuu varojen
 kohdentamista koskevasta komission vuotuisesta päätöksestä, jota tehtäessä
 otetaan huomioon budjettivallan käyttäjän hyväksymä ylimääräinen henkilöstö ja
 ylimääräiset varat.
 10.1 Vaikutus henkilöstön määrään
 Työsuhteen laji Toimen hallintoon joista kesto
 osoitettava henkilöstö
 vakinaisia määräaikai- PO:n tai lisähenkilöstöä
 virkoja sia toimia kyseisen yksikön
 olemassa olevaa
 henkilöstöä
 A- virkamiehiä 2 2 5
 vuotta
 B- taitoimi- 1 1
 C- henkilöitä 1 1
 Muuta 1 1 kansallinen 5
 henkilöstöä kansallinen asiantuntija vuotta
 asiantuntija
 Yhteensä 4 1 5
 10.2 Ylimääräisen henkilöstön rahoituksellinen kokonaisvaikutus
 Ei vaikutusta.
 47
 ---pagebreak--- 10.3 Muut toimesta johtuvat vuosittaiset toimintamenot
 Budjettikohta Määrät Laskutapa
 (N: o ja otsikko)
 A-1300 Virkamatka-, matka- 50 000 Rahoitusta, konferensseja ja
 ja muut niihin liittyvät kulut työpajoja koskevaan tukeen
 liittyvät virkamatkat
 A-2500 varainhoitovuoden 1996
 Puiteohjelmakomitean 20 000 perusteella
 asiantuntijoiden kokouskulut
 Yksi kokous, johon osallistuu yksi
 edustaja kustakin 15 jäsenvaltiosta
 ja 5 ulkopuolista osanottajaa
 Yhteensä 70 000
 Määrärahat sisältyvät ohjelman hallinnosta vastaavien yksiköiden nykyisiin määrärahoihin.
 -9 48
 ---pagebreak--- EUROOPAN KOMISSIO
 LIITE III
 Ehdotus:
 NEUVOSTON ASETUS
 ENERGIA-ALAN KANSAINVÄLISEN YHTEISTYÖN EDISTÄMISTÄ
 KOSKEVASTA MONIVUOTISESTA OHJELMASTA
 (1998-2002)
 ^
 ---pagebreak--- EHDOTUS: NEUVOSTON ASETUS ENERGIA-ALAN KANSAINVÄLISEN
 YHTEISTYÖN EDISTÄMISTÄ KOSKEVASTA MONIVUOTISESTA
 OHJELMASTA (SYNERGIA-OHJELMA) ( 1998-2002)
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan,
 ottaa huomioon komission ehdotuksena),
 ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon^2),
 sekä katsoo, että
 yhteisön teollisuuden kilpailukykyyn ja toimitusvarmuuteen sekä ympäristönsuojeluun
 liittyvistä syistä energiakysymysten on oltava tärkeä osa unionin kansainvälistä toimintaa,
 yhteisössä on laadittu energia-alan toimenpiteitä koskeva monivuotinen puiteohjelma,
 yhteisö on sitoutunut energia-alan kansainvälisen yhteistyöhön liittymällä energiaperus-
 kirjasta tehtyyn sopimukseen ja ilmastonmuutoksesta tehtyyn yleissopimukseen,
 kehitys-ja yhteistyöministerien neuvoston päätelmissä 18 päivänä marraskuuta 1992, jotka
 koskivat puhtaan ja tehokkaan energiateknologian edistämiseksi tehtävän kehitys-
 yhteistyön suuntaviivoja, painotettiin, että kaikkien kehitysmaiden kanssa harjoitettavan
 energia-alan yhteistyön keskeinen tavoite on tehokkaan energiapolitiikan toteuttaminen,
 kuten valkoisesta kirjasta Euroopan unionin energiapolitiikka 8 päivänä heinäkuuta 1996
 annetussa neuvoston päätöslauselmassa korostettiin, unionin ulkopuolella tapahtuva
 kehitys vaikuttaa yhä enemmän energia-alan kehitykseen yhteisössä, joten on pyrittävä
 varmistamaan, että yhteisö kehittää yhdessä kolmansien maiden kanssa yhtenäisen ja
 johdonmukaisen lähestymistavan energia-alan kysymyksiin,
 yhteisö osallistuu kansainvälisiin energia-alan toimiin useiden ohjelmien yhteydessä; näiden
 toimien johdonmukaisuuden varmistamiseksi niiden koordinointia on vahvistettava,
 on tärkeää koordinoida yhteisön muut energia-alan toimet ja varmistaa, ettei ohjelmassa
 käsitellä samoja kysymyksiä kuin muissa yhteisön, jäsenvaltioiden, kolmansien valtioiden
 tai kansainvälisten järjestöjen energiapoliittisissa ohjelmissa,
 O)
 (2)
 $0
 ---pagebreak--- ohjelman tärkeimmät tavoitteet, erityisesti kansainvälisten toimintaohjelmien koordinointi,
 voidaan niiden laaja-alaisuuden vuoksi saavuttaa parhaiten yhteisön tasolla,
 yhteisön energiapolitiikan alalla harjoittamaan kansainväliseen yhteistyöhön liittyviä toimia
 varten on tarpeen laatia erityiset oikeudelliset puitteet,
 valkoisesta kirjasta Euroopan unionin energiapolitiikka annetussa päätöslauselmassa
 neuvosto muistutti, että poliittiset suhteet ja kauppasuhteet ovat erityisen tärkeitä
 energiapolitiikan osia, ja tästä syystä yhteisön energia-alan kansainvälistä yhteistyötä
 koskevat toimenpiteet olisi tehokkaammin otettava osaksi sen harjoittamaa ulkopoli-
 tiikkaa,
 ohjelmaan sisältyvän energia-alan yhteistyön tulisi parantaa yhteisön yritysten
 kilpailukykyä, lisätä toimitusvarmuutta, edistää kestävää kehitystä ja parantaa
 energiatehokkuutta; tällaista yhteistyötä voidaan toteuttaa yhteistyöhankkeiden ja
 hankkeiden yhteisrahoituksen avulla,
 tämän yhteistyön on perustuttava suhteellisen väljään ohjelmaan, ja sitä koskevia
 sopimuksia voidaan tehdä kyseisten valtioiden tai kansainvälisten tutkimuskeskus-
 verkostojen kanssa, ja
 koska kyseinen yhteistyö kuuluu unionin ulkosuhteiden alaan, sitä koskevat 21 päivänä
 joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan
 varainhoitoasetuksen IX osaston erityissäännökset,
 ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN.
 1 artikla
 Yhteisö toteuttaa energia-alan toimia koskevassa puiteohjelmassa kolmansien valtioiden
 kanssa yhteisen edun mukaisilla aloilla erityisen yhteistyöohjelman, jäljempänä
 ' S YNERGIA-ohjelma,.
 Tämä ohjelma koskee:
 • kolmansien valtioiden energiapolitiikan suunnittelun, kehittämisen ja toteuttamisen
 avustamista,
 • yhteisön ja kolmansien maiden välisen teollisuusyhteistyön edistämistä energia-alalla,
 • yhteisön ulkoisten energia-alan toimien koordinoinnin vahvistamista.
 KI
 ---pagebreak--- 2 artikla
 SYNERGIA-ohjelma on tarkoitettu kaikille valtioille, jotka eivät ole yhteisön jäseniä, ja
 erityisesti niille maille ja alueille, jotka ovat yhteisön ulkosuhteissa ensisijaisen tärkeitä
 yhteisön poliittisten ja taloudellisten intressien ja energian toimitusvarmuutta koskevien
 seikkojen vuoksi.
 3 artikla
 1. SYNERGIA-ohjelma toteutetaan 1 päivän tammikuuta 1998 ja 31 päivän
 joulukuuta 2002 välisenä aikana.
 2. Budjettivallan käyttäjä myöntää määrärahat varainhoitovuosittain rahoitusnäky-
 mien rajoissa.
 4 artikla
 1. Ohjelma edistää niiden yhteisön tärkeimpien energia-alan tavoitteiden
 saavuttamista, jotka on esitetty valkoisessa kirjassa Euroopan unionin
 energiapolitiikka. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisö voi myös ylläpitää
 suhteita kansainvälisiin energia-alan järjestöihin. Ohjelman toteuttamiseksi
 tehtävistä toimenpiteistä säädetään energia-alan toimenpiteiden monivuotisesta
 puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 4 artiklan säännösten mukaisesti. Tutkimus-,
 kehitys- ja esittelyhankkeille ei voida myöntää rahoitusta.
 2. •' Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisö osallistuu erityisesti seuraavien
 toimien rahoitukseen:
 - energiapolitiikan alan neuvonta ja koulutus,
 - energia-alan analyysit ja ennusteet,
 - konferenssien ja seminaarien järjestäminen energiapoliittisen vuoropuhelun
 vahvistamiseksi ja tietojenvaihdon edistämiseksi,
 - rajojen yli ulottuvan alueyhteistyön tukeminen,
 - energia-alan yhteistyön edellytysten parantaminen,
 - kansainvälisten energia-alan toimien toteuttamiseen käytettävien yhteisön
 instrumenttien koordinointi sekä muut samankaltaiset kansainväliset ohjelmat.
 3. Yhteistyö kattaa myös kyseisten toimien valmisteluun, täytäntöönpanoon, seuran-
 taan ja toteuttamisen arviointiin liittyvät kulut sekä tiedottamisesta aiheutuvat
 kulut.
 -4- *-* *J
 ---pagebreak--- 5 artikla
 1. Yhteisön rahoitusosuudet voidaan antaa apurahoina, jotka myönnetään vaiheittain
 sitä mukaa kun hankkeet etenevät.
 2. SYNERGIA-ohjelman rahoitusta myönnetään vasta kun on tarkistettu, ettei toimia
 voida rahoittaa muista ohjelmista.
 3. Rahoituspäätöksissä sekä kaikissa niihin perustuvissa sopimuksissa määrätään
 nimenomaisesti muun muassa, että edunsaajat hyväksyvät komission ja tilintarkas-
 tustuomioistuimen tarvittaessa paikan päällä suorittamat tarkastukset.
 6 artikla
 1. Edellä 3 artiklassa mainittuna ajanjaksona toteutettava alustava ohjelma esitetään
 liitteessä. Ohjelmassa määritellään yhteisön harjoittaman yhteistyön päätavoitteet,
 suuntaviivat ja tärkeysjärjestys 4 artiklassa ehdotetuilla aloilla.
 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun ohjelmaan perustuva toimintaohjelma vahvistetaan
 energia-alan toimien puiteohjelmasta annetun neuvoston päätöksen 4 artiklassa
 säädetyn menettelyn mukaisesti. Tämä toimintaohjelma sisältää luettelon
 tärkeimmistä hankkeista, jotka rahoitetaan 4 artiklassa luetelluilla aloilla. Ohjelman
 sisältö määritellään siten, että jäsenvaltioilla on käytettävissään tarpeelliset tiedot,
 jotta edellä kuvattua menettelyä noudattaen asetettu komitea voi antaa
 lausuntonsa.
 3. Kolmansien valtioiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa voidaan tehdä
 erityissopimuksia 1 kohdassa tarkoitetun ohjelman puitteissa ja sen keston ajaksi
 kyseessä olevien maiden kanssa toteutettavan yhteistyön pääpiirteiden ja ohjelman
 toimeenpanoa koskevan neuvottelumenettelyn määrittelemiseksi.
 4. Sopimuksia voidaan tehdä myös 1 kohdassa tarkoitetun ohjelman puitteissa
 kansainvälisten tutkimuskeskusverkostojen kanssa, jotta niiden osuus kyseisessä
 ohjelmassa esitettyjen tavoitteiden toteuttamisessa voitaisiin määritellä.
 7 artikla
 1. Komissio huolehtii toimien toteuttamisesta 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun
 toimintaohjelman mukaisesti.
 2. Palveluja koskevat sopimukset tehdään pääsääntöisesti Euroopan yhteisön yleiseen
 talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 118 artiklan mukaisesti
 rajoitetuilla tarjouspyynnöillä.
 Neuvottelumenettelyllä tehtäviä sopimuksia voidaan tehdä toimista, joiden
 kustannukset ovat alle 50 000 ecua.
 53
 ---pagebreak--- Hankintasopimukset, jos niitä tarvitaan palveluja koskevien sopimusten
 täydentämiseksi ja jos ne rajoittuvat SYNERGIA-ohjelman tavoitteisiin, tehdään
 avointen tarjouspyyntöjen perusteella, lukuun ottamatta mainitun varainhoito-
 asetuksen 116 artiklan soveltamisalaan kuuluvia tapauksia.
 Tarjouspyyntöihin ja sopimuksiin voivat osallistua yhtäläisin ehdoin kaikki
 jäsenvaltioiden ja edunsaajina olevien valtioiden luonnolliset ja oikeushenkilöt.
 Komissio voi tapauskohtaisesti hyväksyä muiden maiden luonnollisten ja
 oikeushenkilöiden osallistuminen, jos kyseiset ohjelmat tai hankkeet edellyttävät
 erityisiä avustusmuotoja, joita on erityisesti saatavilla näissä maissa.
 Yhteisö ei rahoita veroja, tulleja eikä kiinteän omaisuuden ostoa.
 Komissio voi tapauskohtaisesti sallia kyseisten kolmansien valtioiden yritysten
 osallistumisen yhteisesti rahoitettavia hankkeita koskeviin tarjouspyyntöihin ja
 sopimuksiin; komissio antaa tästä selvityksen 9 artiklassa tarkoitetussa
 kertomuksessa.
 8 artikla
 1. Komissio varmistaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa yhteisön ja yksittäisten
 jäsenvaltioiden edunsaajavaltioissa toteuttamien asiantuntijatoimien tehokkaan
 yhteensovittamisen jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella.
 2. Koordinointia ja yhteistyötä kansainvälisten rahoituslaitosten ja muiden rahoittajien
 kanssa kannustetaan.
 3. Komissio tarkastelee mahdollisuuksia edistää SYNERGIA-ohjelman, jäsen-
 valtioiden kahdenvälisen yhteistyön, muiden kansainvälisten järjestöjen ohjelmien
 ja muiden yhteisön ohjelmien yhteisrahoitusta. Päällekkäisyyksien välttämiseksi
 komissio varmistaa erityisesti, että SYNERGIA-ohjelman ja muiden yhteisön
 kansainväliseen energiayhteistyöhön liittyvien instrumenttien puitteissa toteutettava
 toiminta sovitetaan yhteen ja että ne täydentävät toisiaan. Komissio valvoo myös
 SYNERGIA-ohjelman ja muiden kansainvälisten järjestöjen toteuttamien energia-
 alan ohjelmien tai toimien päällekkäisyyden välttämistä.
 9 artikla
 1. Komissio esittää 31 päivään joulukuuta 2000 mennessä riippumattomien
 asiantuntijoiden tekemään ulkopuoliseen arviointiin perustuvan kertomuksen
 ohjelman toteuttamisesta kahden edeltävän varainhoitovuoden ajalta.
 2. Komissio esittää 31 päivään joulukuuta 2002 mennessä ohjelman toteuttamista ja
 sen tuloksia kolmansissa maissa ja jäsenvaltioissa käsittelevän kertomuksen, johon
 liitetään kertomuksen pohjana oleva, riippumattomien asiantuntijoiden laatima
 arviointikertomus.
 £
 54
 ---pagebreak--- 3. Komissio esittää vuosittain kertomuksen ulkoisista energia-alan toimista, jotka on
 toteutettu yhteisön eri instrumenttien puitteissa.
 4. Nämä kertomukset osoitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
 10 artikla
 Tämä asetus kumoaa ja korvaa neuvoston asetuksen (EY) N:o /...
 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa
 jäsenvaltioissa.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 5n
 ---pagebreak--- Liite
 TOIMINTAOHJELMASUUNNITELMA
 SYNERGIA-ohjelman toteuttamisessa ja toimintaohjelman laatimisessa on otettava
 huomioon seuraavassa esitetyt suuntaviivat.
 SYNERGIA-ohjelman tehtävänä on auttaa toteuttamaan seuraavia yhteisön energia-alan
 tavoitteita, jotka on esitetty valkoisesta kirjasta Euroopan unionin energiapolitiikka
 annetussa neuvoston päätöslauselmassa:
 - yleinen kilpailukyky
 - toimitusvarmuus
 - ympäristönsuojelu.
 Kuhunkin näistä tavoitteista liittyy merkittävä ulkoinen tekijä, kuten valkoisessa kirjassa
 selvästi osoitetaan. SYNERGIA-ohjelmassa toteutetaan näitä tavoitteita vastaavia toimia
 ja varmistetaan samalla koordinointi yhteisössä harjoitettavien kansainvälisten
 yhteistyötoimien kanssa.
 SYNERGIA-ohjelman suuntaviivat on laadittu tältä pohjalta.
 I. YHTEISÖN ENERGIA-ALAN TAVOITTEISIIN LIITTYVÄT
 YHTEISTYÖALAT
 A. Kaikkiin kolmeen tavoitteeseen tähtäävät toimet:
 - kolmansille maille annettava energiapoliittinen neuvonta
 - energiatehokkuuden edistäminen kolmansissa maissa
 - paikallisten ja erityisesti uusiutuvien paikallisten energialähteiden
 kehittäminen
 - energia-alan alueellisen yhdentymisen edistäminen
 - yhteisön ohjelmien yhdenmukaisuuden edistäminen tietyillä alueilla (esim.
 Mustanmeren, Välimeren ja Persianlahden alueet)
 B. Yleinen kilpailukyky:
 - eurooppalaisten toimijoiden markkina-aseman lujittamiseen tähtäävän
 yhteistyön edistäminen tärkeimmillä energia-alan markkinoilla, erityisesti
 Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa
 - kolmansien maiden energia-alan organisointia koskeva neuvonta
 - tuki energia-alan vapauttamiselle ja kilpailulle avaamiselle sekä kolmansille
 maille annettava apu niiden energiapolitiikan laatimisessa tässä uudessa
 tilanteessa, erityisesti energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen mukaisesti
 56
 ---pagebreak--- - eurooppalaisten yritysten kolmansiin maihin suunnattujen energia-alan
 investointien edistäminen
 C. Toimitusvarmuus:
 - vuoropuhelu energiaa tuottavien ja vievien maiden kanssa: Persianlahden
 maat, Venäjä sekä Amerikan, Aasian ja Afrikan tuottajamaat
 - vuoropuhelun kannustaminen Euroopan yhteisön ja Euroopan
 energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen allekirjoittajamaiden, erityisesti
 kauttakuljetusmaiden ja sellaisten tuottajamaiden, jotka ovat myös
 kauttakuljetusmaita, välillä siten, että autetaan panemaan Euroopan
 energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen määräykset täytäntöön
 - osallistuminen alan kansainvälisten elinten työhön ja niiden työn
 tukeminen, ministeritason sekä tuottajien ja kuluttajien konferenssit,
 kansainvälinen energiajärjestö (IEA)
 - suotuisien investointiolosuhteiden edistäminen kolmansissa maissa
 energian tuotannossa ja siirrossa kansainvälisen oikeuden säännösten
 mukaisesti ja erityisesti Euroopan energiaperuskirjan ja Maailman
 kauppajärjestön periaatteiden pohjalta
 D. Ympäristö:
 - kolmansien maiden energia-alan päättäjille ja työntekijöille annettava
 ympäristötietoisuutta edistävä koulutus
 - yhteisön energia- ja ympäristöalan kokemuksen ja tiedon levittäminen
 - ympäristöä säästävän teknologian käytön edistäminen erityisesti kivihiilen
 poltossa suurissa kuluttajamaissa, kuten Kiinassa, ottamalla huomioon sen
 vaikutukset energiapolitiikkaan
 - sellaisten pyrkimysten vahvistaminen ja tukeminen, joilla pyritään saamaan
 kolmannet maat ottamaan huomioon ympäristönäkökohdat energia-
 politiikassa ja -suunnittelussa
 - kolmansien maiden kannustaminen ja auttaminen sellaisen energian-
 hankintaa ja -käyttöä koskevan kansallisen energiapolitiikan suunnittelussa
 ja toteutuksessa, jossa otetaan huomioon ympäristön erityispiirteet
 II. TÄRKEIMMÄT MAANTIETEELLISET ALUEET JA YHDENMUKAISUUS
 YHTEISÖN KANSAINVÄLISTEN YHTEISTYÖOHJELMIEN KANSSA
 A. Tehtävä ja painopisteet:
 Energia-alan kansainvälisissä suhteissa SYNERGIA-ohjelma:
 - edistää energia-alan yhteistyötä suhteissa kolmansiin maihin
 57
 ---pagebreak--- - pyrkii siihen, että sen sisältämät energia-alan tavoitteet otetaan huomioon
 yhteisön muihin ohjelmiin kuuluvissa ulkoisissa yhteistyötoimissa
 - helpottaa muista yhteisön yhteistyövälineistä rahoitettavien energia-
 hankkeiden esille kehittämistä.
 B. Tärkeimmät maantieteelliset alueet
 SYNERGIA-ohjelmassa keskitytään yhteisön ulkosuhteiden kannalta
 tärkeimpiin maantieteellisiin alueisiin ja pyritään saavuttamaan tiettyjä näiden
 suhteiden tärkeimpiä tavoitteita.
 SYNERGIA-ohjelma koskee seuraavia alueita:
 - Keski- ja Itä-Eurooppa
 - uudet itsenäiset valtiot
 - yhteisön ulkopuoliset Välimeren maat
 - Latinalainen Amerikka: painopisteitä ovat Mercosur-maat, Chile, Meksiko
 ja Venezuela
 - Aasia: Kiina, Intia ja ASEAN-maat
 - Afrikka.
 10-
 58
 ---pagebreak--- YKSITYISKOHTAINEN RAHOITUSSELVITYS
 ALAMOMENTTI B4-1041
 1. TOIMENPITEEN NIMI:
 Kansainvälisen yhteistyön edistäminen energia-alalla (SYNERGIA-ohjelma)
 2. BUDJETTIKOHTA:
 B4-1041
 3. OIKEUSPERUSTA:
 Neuvoston asetus (EY) N: o 701/97, annettu 14 päivänä huhtikuuta 1997, energia-
 alan kansainvälisen yhteistyön edistämistä koskevasta ohjelmasta (SYNERGIA-
 ohjelma) (EYVL N:o L 104, 22.4.1997, s. 1).
 Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) energia-alan kansainvälisen yhteistyön
 edistämistä koskevasta ohjelmasta (SYNERGIA-ohjelma) 14 päivänä huhtikuuta
 1997 annetun asetuksen N o 701/97 voimassaolon jatkamisesta.
 Ehdotus neuvoston päätökseksi energia-alan toimien puiteohjelmasta (1998-2002).
 4. TOIMENPITEEN KUVAUS:
 4.1 Toimenpiteen yleistavoite
 Euroopan yhteisön sisäistä energia-alan politiikkaa täydentävä kansainvälinen
 yhteistyöohjelma on entistä tärkeämpi, kun otetaan huomioon energia-alan
 kehitys maailmanlaajuisesti lähivuosina:
 - Euroopan lisääntyvä riippuvuus energiansaannissa
 - energian kysynnän erittäin voimakas kasvu kehitysmaissa
 - ympäristöongelmien, erityisesti kasvihuonekaasupäästöjen lisääntyvä
 vaikutus energiavalintoihin.
 Tavoite on edistää kolmansien maiden energiapolitiikan suunnittelussa ja
 toteutuksessa yhteistyötä, jonka on määrä edistää Euroopan unionin energia-
 strategian tavoitteiden toteuttamista. Niitä ovat:
 - maailmanlaajuinen kilpailukyky
 - energian toimitusvarmuuden takaaminen Euroopassa
 - ympäristön huomioon ottaminen.
 Tämä toimi myötävaikuttaa näiden tavoitteiden toteutumiseen siten, että
 käynnistetään hankkeita, joiden tarkoitus on erityisesti:
 - parantaa energiatehokkuutta kolmansissa maissa
 50
 ---pagebreak--- - edistää ympäristöä säästävän teknologian käyttöä
 - edistää paikallisten ja erityisesti uusiutuvien energiavarojen hyödyntämistä
 - tukea kolmansien maiden alueellista energia-alan yhdentymistä ja alan
 avautumista kilpailulle
 - edistää energiapolitiikkaa koskevaa vuoropuhelua ja yhteydenpitoa
 Euroopan, kolmansien maiden - etenkin tuottajamaiden - ja kansain-
 välisten energia-alan järjestöjen välillä
 - tukea Euroopan energia-alan yritysten pääsyä kolmansien maiden
 markkinoille
 - vahvistaa energia-alan asiantuntijoiden ja päätöksentekijöiden välisiä
 yhteyksiä sekä yhteisön sisällä että yhteisön ja kolmansien maiden välillä.
 Tämä toimi tukee myös Euroopan unionin ulkopolitiikkaa ja auttaa osaltaan
 luomaan puitteita energiahankkeiden suuntaamiseksi ja valmistelemiseksi sekä
 valmistelemaan Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymistä unioniin.
 Vuosiohjelman laatiminen yhteistyössä komission muiden yksiköiden ja
 jäsenvaltioiden edustajien kanssa antaa mahdollisuuden kohdistaa
 SYNERGIA-ohjelma ensisijaisiin kysymyksiin ottaen huomioon myös
 Euroopan parlamentin asetukseen ehdottama liite.
 4.2 Toimenpiteen kesto
 Viisi vuotta: tammikuun 1 päivästä 1998 joulukuun 31 päivään 2002.
 5. MENOJEN LUOKITUS:
 Ei-pakolliset menot /jaksotetut määrärahat
 6. MENO-/TULOLAJI:
 MENOT
 Tutkimusten rahoittaminen, tekninen asiantuntija-apu ja neuvonta, koulutus-,
 edistämis- ja tiedotustoimet, konferenssien, seminaarien, workshopien, teknisten
 vierailujen ja koulutusvierailujen järjestäminen, yhteistyöelinten tai energiapoliittisten
 elinten tukeminen sekä muut energiapolitiikkaa tukevat toimet.
 Ohjelman edistämiseen, sen tulosten levittämiseen, ulkopuolisten asiantuntijoiden
 suorittamaan arviointiin ja energia-alan yhteistyötä tukevien elimien toimintaan
 liittyvät kulut.
 Yhteisön osuus ei yleensä ylitä 50 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista, ja
 yhteisö voi osallistua rahoitukseen yhdessä kolmansien maiden, jäsenvaltioiden tai
 kansainvälisten organisaatioiden kanssa.
 Seuraavissa tapauksissa yhteisön rahoitus voi kuitenkin olla jopa 100 prosenttia:
 kolmansien maiden viranomaislaitoksiin lähetettyjen kokopäivätoimisten asiantunti-
 12
 GO
 ---pagebreak--- joiden rahoitus ja ainoastaan yhteisön etua koskevissa asioissa toteutetut toimet
 (esimerkiksi esitutkimukset, selvitystehtävät, eurooppalaiset energiakeskukset,
 toimien arviointi).
 TULOT
 Euroopan energiaperuskirjan osallistujavaltioilta takaisinmaksuna saadut mahdolliset
 tulot käytetään uudelleen 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen
 yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (EYVL N:o L 356,
 31.12.1977, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY,
 Euratom, EHTY) N:o 2335/95 (EYVL N:o L 240, 7.10.1995, s. 12), 27 artiklan 2
 kohdan b alakohdan säännösten mukaisesti.
 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET:
 7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten toimien
 kustannusten ja kokonaiskustannusten välinen yhteys)
 • Horisontaaliset toimet
 eurooppalaisten tai kolmansien maiden asiantuntijoiden lyhytaikaiset
 komennukset: matkakulut, palkkiot ja päivärahat:
 240 komennusta à 100 000 ecua
 ohjelman aikana ja sen päätyttyä tehtävä ohjelman arviointi,
 keskimääräinen kustannus 150 000 ecua = 300 000 ecua
 • Energia-alan analyysit
 analyysien keskimääräiset kustannukset 100 000 ecua x 64
 • Yhteistyö kolmansien maiden energiapolitiikan suunnittelemisessa
 asiantuntijoiden pitkäaikaiset komennukset (6 kuukautta), keskimääräiset
 kustannukset 100 000 ecua x 63
 • Rahoitustuki energia-alan elimille
 asiantuntijoiden pitkäaikaiset komennukset (1 vuosi), keskimääräiset
 kustannukset 200 000 ecua x 30
 kolmansista maista Eurooppaan järjestettävät tekniset vierailut ja
 koulutusvierailut, 25 osallistujaa vierailua kohti, keskimääräiset
 kustannukset 20 000 ecua x 150 vierailua
 • Teollisen yhteistyön tukeminen
 seminaarit, keskimääräiset kustannukset 100 000 ecua x 10
 eurooppalaisten valtuuskuntien vierailut kolmansissa maissa,
 keskimääräiset kustannukset 74 000 x 10
 • Seminaarit, konferenssit ja tiedotustilaisuudet
 seminaarit ja workshopit, keskimääräiset kustannukset 100 000 ecua x 20
 konferenssit 200 000 ecua x 15
 • Tiedotus- ja koulutustoimet
 (tuet ja apurahat)
 7. 2 Kustannusten jakautuminen toimenpiteen eri tekijöiden mukaan
 -13-
 6
 ---pagebreak--- Erittely 1998 1999 2000 2001 2002 YH-
 TEENSÄ
 Horisontaaliset toimet 0,5 0,5 0,58 0,5 0,62 2,7
 Energia-alan analyysit 1,2 1,3 1,3 1,3 1,3 6,4
 Yhteistyö kolmansien 1,2 1,2 1,3 1,3 1,3 6,3
 maiden energiapolitiikan
 suunnittelemiseksi
 Teollisuusyhteistyön 0,3 0,34 0,3 0,4 0,4 1,74
 tukeminen
 Taloudellinen tuki energia- 1,8 1,8 1,8 1,8 1,8 9
 alan elimille
 Seminaarit, konferenssit ja 1 1 1 1 1 5
 tiedotustilaisuudet
 Tiedotus- ja koulutustoimet 1 1 1 1,12 1,15 5,27
 YHTEENSÄ 7,00 7,14 7,28 7,42 7,57 36,4
 Huomautuksia:
 Budjetin mahdolliset lisävarat vuodesta 2000 lähtien kohdennetaan kolmen tyyppisiin
 toimiin:
 - tuki teollisuusyhteistyölle, jolla pyritään kasvattamaan alan eurooppalaisten yritysten
 markkinaosuutta kolmansissa maissa
 - kolmansien maiden energiapolitiikan suunnittelemiseksi tehtävä yhteistyö, jonka
 tavoitteena on, että kolmannet maat ottaisivat huomioon yhteisön energia-alan
 tavoitteet
 - otsakkeessa "horisontaaliset toimet" esitetty toteutettavien toimien arviointi- ja
 seurantamenojen kasvu.
 7.3 Osaan B sisältyvien operationaalisiin selvityksiin, asiantuntijoihin jne. liittyvät
 kulut
 Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua (nykyiset hinnat)
 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä
 Tiedotus ja 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 1
 julkaisut
 7.4 Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu
 -14-
 6°
 ---pagebreak--- Budjettivallan käyttäjä vahvistaa määrän vuosittain.
 Maksusitoumusmäärärahat ja maksumäarähat alustavasti (miljoonaa ecua)
 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä
 Maksusitoumus-
 määrärahat 7 7.14 7.28 7.42 7.57 36.4
 Maksumäärä-
 rahat
 1997 6 6
 1998 1 6 7
 1999 1.14 6 7.14
 2000 1.28 6 7.28
 2001 1.42 6.5 7.92
 2002 1.07 1.07
 2003
 Yhteensä 7 7.14 7.28 7.42 7.57 36.4
 Kolmansien maiden energia-alan elimille suunnattava rahoitustuki vähenee sitä mukaa
 kun niiden omavaraisuus kasvaa.
 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET (JA TOTEUTETTAVIEN
 TOIMIEN SEURAUKSET)
 Töistä maksetaan sen jälkeen, kun ne on hyväksytty. Maksuperusteena käytetään
 ennen sopimuksen tekemistä arvioitua prosenttimäärää, ja taloudellinen
 loppukertomus otetaan tässä huomioon. Matkakustannuksista ja päivärahoista
 voidaan vaatia tositteet. Asiakirjoihin perustuvat tai paikan päällä tehtävät
 tarkastukset ovat mahdollisia.
 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI
 9.1 Erityistavoitteet
 Tässä voidaan erottaa:
 • erityistavoitteet, joihin SYNERGIA-ohjelma myötävaikuttaa olematta
 ainoa tuloksista vastaava
 • suoraan SYNERGIA-ohjelmasta johtuvat tavoitteet.
 9.1.1 Ohjelman tavoitteet
 • ennustettujen kasvihuonekaasupäästöjen lisääntymisen vähentäminen
 maailmanlaajuisesti energiatehokkuutta, uusia tekniikoita, uusiutuvia
 energialähteitä ja suunnittelua edistävillä toimilla
 15
 ---pagebreak--- • eurooppalaisten yritysten energia-alan investointien ja viennin lisääminen
 kolmansiin maihin
 • kolmansien maiden energiaverkkojen keskinäisen yhteenliittämisen samoin
 kuin kolmansien maiden ja Euroopan energiaverkkojen yhteenliittämisen
 helpottaminen
 • assosioituneiden maiden Euroopan unioniin liittymisen valmistelu
 lähentämällä niiden ja EUn energiapolitiikkaa
 • kolmansien maiden Euroopan unioniin suuntautuvan energianviennin
 säilyttäminen ennallaan tai sen lisääminen huolimatta näiden maiden
 sisäisen kysynnän kasvusta
 9.1.2 Yksittäisiin toimiin liittyvät tavoitteet
 Seminaarien, konferenssien ja tiedotustilaisuuksien sekä yhteistyöelimille
 myönnettävän taloudellisen tuen osalta:
 • yhteyksien lisääminen eurooppalaisten ja kolmansien maiden julkisen ja
 yksityisen sektorin päättäjien välillä
 • kolmansien maiden vastuuhenkilöiden keskinäisten yhteyksien edistäminen
 • muiden yhteistyötoimien toteuttaminen yhteisön ja kolmansien maiden
 välillä
 • Euroopan energiatilannetta koskevan tiedon levittäminen
 Kolmansien maiden energiapolitiikan suunnitteluun liittyvän yhteistyön ja
 energia-alan analyysien osalta:
 • Euroopan unionin osallistumisen varmistaminen kolmansien maiden
 energia-alan suunnitelmien ja sääntelyn valmisteluun
 Koulutus- ja tiedotustoimien osalta:
 • alan ammattilaisten kouluttaminen kolmansissa maissa esittämällä heille
 Euroopan unionin näkemykset
 Kohderyhmä:
 Kolmansien maiden ja Euroopan yhteisön valtiot, energia-alan
 valtionlaitokset, yritykset ja väestö.
 9.2 Toimenpiteen perustelut:
 Yhteisön tasolla toteutettavan toiminnan perusteena ovat seuraavat seikat:
 • vain yhteisö voi varmistaa, että Euroopan unionin etuja ja yrityksiä tuetaan
 suosimatta jotakin jäsenvaltiota
 ff 4
 -16-
 ---pagebreak--- • yhteisö on nimetty neuvottelemaan kolmansien maiden kanssa nimen-
 omaisesti energia-alaa koskevissa yhteyksissä, mm. G-24:ssä ja tehtäessä
 sopimuksia tiettyjen kolmansien maiden kanssa,
 • yhteisön tasolla toteutettavan toimen avulla voidaan täydentää
 jäsenvaltioiden tasolla toteutettuja toimia ja vahvistaa niiden vaikutusta
 • Euroopan yhteisö voi parhaiten edustaa kaikkien jäsenvaltioiden etuja
 • Euroopan yhteisön tasolla toteutettavan toimen kautta voidaan hyödyntää
 moniin jäsenvaltioihin hajaantunut asiantuntemus.
 Verrattuna muihin yhteisön kansainvälisiin yhteistyöohjelmiin SYNERGIA-
 ohjelmassa voidaan ottaa huomioon yhteisön energia-alan edut ja pyrkiä
 parantamaan eri maantieteellisiä alueita kattavien ohjelmien välistä
 koordinaatiota.
 9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi:
 Huomattakoon, että jo nykyään kustakin maantieteellisestä alueesta vastaavat
 virkamiehet hallinnoivat, seuraavat ja arvioivat vastuullaan olevaa hanketta.
 Valitut suoritusten osoittimet
 Koska SYNERGIA on yhteistyöohjelma energiapolitiikan suunnittelemiseksi,
 on vaikea määritellä määrällisiä osoittimia sen toimien vaikutuksille.
 Lisäksi energiapoliittisten toimien vaikutukset näkyvät tuotanto- tai
 kulutusluvuissa vasta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä.
 On kuitenkin mahdollista käyttää osoittimia, jotka soveltuvat kohdassa 9.1
 esitettyihin kahdentyyppisiin tavoitteisiin.
 Yleisten tavoitteiden osoittimet:
 • kasvihuonekaasupäästöjen tason vertaaminen ennusteisiin
 • energiatehokkuusindeksin kehitys maittain
 • paikallisen tuotannon, erityisesti uusiutuvien energiamuotojen osuuden
 lisääminen
 • eurooppalaisten energia-alan sijoitusten määrän ja eurooppalaisen viennin
 kehitys
 • kolmansien maiden energiaviennin kehitys suhteessa niiden kotimaisen
 kysynnän kehitykseen
 • kolmansien maiden keskinäisten ja Euroopan unionin ja kolmansien maiden
 energiaverkkojen yhteenliittämiseen tehdyt sijoitukset.
 Yksittäisten toimien tavoitteille:
 -17 o5
 ---pagebreak--- • SYNERGIA-ohjelman avulla järjestettyjen konferenssien tai kokousten
 osanottajamäärä sekä mahdollisesti näistä kohtaamisista alkunsa saaneiden
 kaupallisten yhteyksien ja hankkeiden määrä
 • niiden maiden lukumäärä, jotka ovat hyötyneet eurooppalaisesta
 kokemuksesta energiapolitiikkansa suunnittelussa
 • koulutettujen ammattilaisten määrä
 • eri hankkeista tietoa saaneiden henkilöiden määrä
 • yhteistyötoimet, jotka on aloitettu SYNERGIA-ohjelmassa toteutetun
 hankkeen seurauksena.
 Arviointia koskevat määräykset ja arviointien aikataulu
 Ehdotuksessa neuvoston päätökseksi esitetään kahta kertomusta, jotka
 perustuvat ulkopuolisten asiantuntijoiden tekemään arviointiin.
 Ensimmäinen, kahden toimintavuoden jälkeen laadittava kertomus keskittyy
 lähinnä ohjelman toteutukseen.
 Toinen kertomus laaditaan ohjelmaan päätyttyä, ja siinä tarkastellaan myös
 ohjelman vaikutuksia kyseisissä maissa.
 Riippumattomat asiantuntijat voivat myös suorittaa rahoitettujen hankkeiden
 tarkastuksia.
 9.4 Kustannustehokkuus
 Jotta tätä lukua voitaisiin verrata muiden ohjelmien vastaavaan lukuun, on
 otettava huomioon, että hankkeiden hallinnointi ja seuranta ovat suoraan
 yksikön virkamiesten vastuulla, eikä niitä anneta tehtäväksi ulkopuolisille.
 Lisäksi SYNERGIA-ohjelmalle ovat luonteenomaisia yhteisön aloitteesta
 toteutettavat toimet sekä toimet, joiden avulla hankitaan muissa ohjelmissa
 käytettäviä tietoja (esim. Euro-Välimeri -foorumi). Virkamiehet osallistuvat
 tavallista näkyvämmin näiden hankkeiden täsmentämiseen ja niistä
 neuvottelemiseen.
 10. HALLINTOMENOT
 Tarvittavien hallintovarojen käyttöönotto tapahtuu varojen myöntämistä
 koskevan komission vuotuisen päätöksen perusteella, ottaen huomioon
 erityisesti budjettivallan käyttäjän myöntämät lisähenkilöstö ja -määrärahat.
 18 66
 ---pagebreak--- 10.1 Vaikutus työpaikkojen määrään
 Työsuhteen tyyppi Toimen hallinnointiin joista kesto
 tarvittavat virat
 pvsvvät määräaikaiset PO:n tai kyseisen lisä-
 virat toimet yksikön nyky- henkilöstöä
 henkilöstöstä
 Virkamiehet tai A 2,5 0,5 3
 määräaikaiset B 1 1
 toimenhaltijat C 2 2
 Muut 1 kansallinen 1 kansallinen
 asiantuntija asiantuntija
 Yhteensä 5,5 1,5 7
 10.2 Henkilöstöä varten varattava kokonaisrahoitus
 Ohjelman hallinnomtikulujen voidaan siten arvioida olevan 7 x 103 000 ecua
 = 721 000 ecua.
 10.3 Muut toimintakulut
 Budjettikohta Summat Laskutapa
 (numero ja otsake)
 A-130 Työmatkakulut, 120 000 Arvio perustuu
 matkakulut ja muut niihin varainhoitovuoden 1997: n
 liittyvät menot yhdeksän ensimmäisen
 kuukauden toteutumiseen.
 46 200 Kaksi vuotuista kokousta,
 joihin osallistuu kustakin
 A-2510 Puiteohjelmalla jäsenvaltiosta kaksi edustajaa,
 perustetun komitean keskimääräiset kustannukset
 erityiskokous "kansainvälinen 770 ecua. Näiden kokousten
 yhteistyö" pitäisi olla yhteisiä muiden
 erityisohjelmien kokousten
 kanssa.
 166 200
 Yhteensä
 Ilmoitetut määrärahat sisältyvät ohjelman hallinnoinnista vastaavien
 yksiköiden nykyisiin määrärahoihin.
 6*>
 19
 ---pagebreak--- EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
 LIITE IV
 Ehdotus.
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 MONIVUOTISESTA OHJELMASTA UUSIUTUVIEN ENERGIALÄHTEIDEN
 KÄYTÖN EDISTÄMISEKSI YHTEISÖSSÄ
 (1998 - 2002)
 68
 ---pagebreak--- Ehdotus:
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 MONIVUOTISESTA OHJELMASTA UUSIUTUVIEN ENERGIALÄHTEIDEN
 KÄYTÖN EDISTÄMISEKSI YHTEISÖSSÄ
 - ALTENER II -
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 s artiklan
 1 kohdan
 ottaa huomioon komission ehdotuksen1,
 ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2,
 ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon3,
 noudattaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä
 menettelyä4 ja toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa
 sekä katsoo, että
 yhteisön perustamissopimuksen 130 r artiklan mukaan yhteisön toimien yhtenä tavoitteena
 on varmistaa luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö,
 yhteisön perustamissopimuksen 129 artiklan mukaan terveyden suojelua koskevat
 vaatimukset kuuluvat osana yhteisön muuhun politiikkaan, ja tämä ohjelma edistää
 osaltaan terveyden suojelua,
 neuvosto asetti 29 päivänä lokakuuta 1990 pidetyssä istunnossaan tavoitteeksi CO2-
 kokonaispäästöjen vakiinnuttamisen vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä koko
 yhteisössä; neuvosto vahvisti vuoden 1997 maaliskuussa ja kesäkuussa pidetyissä
 istunnoissaan ilmastonmuutosta koskevaan yleissopimukseen liittyvää Kioton konferenssia
 varten neuvottelukannan, jonka mukaan kasvihuonekaasupäästöjä on vähennettävä 7,5
 prosentilla vuoteen 2005 mennessä ja 15 prosentilla vuoteen 2010 mennessä vuoden 1990
 tasoon verrattuna,
 tarvitaan lisätoimia, jotta C02-päästöjä voitaisiin vähentää yhteisössä merkittävästi,
 erityisesti koska energiankulutuksesta johtuvien C02-päästöjen on arvioitu kasvavan 5-8
 69
 ---pagebreak--- prosenttia vuosina 1995-2000, jos talouskasvu jatkuu tavanomaisena; tämän vuoksi
 lisätoimenpiteet ovat välttämättömiä,
 neuvoston päätöksellä 93/398/ETY5, joka tehtiin 24 päivänä kesäkuuta 1993, perustettiin
 C02-päästöjen ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen valvontajärjestelmä,
 neuvosto totesi 25-26 päivänä kesäkuuta 1996 pitämässään kokouksessa, että
 ilmastonmuutoksia käsittelevän hallitusten välisen paneelin (IPCC) toisessa
 arviointikertomuksessa, . joka liittyy Berliinin mandaatin mukaisen pöytäkirjan
 aikaansaamiseksi käytäviin neuvotteluihin, katsotaan valtaosan todisteista viittaavan
 siihen, että ihmisen toiminta vaikuttaa selvästi maailmanlaajuiseen ilmastonmuutokseen;
 samalla neuvosto korosti tarvetta ryhtyä pikaisiin ja mahdollisimman laajoihin toimiin ja
 totesi, että käytettävissä on merkittäviä mahdollisuuksia ennalta ehkäiseviin toimiin; lisäksi
 neuvosto pyysi komissiota yksilöimään, mihin toimiin on ryhdyttävä yhteisön tasolla,
 komissio esitti 11 päivänä tammikuuta 1995 antamassaan vihreässä kirjassa6 ja 13 päivänä
 joulukuuta 1995 antamassaan valkoisessa kirjassa7 Euroopan parlamentille ja neuvostolle
 näkemyksensä yhteisön tulevasta energiapolitiikasta sekä uusiutuvien energialähteiden
 asemasta,
 Euroopan parlamentti pyysi 4 päivänä heinäkuuta 1996 hyväksymässään
 8
 päätöslauselmassa komissiota toteuttamaan yhteisön toimintasuunnitelman uusiutuvien
 energialähteiden käytön edistämiseksi,
 komissio käynnisti 20 päivänä marraskuuta 1996 antamallaan vihreällä kirjalla9
 Tulevaisuuden energia: Uusiutuvat energialähteet uusiutuvia energialähteitä koskevan
 yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman kehittämisen ja jatkototeutuksen,
 yhteisön perustamissopimuksen 130 a artiklan mukaan yhteisö kehittää ja harjoittaa
 toimintaansa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi ja pyrkii
 erityisesti vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa
 olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä; nämä toimet kattavat muun muassa energia-alan,
 neuvosto hyväksyi 13 päivänä syyskuuta 1993 tekemällään päätöksellä 93/500/ETY10
 yhteisön ohjelman uusiutuvien energianlähteiden käytön edistämisestä yhteisössä
 (ALTENER); ohjelman tavoitteena on vähentää C02-päästöjä kasvattamalla uusiutuvien
 energialähteiden markkinaosuutta sekä niiden osuutta yhteisön primaarienergian
 kokonaistuotannosta; tämä ohjelma päättyy 31 päivänä joulukuuta 1997,
 5
 EYVL N:o L 167, 9.7.1993, s. 31
 6
 KOM (94) 649, 11.1. 1995
 7
 KOM(95) 682, 13.12.1995
 8
 A4-0188/96- EP 251.039
 9
 KOM (96) 576 lopull., 20.11.1996
 10
 EYVL N:o L 235, 18.9.1993
 70
 ---pagebreak--- yhteisö on todennut, että ALTENER-ohjelma on tärkeä osa yhteisön strategiaa, jonka
 tavoitteena on C02-päästöjen vähentäminen,
 komissio on tehnyt ehdotuksen11 neuvoston päätökseksi monivuotisesta ohjelmasta
 uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä (ALTENER II),
 energia-alan toimia varten on laadittu monivuotinen puiteohjelma,
 Euroopan parlamentin ja neuvoston 26 päivänä huhtikuuta 1994 tekemällä päätöksellä
 1110/94/EY12 perustettiin neljäs tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn
 toimien puiteohjelma; uusiutuvien energialähteiden alaa koskeva politiikka on tärkeä
 väline puiteohjelmassa kehitettävien uusien energiateknologioiden käyttämistä ja
 edistämistä varten; ALTENER II -ohjelma on tätä ohjelmaa täydentävä väline,
 komissio on esittänyt neuvostolle ja Euroopan parlamentille viidettä TTK-puiteohjelmaa
 koskevat ehdotuksensa13,
 uusiutuvien energialähteiden käytön lisääntyminen vaikuttaa myönteisesti sekä
 ympäristöön että energian saannin varmuuteen; tiivis kansainvälinen yhteistyö on
 suotavaa, jotta saavutettaisiin parhaat mahdolliset tulokset,
 tehostettu ALTENER II -ohjelma on olennaisen tärkeä väline uusiutuviin energialähteisiin
 liittyvien mahdollisuuksien kehittämisessä,
 ohjelman toteutuksen tulisi tapahtua kiinteässä yhteistyössä niiden yhteisön muiden
 toimien ja ohjelmien kanssa, jotka liittyvät uusiutuvien energialähteiden käytön
 edistämiseen, ja
 on poliittisesti ja taloudellisesti suotavaa avata ALTENER II -ohjelma Keski- ja Itä-
 Euroopan assosioituneille maille kesäkuussa 1994 Kööpenhaminassa kokoontuneen
 Eurooppa-neuvoston14 päätelmien ja toukokuussa 1994 neuvostolle annetun asiaa
 koskevan komission tiedonannon15 mukaisesti, sekä Kyprokselle,
 1i
 KOM(97) 87 lopullinen, 12.3.1997
 12
 EYVL N:o L 126, 18.5.1994
 13
 14
 15
 KOM
 71
 ---pagebreak--- ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 1. Yhteisö toteuttaa energia-alan puiteohjelmassa ALTENER II -erityisohjelman,
 jäljempänä "ohjelma", uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi
 yhteisössä. Tämän ohjelman tavoitteena on:
 (a) auttaa luomaan tarvittavat edellytykset, erityisesti lainsäädännölliset,
 sosioekonomiset ja hallinnolliset edellytykset, uusiutuvia energialähteitä
 koskevan yhteisön toimintasuunnitelman toteuttamiselle,
 (b) edistää uusiutuvista energialähteistä saatavan energian tuotantoon ja
 käyttöön tehtäviä yksityisiä ja julkisia investointeja.
 Nämä kaksi tavoitetta edistävät osaltaan seuraavien yhteisön yleisten tavoitteiden
 saavuttamista: COs-päästöjen vähentäminen, uusiutuvien energialähteiden osuuden
 kasvattaminen energiataseessa, energia-alan tuontiriippuvuuden vähentäminen,
 energian saannin varmuus, taloudellinen kehitys, taloudellinen ja sosiaalinen
 yhteenkuuluvuus sekä alueellinen ja paikallinen kehitys.
 2. Ohjelman perusteella myönnetään yhteisön rahoitustukea toimille, jotka ovat
 tämän päätöksen tavoitteiden mukaisia.
 3. ALTENER II -ohjelma alkaa 1 päivänä tammikuuta 1998 ja päättyy 31 päivänä
 2002.
 4. Vuotuiset määrärahat ohjelman toteuttamista varten hyväksyy rahoitusnäkymien
 asettamien rajojen mukaisesti budjettivallan käyttäjä.
 2 artikla
 Ohjelmasta rahoitetaan seuraavia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä toimia ja
 toimenpiteitä:
 a) tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on toteuttaa ja täydentää
 yhteisön toimenpiteitä uusiutuviin energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien
 kehittämiseksi. Näihin kuuluu alakohtaisten strategioiden ja markkinastrategioiden
 kehittäminen, normien ja standardien määritteleminen, yhteishankinnat sekä
 uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kasvattamisen kannalta
 suotuisampien lainsäädännöllisten, sosioekonomisten ja hallinnollisten edellytysten
 analysointi ja tarvittavan lainsäädännön valmistelu;
 b) kokeilutoimet, joiden tavoitteena on luoda tai laajentaa infrastruktuureja ja
 välineitä uusiutuvien energialähteiden kehittämistä varten; nämä kokeilutoimet
 liittyvät:
 - paikallis- ja aluesuunnitteluun,
 70
 ---pagebreak--- - suunnittelussa ja arvioinnissa tarvittaviin välineisiin,
 - uusiin rahoitus- ja markkinavälineisiin,
 - tiedotukseen,
 - kasvatukseen ja koulutukseen;
 c) komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja taitotiedon
 vaihtoa tavoitteena parantaa kansainvälisten, yhteisönlaajuisten, kansallisten,
 alueellisten ja paikallisten toimien koordinointia; keskitetyn järjestelmän luominen
 uusiutuvia energialähteitä koskevan tiedon keräämistä ja levittämistä varten;
 d) muiden kuin komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja
 taitotiedon vaihtoa
 e) kohdennetut toimet, joilla helpotetaan uusiutuvien energialähteiden
 markkinaosuuden kasvua ja edistetään investointeja antamalla apua hankkeiden
 valmistelussa ja esittelyssä sekä niiden toteuttamisessa.
 Näiden kohdennettujen toimien tavoitteena on helpottaa ja vauhdittaa investointeja
 uuteen toimintakapasiteettiin, jolla tuotetaan energiaa uusiutuvista energialähteistä;
 tämä tapahtuu antamalla rahoitustukea, jolla vähennetään uusiutuvia
 energialähteitä hyödyntävien hankkeiden oheiskustannuksia ja palveluista koituvia
 kustannuksia sekä poistetaan nykyisiä ei-teknisiä esteitä.
 Tällä tuella autetaan muun muassa asiantuntevan neuvonnan hankkimisessa,
 markkinanäkymien analysoinnissa, hankkeiden toteutuspaikan valinnassa,
 rakennus- ja toimilupien haussa, rahoitussuunnitelman laatimisessa,
 tarjouspyyntöjen valmistelussa, käyttöhenkilökunnan koulutuksessa, laitosten
 käyttöönotossa jne.
 Kohdennetut toimet koskevat seuraavilla aloilla toteutettavia hankkeita:
 - biomassa, mukaan lukien energiatuotantoon soveltuvat viljelylajikkeet,
 polttopuu, maa- ja metsätalouden jätteet, yhdyskuntajätteet13 , nestemäiset
 biopolttoaineet ja biokaasu,
 - aurinkolämpö- ja auringon fotoenergiajärjestelmät,
 - rakennusten passiiviset ja aktiiviset aurinkoenergiajärjestelmät,
 - pienen mittakaavan (< 10 MW) vesivoimahankkeet,
 - tuulienergia,
 - geoterminen energia;
 f) toimet:
 16
 Komission tiedonanto yhteisön jätehuoltostrategian tarkistamisesta (KOM(96) 399 lopull., 30.7.1996
 6
 ---pagebreak--- uusiutuvien energialähteiden kehittämistä koskevan yhteisön strategian ja
 toimintasuunnitelman toteuttamisen seuranta
 toimintasuunnitelman toteuttamiseksi tehtyjen aloitteiden tuki, jolla pyritään
 erityisesti tehostamaan toimien yhteensovittamista ja yhteisvaikutusta mukaan
 lukien kaikki yhteisön rahoittamat toiminnat
 yhteisön ja sen jäsenvaltioiden edistymisen seuranta uusiutuvien
 energialähteiden kehittämisessä
 tämän ohjelman perusteella toteutettujen toimien ja toimenpiteiden vaikutuksen
 ja kustannustehokkuuden arviointi. Arvioinnissa on otettava huomioon myös
 ympäristönäkökohdat ja sosiaaliset näkökohdat.
 3 artikla
 Kaikista 2 artiklan a, c ja f alakohdassa tarkoitettuihin toimiin ja toimenpiteisiin
 liittyvistä kustannuksista vastaa yhteisö.
 Tämän ohjelman mukainen osuus 2 artiklan b ja d alakohdassa tarkoitettujen
 toimien ja toimenpiteiden rahoituksesta saa olla enintään 50 prosenttia niiden
 kokonaiskustannuksista; jäljelle jäävä osuus rahoitetaan joko julkisella tai
 yksityisellä rahoituksella tai näiden kahden yhdistelmillä.
 Tämän ohjelman mukainen osuus 2 artiklan e alakohdassa tarkoitettujen toimien ja
 toimenpiteiden rahoituksesta vahvistetaan vuosittain kunkin kohdennetun toimen
 osalta 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
 4 artikla
 1. Ohjelman toteuttamisesta vastaa komissio.
 2. Edellä 2 artiklassa tarkoitettujen toimien ja toimenpiteiden rahoittamiseen
 sovellettavat ehdot ja suuntaviivat määritellään vuosittain ottaen huomioon:
 - painopistealueet, jotka yhteisö ja jäsenvaltiot määrittävät uusiutuvien
 energialähteiden käytön edistämistä koskevissa ohjelmissaan,
 - tekijät, jotka liittyvät uusiutuvien energialähteiden kannattavuuteen ja
 kehitysmahdollisuuksiin sekä niiden työllisyys- ja ympäristövaikutuksiin,
 erityisesti C02-päästöjen vähentämiseen,
 - edellä 2 artiklan e alakohdassa tarkoitettujen toimien osalta avunannon
 suhteelliset kustannukset, todennäköisesti aikaansaatavan tuotantokapasiteetin
 määrä sekä alueiden ja/tai valtioiden rajojen yli koituvat hyödyt,
 - Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan periaatteet sekä
 ympäristönsuojeluun myönnettäviä valtion tukia koskevat yhteisön suuntaviivat.
 5 artikla
 7
 7'
 ---pagebreak--- Komissiota avustaa energia-alan toimien monivuotisesta puiteohjelmasta tehdyn
 neuvoston päätöksen 4 artiklassa tarkoitettu komitea.
 6 artikla
 1. Komissio esittää ohjelman toisen vuoden aikana Euroopan parlamentille, neuvostolle,
 talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kertomuksen toimenpiteistä, joita
 on toteutettu uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisön tasolla ja
 jäsenvaltioissa erityisesti 1 artiklassa asetetut tavoitteet huomioon ottaen. Tähän
 kertomukseen liitetään ehdotukset ohjelmaan tehtävistä tarkistuksista, jotka
 mahdollisesti ovat tarpeen näiden tulosten perusteella.
 2. Komissio arvioi ohjelman päättyessä tämän päätöksen soveltamisesta saadut tulokset
 sekä kansallisten ja yhteisön toimien yhdenmukaisuuden. Se laatii asiasta kertomuksen
 Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden
 komitealle.
 7 artikla
 Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua tähän ohjelmaan niiden
 yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien edellytysten, muun muassa rahoitusmääräysten
 mukaisesti, jotka on mainittu assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa tai varsinaisissa
 assosiointisopimuksissa. Kypros voi osallistua tähän ohjelmaan lisämäärärahojen turvin ja
 samojen edellytysten mukaisesti kuin ne, joita sovelletaan EFT A/ET A-maihin, Kyproksen
 kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen.
 8 artikla
 Tämä päätös kumoaa ja korvaa neuvoston päätöksen (EY) N:o
 9 artikla
 Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
 Tehty Brysselissä,
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 75
 ---pagebreak--- RAHOITUSSELVITYS
 1. TOIMEN NIMI
 ALTENER II. Monivuotinen ohjelma uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi
 yhteisössä.
 2. BUDJETTIKOHTA
 B4-1030
 3. OIKEUSPERUSTA
 Neuvoston päätös 93/500/ETY, tehty 13 päivänä syyskuuta 1993 (EYVL N:o L 235,
 18.9.1993, s. 41). ALTENER I -ohjelma.
 Monivuotista ohjelmaa uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä
 (ALTENER II) koskeva 22 päivänä toukokuuta 1997 esitetty ehdotus neuvoston
 päätökseksi (EYVLN:o C 192, 24.6.1997, s. 16).
 Energia-alan toimien puiteohjelmaa (1998-2002) koskeva ehdotus neuvoston päätökseksi.
 4. TOIMEN KUVAUS
 4.1. Toimen yleistavoite
 Komissio pitää ALTENER-ohjelman jatkamista tarpeellisena. Ohjelma edesauttaa
 merkittävästi ympäristöä säästävien uusiutuvien energialähteiden käytön lisääntymistä ja
 muodostaa tärkeän osan komission strategiasta C02-päästöjen vähentämiseksi. Tämä
 tavoite on yhteisön perustamissopimuksen 130 r ja 130 s artiklan mukainen.
 Uusiutuvien energialähteiden osuus Euroopan yhteisön primaarienergian tarpeesta on tällä
 hetkellä hieman alle 6 prosenttia, ja uusiutuvista energialähteistä saatavan energian määrä
 on noin 70 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia. Tiedonannossaan vihreästä kirjasta
 Tulevaisuuden energia: Uusiutuvat energialähteet - Yhteisön strategiaa koskeva vihreä
 kirja komissio ehdottaa uusiutuvien energialähteiden käytön merkittävää lisäämistä
 vuoteen 2010 mennessä. Vihreää kirjaa hyväksyttäessä esitettiin tavoitteeksi uusiutuvien
 energialähteiden osuuden kaksinkertaistaminen vuoteen 2010 mennessä. Komissio
 valmistelee tiedonantoa valkoisesta kirjasta Uusiutuvia energialähteitä koskeva yhteisön
 strategia vuodelle 2010 sekä siihen liittyvästä toimintasuunnitelmasta. ALTENER II -
 ohjelmalla on tärkeä merkitys tämän strategian ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman
 toteuttamisessa ja seurannassa.
 ALTENER II -ohjelman tarkoituksena on myötävaikuttaa merkittävällä tavalla siihen, että
 yhteisö asettama tavoite saavutetaan. Uusiutuvien energialähteiden käytön lisääminen lisää
 myös yhteisön sisäistä sosiaalista yhteenkuuluvuutta, edistää paikallisten energiavarojen
 16
 ---pagebreak--- hyödyntämistä ja vauhdittaa uusien energiateknologioiden (joista monia on kehitetty
 komission rahoituksella) pääsyä markkinoille.
 Komissio ehdottaakin tämän vuoksi ALTENER-ohjelman jatkamista siten, että uudessa
 ohjelmassa otetaan huomioon monet riippumattoman asiantuntijaryhmän suosituksista,
 ALTENER-konferenssin päätelmät sekä ne kokemukset, jotka komissio on saanut
 toteuttaessaan ALTENER-ohjelmaa ja muita energiaan liittyviä toimia.
 4.2. Toiminnan säädetty kestoaika ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset
 säännöt
 Toiminnan kesto on viisi vuotta alkaen tammikuun 1. päivästä 1998 ja päättyen joulukuun
 31. päivään 2002.
 5. MENOJEN LUOKITUS
 Ei-pakolliset menot /jaksotetut määrärahat.
 6. MENO-/TULOLAJI
 ALTENER II -ohjelmalle ehdotettu talousarvio on 81,1 miljoonaa ecua.
 ALTENER I -ohjelman talousarvio oli alun perin 40 miljoonaa ecua, mutta rahoitusta
 lisättiin ohjelman loppuun mennessä noin 46,4 miljoonaan ecuun. Vuosina 1994, 1995 ja
 1996 käytettiin kokonaistalousarvioista 72 prosenttia. Vuoden 1993 toiminta jäi
 käytännössä ainoastaan neljän kuukauden mittaiseksi - ohjelma hyväksyttiin vasta 18.
 syyskuuta 1993 -ja vuonna 1997 käytettävissä oleva rahoitus on 8,2 miljoonaa ecua.
 ALTENER II koostuu kuudesta toimi- ja toimenpidetyypistä, jotka koskevat uusiutuvia
 energialähteitä:
 A ALTENER I -TOIMIEN LAAJENTAMINEN:
 (a) tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on toteuttaa ja täydentää
 yhteisön toimenpiteitä uusiutuviin energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien
 kehittämiseksi. Näihin kuuluu alakohtaisten strategioiden ja markkinastrategioiden
 kehittäminen, normien ja standardien määritteleminen, yhteishankinnat sekä
 lainsäädäntö;
 (b) kokeilutoimet, joiden tavoitteena on luoda tai laajentaa infrastruktuureja ja
 välineitä uusiutuvien energialähteiden kehittämistä varten; nämä kokeilutoimet
 liittyvät:
 - paikallis- ja aluesuunnitteluun,
 - suunnittelussa ja arvioinnissa tarvittaviin välineisiin,
 - uusiin rahoitus- ja markkinavälineisiin,
 - tiedotukseen,
 - kasvatukseen ja koulutukseen;
 10
 77
 ---pagebreak--- (c) komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja taitotiedon
 vaihtoa; keskitetyn järjestelmän luominen uusiutuvia energialähteitä koskevan
 tiedon keräämistä ja levittämistä varten;
 (d) muiden kuin komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja
 taitotiedon vaihtoa;
 B UUSI TOIMI UUSIUTUVIEN ENERGIALÄHTEIDEN
 MARKKINAOSUUDEN KASVATTAMISEKSI
 (e) kohdennetut toimet, joilla helpotetaan uusiutuvien energialähteiden
 markkinaosuuden kasvua ja edistetään investointeja seuraavilla aloilla:
 - biomassa, mukaan lukien energiatuotantoon soveltuvat viljelylajikkeet,
 polttopuu, maa- ja metsätalouden jätteet, yhdyskuntajätteet, nestemäiset
 biopolttoaineet ja biokaasu,
 - aurinkolämpöjärjestelmät ja auringon fotoenergiajärjestelmät,
 - rakennusten passiiviset ja aktiiviset aurinkoenergiajärjestelmät,
 - pienen mittakaavan (< 10 MW) vesivoimahankkeet,
 - tuulienergia,
 - geoterminen energia,
 C. UUDET TOIMET UUSIUTUVIA ENERGIALÄHTEITÄ KOSKEVAN
 YHTEISÖN STRATEGIAN TOTEUTTAMISEKSI, SEURAAMISEKSI JA
 VALVOMISEKSI
 (f) toimet, joiden tarkoitus on:
 - uusiutuvien energialähteiden kehittämistä koskevan yhteisön strategian ja
 toimintasuunnitelman täytäntöönpanon valvominen
 - toimintasuunnitelman täytäntöönpanemiseksi tehtyjen aloitteiden tuki erityisesti
 edistämällä toimien yhteisvaikutusta
 - yhteisön ja sen jäsenvaltioiden edistymisen valvominen uusiutuvien
 energialähteiden kehittämisessä
 - tämän ohjelman perusteella toteutettujen toimenpiteiden arviointi.
 Rahoitustukea myönnetään seuraavasti:
 - 100 prosenttiin asti kuluista, jotka liittyvät a, c ja f kohdassa tarkoitettuihin toimiin
 - 30-50 prosenttia b ja d kohdassa tarkoitettujen toimien kokonaiskustannuksista, jolloin
 jäljelle jäävistä kustannuksista vastaavat jäsenvaltiot tai yksityiset yritykset.
 Rahoitustuen määrä 2 artiklan e kohdan perusteella toteutettaville toimille määrätään
 vuosittain.
 Ohjelma on valittujen toimien kannalta luonteeltaan ohjeellinen, ja sen painopistealueet ja
 suuntaviivat vahvistetaan vuosittain.
 Vuotuisista suuntaviivoista pyydetään lausuntoa neuvoa-antavalta komitealta, joka
 koostuu jäsenvaltioiden edustajista.
 - il-
 78
 ---pagebreak--- Kaikesta rahoituksesta on tehtävä sopimus komission ja rahoitettavan toimen
 vastuuhenkilön tai koordinoijan välillä.
 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET
 Vuosittaiset maksusitoumusmäärärahat ohjelman toteuttamista varten osoittaa
 budjettivallan käyttäjä rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa. Budjettivallan käyttäjä
 vahvistaa vuosittain määrärahojen suuruuden.
 Ehdotettu ohjeellinen talousarvio on 81 100 000 ecua.
 Määrärahat riippuvat tällä hetkellä voimassa olevista rahoitusnäkymistä. Vahvistettaessa
 seuraavia rahoitusnäkymiä voidaan uusiutuvien energialähteiden edistämiseen
 tarkoitettujen ensisijaisten toimien rahoitusta mahdollisesti harkita uudelleen.
 7.1. Kustannusten arvioiminen (yksikkökustannusten määrittely)
 Yksityiskohtaisista taulukoista ja erittelyistä sekä toimien perusteluista käy ilmi, kuinka
 toiminnan kokonaiskustannukset on laskettu.
 2 artiklan a alakohdan mukaiset toimet: uusiutuviin energialähteisiin liittyvien
 mahdollisuuksien kehittämistä koskevien yhteisön toimenpiteiden toteuttaminen ja
 täydentäminen
 Alakohtaiset tutkimukset: Perustana ovat aiemmat keskimääräiset kustannukset, mutta
 tutkimusten on nyt katettava kaikki jäsenmaat sekä KIE-maat. (Tutkimukset koskivat
 aiemmin tehty 12 jäsenmaata, ja ne on nyt laajennettava käsittämään 15 jäsenmaata.)
 Yhdenmukaistaminen: Sama lähestymistapa kuin alakohtaisissa tutkimuksissa.
 Tutkimuskohteina ovat muun muassa sähköverkkoon liittymisen hyväksymismenettelyjen
 ja ehtojen sekä jäsenvaltioissa voimassa olevien määräysten yhdenmukaistaminen
 hankekohtaisesti strategian toteuttamisessa.
 Standardit: Perustana ovat aiemmat keskimääräiset kustannukset eli noin 500 000
 ecua/valtuutus.
 70
 ---pagebreak--- tuhatta ecua
 Kustannusten jakautuminen | 1998 | 1999 2000 2001 2002 Yhteensä
 2 artikla a alakohta: uusiutuviin energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien kehittämistä koskevien
 yhteisön toimenpiteiden toteuttaminen ja täydentäminen
 * Alakohtaisia ja 500 500 1000 1000 1000 4 000
 markkinastrategioita koskevat
 tutkimukset
 * Yhdenmukaistaminen 1000 500 1500 1500 1500 6 000
 * Normien ja standardien 500 1000 1500 1500 1500 6 000
 kehittäminen
 Välisumma (2 artiklan a alakohta) 2 000 2 000 2 000 2 000 2 000 10 000
 2 artiklan b alakohdan mukaiset toimet: infrastruktuurit ja välineet uusiutuvien
 energialähteiden kehittämistä varten
 Infrastruktuurit ja suunnittelu: Vähintään yksi hanke vuodessa 10 valtiossa ja vähintään
 kaksi hanketta viidessä valtiossa kolmen infrastruktuurityypin alalla. Paikallis- ja aluetason
 suunnittelua sekä koulutus- ja tiedotusinfrastruktuureja on voimistettava.
 tuhatta ecua
 Kustannusten jakautuminen 1998 1999 | 2000 2001 2002 Yhteensä
 2 artikla b alakohta: toimet, jotka liittyvät uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä
 tarvittaviin infrastruktuureihin ja välineisiin
 * Paikallis- ja aluetason suunnittelu 1500 1600 1900 1900 1900 8 800
 * Hankkeet, joissa kehitetään välineitä
 suunnittelua, seurantaa ja arviointia
 varten 1000 1 100 1000 1000 1000 5 100
 * Uusiin rahoitusvälineisiin ja
 markkinavälineisiin liittyvät hankkeet 1000 1 100 1 100 1 100 1 100 5 100
 * Tiedotukseen sekä kasvatus- ja
 koulutusohjelmiin liittyvien
 infrastruktuurien kehittäminen 1000 1 100 1 100 1 100 1 100 5 400
 Välisumma (2 artiklan b alakohta) 4 500 4 900 5 000 5 000 5 000 24 400
 2 artiklan c alakohdan mukaiset toimet: Tiedon levittäminen
 Yhteisön tapahtumat ja julkaisut: Vuosittain järjestetään neljä infrastruktuureja
 käsittelevää ja neljä alakohtaisia kysymyksiä käsittelevää sopimuspuolten kokousta.
 Edistämiskustannukset, tiedotteet, esitteet jne. "Käynnistyskampanjan" edistäminen.
 Erityistehtäviä varten luotavat tilapäiset verkot: ALTENER I -ohjelmassa rahoitusosuus
 kolmen biomassaverkoston kustannuksista oli ainoastaan 30 prosenttia, ja kustannukset
 olivat 1,2 miljoonaa ecua vuonna 1995 ja miljoona ecua vuonna 1996. Toimea on
 laajennettava muihin energiamuotoihin ja rahoitusosuutta on lisättävä.
 o
 -13
 O
 0
 ---pagebreak--- Keskitetty järjestelmä tiedon keräämistä ja levittämistä varten (virtuaalisen keskuksen
 'Agores' perustaminen): Koska tämä on uusi toimi, kustannusarvio perustuu niihin
 kokemuksiin, joita saatiin EnR-verkoston kerätessä ja käsitellessä jäsenvaltioilta saatua
 tietoa ALTENER-ohjelmaa varten, sekä tämän toiminnan kustannuksiin. Lisäksi
 kustannusarviossa on otettu huomioon ohjelman piiriin kuuluvien maiden, tehtävien ja
 kysymysten määrän lisääntyminen. Toimea vahvistetaan asteittain laajentamalla sitä uusiin
 valtioihin ja kohdennettuihin toimintoihin.
 Kansallisten, alueellisten ja paikallisten tiedotustoimien tuki, jota toteutetaan yhdessä mm
 jäsenvaltioiden paikallisviranomaisten kanssa: Tukea myönnetään vähintään kahdelle
 kansalliselle tapahtumalle vuodessa (tuen enimmäismäärä 50 %).
 Verkoille, yhteenliittymille ja muille toimijoille myönnettävä tuki: Lähes kaikki alan
 teollisuuden eri yhteenliittymät tai liitot järjestävät tapahtuman kerran vuodessa ja
 muutamat niistä kansainvälisen tapahtuman joka toinen vuosi. Rahoitustuki on 30 000 -
 100 000 ecua. Lisäksi voidaan tukea julkaisuja tai tiedotustoimia.
 tuhatta ecua
 Kustannusten jakautuminen 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä
 2 artiklan c ja d alakohta: tiedonlevitys + yhteisrahoitettu tiedonlevitys
 * Yhteisön tapahtumat ja julkaisut, 500 400 500 500 500 2 400
 "käynnistyskampanjan" edistäminen
 * Tilapäiset verkostot, jotka luodaan 750 750 750 750 750 3 750
 biomassaan, jätteisiin, nestemäisiin
 biopolttoaineisiin, auringon
 lämpöenergiaan, auringon
 fotoenergiaan, rakennuksiin ym.
 liittyviä erityistehtäviä varten
 * Keskitetty järjestelmä tiedon 750 750 750 750 750 3 750
 keräämistä ja levittämistä varten
 * Tuki yhteistyössä jäsenvaltioiden 500 500 500 500 500 2 500
 paikallisviranomaisten kanssa
 toteutettaville kansallisille, alueellisille
 ja paikallisille toimille, mukaan lukien
 ETA, KIE-maat ja Kypros i
 * Tuki olemassa oleville verkostoille, 500 400 500 500 500 2 400
 yhteenliittymille ja muille toimijoille
 Välisumma (2 artiklan c ja d alakohta) 3 000 2 800 3 000 3000 3000 14 800
 2 artiklan e alakohdan mukaiset toimet: Kohdennetut toimet, joilla edistetään
 uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kasvua ja vauhditetaan
 investointeja
 Rahoitusta annetaan oheistoimiin, joilla edistetään uusiutuvien energialähteiden
 markkinaosuuden kasvua ja helpotetaan investointeja. Tätä toimintaa varten ehdotetut
 rahoitussummat perustuvat teollisuuden tekemiin laskelmiin, ja niissä on otettu huomioon
 eri alojen kehitysennusteet sekä arviot eri oheiskustannuksista. Tästä ohjelmasta
 14
 Si
 ---pagebreak--- oheiskustannuksiin myönnettävän tuen määrän päättää komissio ehdotuspyyntövaiheessa.
 Tällä toiminnalla on hyvin tärkeä merkitys "käynnistyskampanjan" toteuttamisessa, jota
 komissio suunnittelee uusiutuvia energialähteitä koskevassa valkoisessa kirjassa.
 Tarkoituksena on mm. täydentää esittelyhankkeiden jälkeen ohjelmissa havaittuja aukkoja
 sekä edistää investointeja.
 tuhatta ecua
 Kustannusten jakautuminen 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä
 2 artikla e alakohta: Kohdennetut toimet, joilla edistetään uusiutuvien energialähteiden
 markkinaosuuden kasvua ja investointeja
 * Vuosittaiset tarjous- ja 100 100 100 100 100 500
 ehdotuspyynnöt, muutokset, uudet
 tavoitteet
 * Kohdennetut toimet:
 -Alue 1 : biomassa, biokaasu, 1000 1000 1500 1 500 1500 6 500
 biopolttoaineet
 -Alue 2: auringon lämpöenergia ja 750 1000 1 500 1500 1 500 6 250
 fotoenergia
 -Alue 3 : aurinkoenergian käyttö 500 1000 1 100 1 100 1200 4 900
 rakennuksissa
 -Alue 4: pienvesivoima 500 500 500 500 500 2 500
 -Alue 5: tuulienergia 500 500 500 500 500 2 500
 -Alue 6: geoterminen energia 250 300 300 300 300 1450
 Välisumma (2 artiklan e alakohta) 3 600 4 400 5 50 5 500 5 600 24 600
 tuhatta ecua
 Kustannusten jakautuminen 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä
 2 artiklan f alakohta: Uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman
 toteuttaminen
 * Jäsenvaltioiden ja yhteisön 500 500 500 500 500 2 500
 strategiatoimenpiteiden seuranta;
 toimintasuunnitelman toteuttamisen
 edistymistä koskevat selvitykset
 * Tuki toimintasuunnitelman 250 450 450 450 450 2 050
 toteuttamiseksi tehdyille aloitteille
 * Yhteisön, jäsenvaltioiden ja 300 300 300 300 300 2 500
 assosioituneiden maiden uusiutuvien
 energialähteiden kehittämisen
 seuranta; tilastot
 * Ohjelman jatkuva arviointi ja 250 250 250 250 250 1250
 seuranta
 YHTEENSÄ 1300 1500 1500 1500 1500 7 300
 -15
 82
 ---pagebreak--- 7.2 Kustannusten jakautuminen toimenpiteen osatekijöiden mukaan
 (maksusitoumusmäärärahat)
 tuhatta ecua
 Kustannusten jakautuminen 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä
 2 artiklan a alakohta: uusiutuviin 2 000 2 000 2 00d 2 ooq 2 oori îoood
 energialähteisiin liittyvien
 mahdollisuuksien kehittämistä
 koskevien yhteisön
 toimenpiteiden toteuttaminen ja
 täydentäminen
 2 artiklan b alakohta: uusiutuvien
 energialähteiden kehittämisessä 4 500 5 000
 4 900 5 000 5 000 24 40A
 tarvittaviin infrastruktuureihin ja
 välineisiin liittyvät toimet
 artiklan c ja d alakohta: tiedon 3 000 2 800 3 000 3 00CH 3 000 14 80Q
 levittäminen
 2 artiklan e alakohta: kohdennetut 24 60d
 toimet, joilla edistetään 3 600 4 400
 5 500 5 500 5 60fl
 uusiutuvien energialähteiden
 markkinaosuuden kasvua ja
 investointeja
 2 artiklan f alakohta: uusiutuvia 1300 1 500 1500 1 5001 1 50d 7 30d
 energialähteitä koskevan
 jäsenvaltioiden ja yhteisön
 strategian ja toimintasuunnitelman
 seuranta ja edistymistä koskevat
 selvitykset
 Yhteensä 14 400 15 600 17 00d 17 00d 17 lOOl 81 10Q
 Sijoitusten ja oheiskustannusten vertailu
 Uusiutuvan Kokonais- Oheis- Oheis- Tukikelpoisten Sijoitus- Tuotan-
 energianlähteen yksikkö- kustan- kustan- oheiskustan- ten tokapa-
 tyyppi kustannukset nukset nukset nusten arvio arviointi siteetti
 (prosent- (ecuina) ennakoitujen (ei
 teina) resurssien tukikel-
 mukaan poista)
 ecu/kW % ecua/k\V milj. ecua milj. ecua MW
 Biomassa 800 10 80 18 180 225
 Auringon fotoenergia 4 000 20 800 6 30 7,5
 Auringon 250/m2 10 25/m 2
 8 80 320 milj.
 16
 83
 ---pagebreak--- lämpöenergia m
 Aurinkotalot 100 20 20 40 400
 Pienvesivoima 1 100 25 275 14 14,5
 Tuulienergia 800 15 120 26,5 33,5
 Geoterminen energia 2 000 10 200 20 10
 Yhteensä 50 392,5
 2 artiklan f alakohdan mukaiset toimet: Uusiutuvia energialähteitä koskevan
 yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman toteuttaminen
 Jäsenvaltioiden ja yhteisön strategiatoimenpiteiden valvominen; toimintasuunnitelman
 edistymisen seuranta: seurantajärjestelyt on luotava ja otettava käyttöön asteittain
 kansallisten laitosten (energiavarastojen) muodostamalle perustalle. Kustannukset ovat
 arviolta 200 000 - 300 000 ecua vuodessa. Selvitysten kustannuksiksi arvioidaan 15 000
 ecua vuodessa maata kohti. Järjestelmää laajennetaan asteittain KIE-maihin.
 Toimintasuunnitelman aloitteille myönnettävä tuki: Kustannuksiksi arvioidaan keskimäärin
 15 000 ecua vuodessa; lisäksi koordinoinnin järjestämisestä aiheutuviksi kustannuksiksi
 arvioidaan 25 000 ecua. Toimintaa laajennetaan asteittain KIE-maihin.
 Yhteisön ja jäsenvaltioiden uusiutuvien energialähteiden kehittämisen seuranta: Euroopan
 yhteisöjen tilastotoimisto on arvioinut tilastoja varten tehtyjen selvitysten kustannuksiksi
 20 000 ecua maata kohti vuodessa. Toimintaa laajennetaan asteittain KIE-maihin ja muille
 osa-aloille kuten työllisyys ja koulutus.
 Ohjelman jatkuva arviointi ja seuranta. Kustannuksiksi arvioidaan keskimäärin 15 000
 ecua vuodessa; lisäksi koordinoinnin järjestämisestä aiheutuviksi kustannuksiksi
 arvioidaan 25 000 ecua. Toimintaa laajennetaan asteittain KIE-maihin ja tehostetaan
 ohjelman ja strategian edistymisen mukaan.
 7.3 Osaan B kuuluvat tutkimuksista, asiantuntijoiden käytöstä, kokouksista ym.
 aiheutuvat toimintakustannukset
 tuhatta ecua
 Erittely Talousarvio
 - Tutkimukset 50 000
 - Asiantuntijoiden ja arvioijien kokoukset 25 000
 - Konferenssit ja kongressit 25 000
 - Tiedotus- ja julkaisutoiminta , TM 000
 Yhteensä 250 000
 i
 -17-
 84
 ---pagebreak--- 7.4 Maksusitoumusmäärärahojen aikataulu
 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä
 Maksusitoumusmäärärahat 14 400 15 600 17 000 17 000 17 100 81 100
 8. TOIMENPITEET PETOSTEN EHKÄISEMISEKSI (JA
 TOTEUTETTUJEN TOIMENPITEIDEN TULOKSET)
 Tehtyjen sopimusten osalta korvaukset maksetaan todellisten kulujen perusteella (lukuun
 ottamatta tutkimusten aiheuttamia kustannuksia, joista maksetaan kiinteä korvaus
 hyväksyttyjen tulosten perusteella). Koska valtaosa ALTENER-hankkeiden
 kustannuksista ei liity investointeihin, kustannuksia korvataan useimmissa tapauksissa
 hyväksyttyjen tulosten perusteella.
 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI
 9.1 ALTENER II -ohjelmassa toteutettavan toiminnan erityistavoitteet
 1. Yhteisö toteuttaa toimia ja toimenpiteitä käsittävän viisivuotisen ohjelman edistääkseen
 uusiutuvien energialähteiden käyttöä yhteisön alueella. Ohjelman tavoitteet ovat seuraavat:
 Erityistavoitteet Keinot Kohderyhmä
 Toteuttaa ja täydentää Alakohtaiset Päättäjät, teollisuus, hankkeiden
 yhteisön toimenpiteitä, joilla markkinastrategiat toteuttajat
 pyritään kehittämään
 uusiutuviin energialähteisiin
 liittyviä mahdollisuuksia
 Yhdenmukaistaa uusiutuvien Normien ja standardien Teollisuus, tuottajat, käyttäjät
 energialähteiden markkinoita kehittäminen ja lainsäädän-
 nöllisten, sosioekonomisten ja
 hallinnollisten edellytysten
 yhdenmukaistaminen
 Lisätä luottamusta uusiutuviin Kansallinen, alueellinen ja Kansalliset, alueelliset ja
 energialähteisiin ja kasvattaa paikallinen suunnittelu paikalliset viranomaiset, päättäjät
 niiden markkinaosuutta sekä
 parantaa alan kansainvälistä Suunnittelussa ja arvioinnissa Päättäjät, hankkeiden toteuttajat,
 toimintavalmiutta ja tarvittavien välineiden ja teollisuus, tuottajat
 kilpailukykyä tukemalla menetelmien kehittäminen
 infrastruktuureja
 Uusien rahoitus-ja Rahoituslaitokset, hankkeiden
 markkinavälineiden toteuttajat, sijoittajat, tuottajat,
 kehittäminen käyttäjät
 Tietoinfrastruktuurit Päättäjät, käyttäjät
 18
 85
 ---pagebreak--- Opetuksen ja koulutuksen Yliopistojen ja teknillisten
 infrastruktuurit. oppilaitosten opiskelijat,
 uudelleenkoulutukseen osallistuvat
 työntekijät, teknikot, arkkitehdit,
 insinöörit, koulut, käyttäjät
 Yhteisön laajuiset, kansalliset
 Lisätä luottamusta uusiutuviin ja alueelliset tapahtumat ja Päättäjät, teollisuus, hankkeiden
 energialähteisiin ja kasvattaa julkaisut toteuttajat, tuottajat, käyttäjät
 niiden markkinaosuutta
 tehostamalla kansainvälisellä, Tilapäiset ja erityisverkostot
 yhteisön, kansallisella, taitotiedon vaihtoa varten Hankkeiden toteuttajat,
 alueellisella ja paikallisella suunnittelijat
 tasolla saadun kokemustiedon
 levittämistä sekä eri tasoilla Keskitetty järjestelmä tiedon
 toteutettavien toimien keräämistä ja levittämistä
 koordinointia varten Kansainväliset, kansalliset,
 alueelliset ja paikalliset
 viranomaiset, päättäjät, teollisuus,
 hankkeiden toteuttajat, tuottajat,
 käyttäjät
 Tuki nykyisille verkostoille
 Teollisuus, tuottajien ja käyttäjien
 yhteenliittymät
 Vauhdittaa investointeja
 lisäämällä uusiutuvia Hankkeille annettava
 energialähteitä hyödyntävän rahoitustuki, jolla vähennetään Julkiset ja yksityiset hankkeiden
 energiatuotannon oheiskustannuksia ja toteuttajat, sijoittajat, tuottajat ja
 toimintakapasiteettia palveluista koituvia käyttäjät
 kustannuksia
 Toteuttaa uusiutuvia
 energialähteitä koskevaa - Yhteisön strategioiden Yhteisön toimielimet,
 yhteisön strategiaa valvonta jäsenvaltioissa ja jäsenvaltioiden viranomaiset,
 selvitykset päättäjät
 toimintasuunnitelman
 edistymisestä
 - Toimintasuunnitelman Yhteisön toimielimet,
 toteuttaminen siten, että jäsenvaltioiden viranomaiset
 pyritään erityisesti
 tehostamaan yhteisvaikutusta
 yhteisön ja jäsenvaltioiden
 muiden toimien kanssa
 - Yhteisön ja Yhteisön toimielimet,
 jäsenvaltioiden edistymisen jäsenvaltioiden viranomaiset,
 seuranta uusiutuvien päättäjät, teollisuus, hankkeiden
 energialähteiden toteuttajat, tuottajat, käyttäjät
 -19
 86
 ---pagebreak--- kehittämisessä
 9.2. Toiminnan perustelut
 Kustannukset
 Jotta uusiutuvien energialähteiden osuutta yhteisön sisäisestä energian
 kokonaiskulutuksesta voitaisiin kasvattaa merkittävästi, on tehtävä enemmän
 investointeja. Lisäinvestoinnit olisivat TERES II -kertomuksen mukaan 180 miljardia ecua
 vuoteen 2020 mennessä. Näin mittava rahoitus Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden
 talousarvioista ei tule kysymykseen. Ainoa mahdollisuus on riippumaton rahoitus, johon
 osallistuvat yhteisön puitteissa kaikki taloudelliset toimijat. Komissio osallistuu työhön
 luomalla yhdenmukaiset markkinaolosuhteet sekä tukemalla toimia, joiden liitännäis- ja
 kerrannaisvaikutukset voidaan osoittaa objektiivisesti.
 Tuloksiksi odotetaan, että
 - markkinoilla olevien uusiutuvien energialähteiden laatu paranee,
 - hankkeiden toteuttajien ja sijoittajien luottamus uusiutuvia energialähteitä kohtaan
 kasvaa,
 - käyttäjien ja kuluttajien luottamus uusiutuvia energialähteitä kohtaan kasvaa,
 - erityisolosuhteet huomioon ottavia ratkaisuja kehitetään ja riittäviä infrastruktuureja
 rakennetaan,
 - uusiutuvat energialähteet ovat riittävän hyvin saatavilla markkinoilla,
 - toteutetaan laajamittaisia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä hankkeita,
 - uusiutuviin energialähteisiin liittyviä tehokkaita strategioita otetaan käyttöön ja niitä
 valvotaan,
 - varmistetaan, että toimet täydentävät toisiaan.
 9.3. Toiminnan seuranta ja arviointi
 Komissiota avustaa hankkeiden arvioinnissa ja valintaperusteiden määrittämisessä neuvoa-
 antava komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja eri maiden asiantuntijoista.
 Päätöksen 2 artiklan e kohdassa tarkoitettuja toimia varten muodostetaan neuvoa-antavan
 komitean jäsenistä tekninen työryhmä, joka kokoontuu vuosittain.
 Valitut suoritusosoittimet ovat seuraavat:
 Yleiset osoittimet:
 - C02-päästöjen vähentäminen,
 - uusiutuvien energialähteiden osuuden lisääminen yhteisön sisäisessä energian
 kokonaiskulutuksessa,
 - uusiutuvia energialähteitä hyödyntävän energiatuotannon kapasiteetin lisääminen,
 - edistyminen uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön strategian ja
 toimintasuunnitelman toteutuksessa Euroopan yhteisössä ja jäsenvaltioissa.
 20
 87
 ---pagebreak--- Erityisosoittimet:
 - kehitettyjen normien ja standardien määrä (2 artiklan a kohta),
 - luottamusta lisäävien rahoitus- ja markkinavälineiden määrä ja kattavuus (2 artiklan a ja
 b kohta),
 - luottamusta lisäävien tiedotteiden ja tiedotustoimien määrä ja kattavuus (2 artiklan c ja
 d kohta),
 - toiminnassa olevien infrastruktuurien määrä ja tyyppi (2 artiklan b kohta) (tehdään
 selvitys),
 - paikallisten, alueellisten ja kansallisten suunnitelmien määrä ja kattavuus (2 artiklan b
 kohta),
 - edistämiskampanjoiden tai tiedotustoiminnan laajuus ja niiden kohderyhmät (2 artiklan
 c ja d kohta) (tehdään selvitys),
 - käyttöön otettu uusi kapasiteetti (2 artiklan e kohta) (ks. kohta 7.1, 2 artiklan e kohta),
 - kohdennettujen hankkeiden onnistumisaste (2 artiklan e kohta),
 - hankkeissa mukana olevien pk-yritysten osuus (2 artiklan e kohta),
 - jäsenvaltioissa toteutetut toimenpiteet (2 artiklan f kohta).
 Suunnitellaan seurantajärjestelmä, jossa esitetään, miten edellä lueteltuja osoittimia varten
 kerättyjä tietoja käytetään ja miten tulokset todennetaan.
 * Oheiskustannukset vaihtelevat teknologiasta riippuen. Yhteisön tuen määrästä
 kohdennettujen toimien (2 artikla) tukikelpoisille kustannuksille päätetään vuosittain
 kunkin teknologian osalta 3 artiklan 3 kohdan ja 4 artiklan 2 kohdan mukaan.
 Arviointimenetelmät ja -jaksot
 Komissio arvioi jatkuvasti uusiutuvien energialähteiden kehittämistä jäsenvaltioissa ja
 esittää tietyin väliajoin kertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Lisäksi
 komissio laatii jatkuvasti kertomuksia ALTENER-ohjelman neuvoa-antavalle komitealle,
 joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja kokoontuu kolme tai neljä kertaa vuodessa.
 Komissio on antanut puolueettoman konsulttiryhmän tehtäväksi arvioida ALTENER I -
 ohjelma. Uudessa ALTENER II -ohjelmassa on otettu huomioon lukuisia tämän
 asiantuntijaryhmän esittämiä suosituksia. Komissio on lisäksi laatinut kertomuksen
 tuloksista, joita oli saavutettu ALTENER I -ohjelman kolmannen toimintavuoden loppuun
 mennessä. Tämä kertomus toimitetaan neuvoston 13. syyskuuta 1993 tekemän päätöksen
 (93/500/ETY) 8 artiklan mukaisesti neuvostolle ja Euroopan parlamentille.
 ALTENER II -ohjelman toisen toimintavuoden aikana käynnistetään ohjelman arviointi
 siten, että välikertomus saavutetuista tuloksista voidaan esittää ennen uuden
 budjettikehyksen esittelyä.
 10. HALLINTOMENOT
 Tarvittavan hallintohenkilöstön osoittaminen riippuu vuosittain tehtävästä varojen
 kohdentamista koskevasta komission päätöksestä, jota tehtäessä otetaan erityisesti
 21
 88
 ---pagebreak--- huomioon budjettivallan käyttäjän hyväksymät ylimääräisen henkilöstön määrä sekä
 ylimääräiset varat.
 10.1 Vaikutus henkilöstötarpeeseen
 ALTENER-ohjelmassa kehitetään yhteisön strategia uusiutuvia energialähteitä varten, ja
 se on ainoa yhteisön ohjelma, jonka tarkoitus on yksinomaan edistää uusiutuvien
 energialähteiden markkinaosuuden lisäämistä. Esihankkeita, tutkimuksia, normeja,
 tiedonlevitystä ja erityisverkkojen seurantaa koskevien sopimusten teknisestä hallinnosta
 vastaavien hallintovirkamiesten on myös valmisteltava komission tiedonannot ja
 säädösehdotukset uusiutuvien energialähteiden edistämiseksi sekä laadittava yhteisön
 strategia ja toimintasuunnitelma ja seurattava ja valvottava niitä. Menettelyjä ja
 neuvotteluja, joiden tuloksia ovat unionin muille toimielimille esitettävät
 säädösehdotukset, voidaan pitää mittavana työnä, joka vie noin 30 % henkilöstön
 työajasta. Loput 70 % kuluvat ALTENER-ohjelmassa toteutettavien hankkeiden
 tekniseen hallinnointiin (lokakuussa 1997 meneillään on noin 190 hanketta). ALTENER-
 hankkeet koskevat seitsemää tärkeää energia-alaa - biomassa, pienvesivoima, tuulienergia,
 aurinkolämpövoima, auringon fotoenergia, rakennusten aurinkosähkö ja geoterminen
 energia - sekä neljää esihanketta - paikallis- ja aluesuunnittelu, tieto- ja
 koulutusinfrastruktuurit, uudet markkinarahoitusvälineet ja menetelmien kehittäminen
 suunnittelutyöhön ja arvioinnin seurantaan.
 ALTENER-ohjelman hallintoon on varattava ainakin yksi vastuuhenkilö kullekin osa-
 alalle, jotta voitaisiin kehittää kunnolla aluekohtaisia strategioita ja seurata kaikkia
 toimintoja.
 Viran tai Toiminnan josta Kesto
 toimen tyyppi hallintoon
 osoitettu
 henkilöstö
 Vakinaiset Määrä- pääosaston lisähenkilöstöä
 virat aikaiset henkilöstöä tai pääosaston
 toimet muuta
 henkilöstöä
 Virkamiehet A 8,5 6 2,5
 tai B 2,5 1,5 1
 määräaikainen C 3,5 2 1,5
 henkilöstö
 Muu 2 kansal- 2 kansallista 5 vuotta
 henkilöstö lista asian- asiantuntijaa
 tuntijaa 2 asiantuntijaa
 2 asian-
 tuntijaa
 2 tilapäistä
 2 tilapäistä työntekijää
 työntekijää
 22
 8i)
 ---pagebreak--- 10.2 Lisähenkilöstön kokonaisrahoitusvaikutus
 Ohjelman hallinnon kokonaislisäkustannukset voidaan arvioida seuraavasti:
 Virkamiehet:
 5 x 5 vuotta x 103 000 ecua x 0,70 (katso kohta 10.1) 1 802 500 ecua
 Asiantuntijat (A0-1178)
 2 x 5 vuotta x 120 000 ecua = 1 200 000 ecua
 Kansalliset asiantuntijat (AO-1520)
 2 x 5 vuotta x 40 000 ecua = 400 000 ecua
 YHTEENSÄ = 3 402 500 ecua
 10.3 Muut toimintakulut
 Budjettikohta Määrä vuodessa Laskutapa
 (otsikon n:o)
 A-1300 Virkamatka-, 130 000 ecua Sopimuspuolien kokoukset
 matka- ja muut niihin kunkin toimen osalta,
 liittyvät kulut hankkeiden seuranta
 A-2510 Uusiutuviin 108 000 ecua 900 ecua x 30 henkilöä x 4
 energialähteisiin liittyvät kokousta
 puiteohjelmakomitean
 erityiskokoukset (neljä
 kertaa vuodessa)
 Yhteensä 238 000 ecua
 Kokonaiskustannukset koko ohjelman ajalle ovat 238 000 x 5 = 1 190 000 ecua.
 Nämä määrärahat sisältyvät ohjelman hallinnosta vastaavien yksiköiden määrärahoihin.
 90
 23
 ---pagebreak--- EUROOPAN KOMISSIO
 LIITE V
 EHDOTUS:
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 ENERGIATEHOKKUUTTA EDISTÄVÄSTÄ
 MONIVUOTISESTA OHJELMASTA
 (1998-2002)
 91
 ---pagebreak--- EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 s artiklan
 1 kohdan,
 ottaa huomioon komission ehdotuksen1,
 ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2,
 ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon3,
 noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä4 yhteistoiminnassa
 Euroopan parlamentin kanssa,
 sekä katsoo, että
 perustamissopimuksen 130 r artiklassa määrätään, että yhteisön ympäristöpolitiikan yhtenä
 tavoitteena on varmistaa luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö,
 neuvosto teki 16 päivänä joulukuuta 1996 päätöksen N:o 737/96 yhteisön
 energiatehokkuutta edistävästä monivuotisesta SAVE II -ohjelmasta5,
 neuvosto asetti 29 päivänä lokakuuta 1990 pidetyssä istunnossaan tavoitteeksi C0 2 -
 kokonaispäästöjen vakiinnuttamisen vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä koko
 yhteisössä; neuvosto vahvisti vuoden 1997 maaliskuussa ja kesäkuussa pidetyissä
 istunnoissaan ilmastonmuutosta koskevaan puitesopimukseen liittyvää Kioton
 konferenssia varten neuvottelukannan, jonka mukaan kasvihuonekaasupäästöjä on
 vähennettävä 7,5 prosentilla vuoteen 2005 mennessä ja 15 prosentilla vuoteen 2010
 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna,
 tarvitaan lisätoimia, jotta C02-päästöjä voitaisiin vähentää yhteisössä merkittävästi,
 erityisesti koska energiankulutuksesta johtuvien C02-päästöjen on arvioitu kasvavan 5-8
 prosenttia vuosina 1995-2000, jos talouskasvu jatkuu tavanomaisena; tämän vuoksi
 lisätoimenpiteet ovat välttämättömiä,
 päätöksellä 93/389/ETY6 otettiin käyttöön yhteisön C02-päästöjen ja muiden
 kasvihuonekaasupäästöjen seurantajärjestelmä,
 komissio korosti 8 päivänä helmikuuta 1990 antamassaan energiaa ja ympäristöä
 koskevassa tiedonannossa energiatehokkuutta tulevaisuudessa tehtävien aloitteiden
 kulmakivenä pyrittäessä vähentämään energian haitallisia ympäristövaikutuksia,
 l
 2
 3
 4
 5
 EYVL N:oL 335, 24.12.1996
 6
 EYVL N:o L 167, 9.7.1993, s. 31
 32
 ---pagebreak--- energianhallinnan kehittämistä tarvitaan kiireellisesti, jotta edistettäisiin
 ympäristönsuojelua, lisättäisiin energian saannin varmuutta ja tuettaisiin kestävää
 kehitystä,
 komissio on esittänyt 11 päivänä tammikuuta 1995 antamassaan vihreässä kirjassa sekä 13
 päivänä joulukuuta 1995 antamassaan valkoisessa kirjassa neuvostolle ja Euroopan
 parlamentille näkemyksensä Euroopan yhteisön energiapolitiikan tulevaisuudesta ja
 energiansäästö- ja energiatehokkuustoimenpiteiden merkityksestä,
 perustamissopimuksen 130 a artiklassa määrätään, että yhteisö kehittää ja harjoittaa
 toimintaansa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi ja pyrkii
 erityisesti vähentämään eri alueiden välisiä kehitystasoeroja sekä muita heikommassa
 asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä; energia olisi sisällytettävä näihin
 pyrkimyksiin,
 neuvosto hyväksyi päätöksellä 91/565/ETY7 yhteisön energiatehokkuusohjelman (Save),
 jolla pyrittiin energiatehokkuutta suosivien infrastruktuurien vahvistamiseen yhteisössä;
 kyseisen ohjelman voimassaoloaika päättyi 31 päivänä joulukuuta 1995,
 yhteisö tunnusti Save-ohjelman tärkeäksi tekijäksi C02-päästöjen vähentämistä
 koskevassa yhteisön strategiassa; Euroopan yhteisön alueellisista energiaohjelmista 8
 päivänä toukokuuta 1991 annetussa komission tiedonannossa, neuvoston kyseisestä
 tiedonannosta tekemissä päätelmissä sekä 16 päivänä heinäkuuta 1993 annetussa
 Euroopan parlamentin päätöslauselmassa todetaan, että näitä toimintoja olisi jatkettava,
 laajennettava ja käytettävä yhteisön energiastrategian tukemiseen; tämä alueellista
 toimintaa koskeva aloite olisi kokonaisuudessaan sisällytettävä uuteen Save II -ohjelmaan,
 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N: o 1110/94/EY8 vahvistettiin
 teknologista tutkimusta, kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien neljäs puiteohjelma;
 energiatehokkuuspolitiikka on tärkeä väline käytettäessä ja edistettäessä puiteohjelmassa
 kehitettävää uutta energiateknologiaa; Save II -ohjelma on tätä ohjelmaa täydentävä
 toimintaväline,
 komissio on esittänyt Euroopan parlamentille ja neuvostolle viidettä TTK-puiteohjelmaa
 koskevat ehdotuksensa9,
 Save II -ohjelman tavoitteena on parantaa loppukulutuksen energiaintensiteettiä vielä
 yhdellä prosenttiyksiköllä vuodessa sen lisäksi, mikä muuten olisi saavutettu,
 neuvosto totesi 15 ja 16 päivänä joulukuuta 1994 pitämässään istunnossa, että tavoitteena
 oleva C02-päästöjen vakiinnuttaminen voidaan saavuttaa vain yhteensovitetuilla,
 energiatehokkuutta ja taloudellista energian käyttöä edistävillä toimenpiteillä, jotka
 perustuvat energian tuottamisen, muuntamisen, siirtämisen ja kuluttamisen kaikilla tasoilla
 ilmenevään kysyntään ja tarjontaan ja joissa hyödynnetään uusiutuvia energiamuotoja;
 paikalliset energianhallintaohjelmat kuuluvat tällaisiin toimenpiteisiin,
 7
 EYVL N:oL 307, 8.11.1991, s. 34
 8
 EYVL N:oL 126, 18.5.1994, s. 1
 9
 KOM (97)
 93
 ---pagebreak--- energiapolitiikkaa koskevasta komission vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa
 Euroopan parlamentti kehotti määrittelemään tavoitteet ja laatimaan energiatehokkuutta ja
 energiansäästöä koskevan yhteisen ohjelman siten, että ne sopivat yhteen Rio de
 Janeirossa (1992) ja Berliinissä (1995) sovittujen kasvihuonekaasupäästöjä koskevien
 tavoitteiden kanssa, kehotti laatimaan Save II -ohjelman ja kehotti komissiota
 selventämään tehtäväänsä energian säästön ja energiatehokkuuden alalla suunnittelemalla
 käytännön hankkeita,
 energiatehokkuuden parantamisella on myönteinen vaikutus sekä ympäristöön että
 energiahuollon varmuuteen; nämä vaikutukset ovat luonteeltaan yleismaailmallisia; tämän
 vuoksi tarvitaan tiivistä kansainvälistä yhteistyötä mahdollisimman hyvien tulosten
 saavuttamiseksi,
 C02-päästöjä voitaisiin vähentää 180-200 miljoonaa tonnia vuoteen 2000 mennessä
 parantamalla loppukysynnän energiaintensiteettiä viisi prosenttia enemmän, kuin on
 normaalisti arvioitu,
 Save II -ohjelma on tärkeä ja tarpeellinen väline aiempaa paremman energiatehokkuuden
 edistämiseksi,
 päällekkäisyyden välttämiseksi ja synergian saavuttamiseksi ohjelman täytäntöönpanossa
 on huolehdittava siitä, että tehdään tiivistä yhteistyötä muiden energiatehokkuuden
 edistämiseen suoraan liittyvien yhteisön ohjelmien kanssa,
 on poliittisesti ja taloudellisesti suotavaa avata Save II -ohjelma assosioituneille Keski- ja
 Itä-Euroopan maille (KIE-maat) kesäkuussa 1994 Kööpenhaminassa kokoontuneen
 Eurooppa-neuvoston päätelmien ja komission asiasta neuvostolle toukokuussa 1994
 antaman tiedonannon mukaisesti, sekä assosioituneille Välimeren maille ja Kyprokselle,
 yhteisön tuen tehokkaan käytön varmistamiseksi komissio huolehtii siitä, että hankkeet
 arvioidaan perusteellisesti etukäteen, sekä seuraa ja arvioi järjestelmällisesti tukea saavien
 hankkeiden edistymistä ja tuloksia, ja
 aiotaan toteuttaa energia-alan toimia koskeva monivuotinen puiteohjelma,
 ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN.
 1 artikla
 1. Yhteisö toteuttaa osana energia-alan puiteohjelmaa monivuotisen erityisohjelman, jossa
 valmistellaan ja toteutetaan kustannustehokkaalla tavalla toimia ja toimenpiteitä
 energiatehokkuuden edistämiseksi yhteisössä. Tämän ohjelman yleistavoitteena on:
 a) edistää energiatehokkuuteen liittyviä toimenpiteitä kaikilla aloilla,
 b) edistää energiansäästöön tähtääviä yksityisten ja julkisten kuluttajien sekä teollisuuden
 investointeja
 c) luoda olosuhteet loppukulutuksen energiaintensiteetin parantamiselle.
 QA
 ---pagebreak--- 2. Yhteisön rahoitusta myönnetään osana yhteisön energiatehokkuutta edistävää Save II -
 ohjelmaa, jäljempänä "ohjelma", tämän päätöksen tavoitteiden mukaisiin toimiin.
 2 artikla
 Ohjelmasta rahoitetaan seuraavia energiatehokkuuteen liittyviä toimia ja toimenpiteitä:
 a) tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on panna täytäntöön tai täydentää
 energiatehokkuuden parantamiseen tähtääviä yhteisön toimenpiteitä (esimerkiksi
 vapaaehtoisia sopimuksia, standardointielimille annettavia valtuutuksia, yhteishankintoja ja
 lainsäädäntöä), tutkimukset energian hinnoittelun vaikutuksista energiatehokkuuteen ja
 tutkimukset, joilla pyritään vakiinnuttamaan energiatehokkuus yhteisön ohjelmien yhdeksi
 perusteeksi,
 b) alakohtaiset, kohdennetut kokeilutoimet, joiden tarkoituksena on nopeuttaa
 energiatehokkuuteen tähtääviä investointeja ja/tai parantaa energian kulutustapoja ja
 joiden toteuttajia ovat järjestöt tai julkiset ja yksityiset yritykset sekä olemassa olevat
 yhteisön laajuiset verkot tai näiden hankkeiden toteuttamiseksi muodostetut järjestöjen
 ja/tai yritysten tilapäiset ryhmittymät yhteisön tasolla,
 c) toimenpiteet, joita komissio ehdottaa kokemustenvaihdon edistämiseksi ja joiden
 tarkoituksena on edistää kansainvälisten, yhteisön, kansallisten, alueellisten ja paikallisten
 toimintojen koordinointia asiaankuuluvin tiedonlevityskeinoin,
 d) edellä c alakohdassa mainitun kaltaiset toimenpiteet, mutta muiden kuin komission
 ehdottamina,
 e) energiatehokkuuden edistymisen seuranta yhteisössä ja yksittäisissä jäsenvaltioissa sekä
 ohjelman yhteydessä toteutettavien toimien ja toimenpiteiden jatkuva arviointi ja seuranta,
 f) erityistoimet energianhallinnan edistämiseksi alueellisesti ja kaupungeissa sekä
 jäsenvaltioiden välisen ja alueiden välisen koheesion parantamiseksi energiatehokkuuden
 alalla.
 3 artikla
 1. Kaikki 2 artiklan a, c ja e alakohdassa tarkoitettuihin toimiin ja toimenpiteisiin liittyvät
 kustannukset maksetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta.
 2. Yhteisön osuus 2 artiklan b, d, ja f alakohdassa mainittujen toimien ja toimenpiteiden
 rahoituksesta voi olla enintään 50 prosenttia kokonaiskustannuksista.
 3. Jäljellejäävä osuus 2 artiklan b, d ja f alakohdassa mainittujen toimien ja toimenpiteiden
 rahoituksesta voidaan järjestää julkisista varoista tai yksityisellä rahoituksella tai näiden
 yhdistelmällä.
 4 artikla
 1) Ohjelman toteuttaminen alkaa 1 päivänä tammikuuta 1998 ja päättyy 31 päivänä
 joulukuuta 2002.
 2) Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien puitteissa.
 95
 ---pagebreak--- 5 artikla
 1. Komissio vastaa ohjelman rahoitusjärjestelyistä ja ohjelman toteuttamisesta. Komissio
 myös varmistaa, että ohjelman toimiin sovelletaan ennakkoarviointia, seurantaa ja
 jälkiarviointia, mihin hankkeen päätyttyä sisältyy myös vaikutusten, toteuttamisasteen ja
 alkuperäisten tavoitteiden toteutumisen arviointi.
 2. Rahoituksen saajien on puolivuosittain sekä hankkeen päätyttyä annettava komissiolle
 kertomus.
 3. Kaikkien 2 artiklassa tarkoitettujen toimien ja toimenpiteiden tukemiseen sovellettavat
 edellytykset ja suuntaviivat vahvistetaan vuosittain ottaen huomioon:
 - kustannustehokkuuden arviointiperusteet, säästömahdollisuudet ja
 ympäristövaikutukset, erityisesti C02-päästöjen vähentäminen,
 - jäljempänä 7 artiklassa mainittu luettelo ensisijaisista kohteista,
 - jäsenvaltioiden välinen koheesio energiatehokkuuden alalla.
 Jäljempänä 6 artiklassa tarkoitettu komitea auttaa komissiota määrittelemään kyseiset
 edellytykset ja suuntaviivat.
 6 artikla
 Komissiota avustaa ohjelman täytäntöönpanossa energia-alan toimia koskevasta
 monivuotisesta puiteohjelmasta tehdyn neuvoston päätöksen 4 artiklassa tarkoitettu
 komitea.
 7 artikla
 Komissio laatii vuosittain luettelon ohjelman ensisijaisista rahoituskohteista. Tässä
 luettelossa otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion vuosittain toimittamien yhteenvetojen
 perusteella, miten Save II -ohjelma ja kansalliset ohjelmat täydentävät toisiaan.
 Ensisijaisina pidetään niitä aloja, joilla Save II -ohjelma ja kansalliset ohjelmat täydentävät
 toisiaan eniten.
 Edellä 6 artiklassa tarkoitettu komitea avustaa komissiota sen laatiessa luetteloa
 ensisijaisista kohteista.
 8 artikla
 1. Ohjelman jokaisen toimintavuoden jälkeen komissio antaa Euroopan parlamentille ja
 neuvostolle kertomuksen ohjelman edistymisestä sekä sellaiset ehdotukset 5 artiklan 3
 kohdan mukaisesti määriteltyjen suuntaviivojen muutoksiksi, jotka voivat olla tarpeen
 edellisen vuoden tulosten perusteella.
 2. Ohjelman kolmannen toimintavuoden jälkeen komissio antaa Euroopan parlamentille ja
 neuvostolle kertomuksen yhteisön ja jäsenvaltioiden tasoilla toteutetuista
 energiatehokkuutta edistävistä toimenpiteistä sekä saavutetuista tuloksista erityisesti 1
 artiklassa esitettyjen tavoitteiden osalta. Kertomukseen liitetään ohjelmaa koskevat
 muutosehdotukset, jotka voivat olla tarpeen näiden tulosten perusteella.
 96
 ---pagebreak--- 3. Ohjelman voimassaolon päätyttyä komissio tekee kokonaisarvion tämän päätöksen
 soveltamisessa saavutetuista tuloksista sekä kansallisten ja yhteisön toimien
 yhdenmukaisuudesta. Komissio antaa tästä kertomuksen Euroopan parlamentille,
 neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ja ilmoittaa erityisesti,
 missä määrin 1 artiklassa esitetyt tavoitteet on saavutettu.
 9 artikla
 Tähän ohjelmaan voivat osallistua assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat yhteisön
 ohjelmiin osallistumisesta tehtyjen assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen
 edellytysten, muun muassa rahoitusmääräysten, mukaisesti. Kypros voi osallistua tähän
 ohjelmaan lisämäärärahojen turvin Euroopan vapaakauppaliiton maihin sovellettavin
 säännöin ja näiden maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti.
 10 artikla
 Tällä päätöksellä kumotaan ja korvataan 16 päivänä joulukuuta 1996 tehty neuvoston
 päätös N:o 737/96.
 11 artikla
 Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 97
 ---pagebreak--- RAHOITUSSELVITYS
 1. TOIMENPITEEN NIMI
 Energiatehokkuutta koskeva SAVE-ohjelma; uudet toimet energiatehokkuuden
 parantamiseksi Euroopan unionissa.
 2. BUDJETTIKOHTA
 B4-1031
 3. OIKEUSPERUSTA
 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 s artiklan 1 kohta.
 Neuvoston päätös 91/565/EY, tehty 29. lokakuuta 1991 (EYVL N:o L 307,
 8.11.1991, s. 34). SAVE I-ohjelma.
 Neuvoston päätös 96/737/EY, tehty 16. joulukuuta 1996 (EYVL N:o L 335,
 24.12.1996, s. 50). SAVE II -ohjelma.
 Ehdotus neuvoston päätökseksi energia-alan toimia koskevasta monivuotisesta
 puiteohjelmasta (1998-2002).
 4. TOIMENPITEEN KUVAUS
 4.1 Toimenpiteen yleistavoite
 Toimenpiteen yleistavoitteena on tehostaa jäsenvaltioiden
 energiatehokkuusalotteita, jotta lopullinen energiansäästö olisi 100 miljoonaa
 öljyekvivalenttitonnia vuodessa vuoteen 2010 mennessä. Tämä merkitsee
 energian loppukulutuksen vähentämistä 12 prosentilla ja C02-päästöjen
 vähentämistä 15 prosentilla vuoden 1990 tasoon verrattuna. Jos Euroopan
 unionin tasolla ei ole otettu käyttöön sopivaa verotoimenpidettä, tämä
 puiteohjelman osa eli energiatehokkuuteen liittyvä SAVE-ohjelma on yksi
 harvoista yhteisön välineistä, jolla C02-päästöjä voidaan vielä tuntuvasti
 vähentää vuoteen 2010 mennessä. Päästöjen vähentäminen riippuu suoraan
 siitä, miten tehokkaasti ohjelmaa toteutetaan. Koska SAVE-ohjelman
 sääntelytoimenpiteet lisäksi rajoittuvat olennaiseen, on suotavaa tehostaa
 ohjelman muita toimintatapoja. Näistä syistä ja EU:n tulevaa laajentumista
 silmällä pitäen aikaisempaa tuntuvasti suurempi talousarvio on tarpeen
 ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi.
 SAVE I ja II -ohjelmia toteutettaessa havaittiin, että mitä lähempänä
 kuluttajaa toimia toteutettiin, sitä tehokkaampia ne olivat.
 98
 ---pagebreak--- 4.2 Toimenpiteen kesto
 Toimenpide kestää viisi vuotta (vuoden 1998 alusta vuoden 2002 loppuun).
 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS
 Ei-pakolliset jaksotetut määrärahat
 6. MENO-/TULOLAJI
 Ohjelma koostuu kuudentyyppisistä toimista:
 a) tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on panna
 täytäntöön tai täydentää energiatehokkuuden parantamiseen tähtääviä
 yhteisön toimenpiteitä (esimerkiksi vapaaehtoisia sopimuksia,
 standardointielimille annettavia valtuutuksia, yhteishankintoja ja
 lainsäädäntöä), tutkimukset energian hinnoittelun vaikutuksista
 energiatehokkuuteen ja tutkimukset, joilla pyritään vakiinnuttamaan
 energiatehokkuus yhteisön ohjelmien yhdeksi perusteeksi,
 b) alakohtaiset, kohdennetut kokeilutoimet, joiden tarkoituksena on
 nopeuttaa energiatehokkuuteen tähtääviä investointeja ja/tai kehittää
 energian käyttömuotoja ja joiden toteuttajia ovat järjestöt tai julkiset
 ja yksityiset yritykset sekä olemassa olevat yhteisön laajuiset verkot
 tai näiden hankkeiden toteuttamiseksi muodostetut järjestöjen ja/tai
 yritysten tilapäiset ryhmittymät yhteisön tasolla,
 c) toimenpiteet, joita komissio ehdottaa kokemustenvaihdon
 edistämiseksi ja joiden tarkoituksena on edistää kansainvälisten,
 yhteisön, kansallisten, alueellisten ja paikallisten toimintojen
 koordinointia asiaankuuluvin tiedonlevityskeinoin,
 d) edellä c kohdassa mainitun kaltaiset toimenpiteet, mutta muiden kuin
 komission ehdottamina,
 e) energiatehokkuuden edistymisen seuranta yhteisössä ja yksittäisissä
 jäsenvaltioissa sekä ohjelman yhteydessä toteutettavien toimien ja
 toimenpiteiden jatkuva arviointi ja seuranta,
 f) erityistoimet energianhallinnan edistämiseksi alueellisesti ja
 kaupungeissa sekä jäsenvaltioiden välisen ja alueiden välisen
 koheesion parantamiseksi energiatehokkuuden alalla.
 Tuen osuus on 100 % 4 artiklan a, c ja e alakohdissa tarkoitettuihin toimiin liittyvien
 kustannusten osalta.
 Yhteisrahoitusosuus on 30-50 % 4 artiklan b, d ja f alakohdissa tarkoitettujen
 jäsenvaltioille suunnattujen tukitoimien osalta.
 Tuettavat toimet sisällytetään alustavaan monivuotiseen ohjelmaan, jonka
 painopisteet ja toimintaohjelmat vahvistetaan vuosittain.
 99
 ---pagebreak--- Jäsenvaltioiden edustajista koostuva neuvoa-antava komitea antaa ohjelmista
 lausuntonsa.
 Kaikesta rahoituksesta tehdään sopimus komission ja rahoitettavan hankkeen
 vastuuhenkilön tai koordinaattorin välillä.
 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET
 Ehdotetut määrät hyväksytään voimassa olevien rahoitusnäkymien puitteissa. Tulevia
 rahoitusnäkymiä vahvistettaessa energiatehokkuuteen tähtäävien ensisijaisten toimien
 rahoitusta voidaan tarkistaa.
 Alustava talousarvioesitys on 68,4 miljoonaa ecua.
 7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa
 Globaali ilmastonmuutos on vaikea haaste meille kaikille. Ilmastonmuutosta
 koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen sopimuspuolten
 kolmas konferenssi pidetään Kiotossa joulukuussa 1997. Neuvosto on
 vahvistanut konferenssia varten teollistuneiden maiden neuvottelukannan,
 jonka mukaan tärkeimpien kasvihuonekaasujen päästöjä on vähennettävä
 15 % vuoteen 2010 mennessä ja vähintään 7,5 % vuoteen 2005 mennessä
 vuoden 1990 tasoon verrattuna. Päästöjen tämänhetkinen kehitys viittaa
 siihen, että nykyisen politiikan ja toimenpiteiden jatkuessa CO2- päästöt
 kasvavat arviolta 8 % vuoteen 2010 mennessä, minkä vuoksi päästöjen
 reaalinen vähentämistarve voi hyvinkin olla 23 %. Toimia tarvitaan useilla
 politiikan alueilla, erityisesti energian tuotannossa ja käytössä, kuten
 tuoreessa komission tiedonannossa Euroopan unionin käsitykset Kioton
 ympäristökonferenssin kysymyksistä todetaan. SAVE II on lyhenne sanoista
 Specific Actions for Vigorous Energy Efficiency (erityistoimet
 energiatehokkuuden parantamiseksi). Euroopan unionin neuvosto hyväksyi
 SAVE II -ohjelman 16. joulukuuta 1996 (päätöksellä 96/737/ETY) yhtenä
 kolmesta unionin laajuisesta energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävästä
 ohjelmasta. Toiset kaksi ohjelmaa (JOULE ja THERMIE) suuntautuvat
 teknologiaan ja ulottuvat tutkimuksesta energiateknologian esittelyyn ja
 levittämiseen. Näissä ohjelmissa energiatehokkuus on vain yksi edistettävistä
 tekniikan aloista. SAVE on ainoa yhteisön ohjelma, joka keskittyy pelkästään
 energiatehokkuuden parantamiseen.
 7.1.1 Tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on panna
 täytäntöön tai täydentää energiatehokkuuden parantamiseen tähtääviä
 yhteisön toimenpiteitä (esimerkiksi vapaaehtoisia sopimuksia,
 standardointielimille annettavia valtuutuksia, yhteishankintoja ja
 lainsäädäntöä), tutkimukset energian hinnoittelun vaikutuksista
 energiatehokkuuteen ja tutkimukset, joilla pyritään vakiinnuttamaan
 energiatehokkuus yhteisön ohjelmien yhdeksi perusteeksi
 Tutkimukset ovat tarpeen niiden teknisten selvitysten valmistelemiseksi, joita
 tarvitaan pätevien energiatehokkuusstandardien ja tarvittaessa lainsäädännön
 kehittämiseksi. Merkintöjen ja laitestandardien aloilla tehtävää työtä on jo
 osittain viety päätökseen, mutta toimia olisi edelleen jatkettava. Yksin
 10
 100
 ---pagebreak--- kuumavesisäiliödirektiivin (92/42/ETY) potentiaaliset hyödyt vastaavat
 miljardia ecua vuodessa (12 jäsenvaltion energiansäästö yli 11
 öljyekvivalenttitonnia vuodessa vuoteen 2010 saakka). Jäljempänä olevassa
 taulukossa esitetyt budjettimäärärahat ovat viime vuosien kokemuksiin
 perustuvia arvioita. On tehtävä arviolta 30 tutkimusta, joiden kustannukset
 ovat keskimäärin 200 000 ecua tutkimusta kohti, jotta SAVE-toimia
 voitaisiin jatkaa seuraavilla aloilla:
 • rakennukset, liikenne ja kysynnänhallinta,
 • lämmön ja sähkön yhteistuotanto,
 • laitemerkinnät ja energian loppukäytön EY-tehokkuusstandardit,
 • vapaaehtoiset sopimukset,
 • energian loppukäytön kansainväliset tehokkuusstandardit,
 • muihin lainsäädäntötoimiin johtavat tutkimukset,
 • tutkimukset, joilla pyritään vakiinnuttamaan energiatehokkuus EU:n
 nykyisten strategisten ohjelmien yhdeksi perusteeksi.
 Toiminta on kehittynyt yhteisön ohjelmien myötä. Sellaisilla ohjelmilla kuin
 Euroopan kehitysrahaston tukema VALOREN (nykyään osa INTERREG-
 ohjelmaa) on erinomaiset mahdollisuudet luoda energiatehokkuudesta
 paikallisen kehityksen moottori. Tämän hyvin myönteisen kokemuksen
 pohjalta pitäisi jatkaa eteenpäin.
 7.1.2 Alakohtaiset kohdennetut kokeilutoimet
 SAVE-ohjelmassa on annettu vuoden 1997 loppuun mennessä tukea arviolta
 350 alakohtaiselle kokeilutoimelle. Ohjelmassa on keskitytty koulutukseen,
 tiedotukseen, integroituun resurssi suunnitteluun, liikenteeseen, rakennuksiin,
 lämmön ja sähkön yhteistuotantoon sekä valvontaan ja kohdentamiseen.
 Toimiin kuuluu myös kansainvälisiä hankkeita, joihin osallistuu useita
 jäsenvaltioita. Kokemus on osoittanut, että SAVE-ohjelman rajallisen
 talousarvion vuoksi ehdotuksista hyväksytään vuosittain - niiden
 laadukkuudesta huolimatta - todennäköisesti vain 20 %. Yksittäisen
 kokeiluhankkeen keskimääräiset kustannukset ovat kuuden viime vuoden
 kokemuksen perusteella 100 000 ecua. Kun alakohtaisiin toimiin osallistuu
 useampi kuin yksi jäsenvaltio, kustannukset ovat suuremmat (keskimäärin
 arviolta 200 000 ecua/hanke). Viiden vuoden kokonaistalousarvio on 28
 miljoonaa ecua, jolla voidaan tukea 140 tointa kaikissa jäsenvaltioissa eli 9
 kokeilutointa jäsenvaltiota kohti.
 7.1.3 Tiedonlevitys
 Kuluttajalle suunnatulla tiedotuksella on tärkeä merkitys jaettaessa valistusta
 aikaisempaa paremmasta energiankulutuskäyttäytymisestä. Useimmista
 SAVE-hankkeista on saatavissa tietoa CORDIS-tietokannasta, jota yleisö voi
 käyttää maksutta Internetin kautta. Tiedotusta pitäisi kuitenkin lisätä, jotta
 n
 101.
 ---pagebreak--- SAVE-ohjelman toimista saatuja tuloksia voitaisiin levittää entistä paremmin
 ja jäsenvaltioita valistaa energiatehokkuuskysymyksissä. Tämä
 tiedotustoiminta koordinoitaisiin tarkasti niiden tulosten kanssa, jotka
 saadaan SAVE-ohjelmassa tehtävistä aloitteista. Toiminnan talousarvio on
 9,1 miljoonaa ecua. Arvio perustuu aikaisempien vuosien kokemukseen ja
 tarpeeseen levittää tietoa kaikissa jäsenvaltioissa. Talousarviosta noin 45 %
 on varattu komission ehdottamiin toimiin, kuten konferensseihin, Internet-
 sivuihin, tietokantoihin, sopimuspuolten kokouksiin sekä julkaisuihin, ja 55 %
 kolmansien osapuolten, kuten kansallisten energiavirastojen, konsulttien ja
 yliopistojen, ehdottamiin ja yhteisrahoittamiin tiedotustoimiin.
 7.1.4 Energiatehokkuuden edistymisen seuranta kansallisella ja EU.n tasolla
 sekä ohjelman yhteydessä käynnistettyjen toimien ja toimenpiteiden
 jatkuva arviointi ja seuranta
 SAVE-ohjelmaa varten on kehitetty useita tärkeitä analyysivälineitä. Näihin
 kuuluvat jäsenvaltioiden välisessä eri alojen energiatehokkuusvertailussa
 hyödylliset energiaindikaattorit, MURE II -mallin laajentaminen koskemaan
 toimintaa energiatehokkuuden alalla, tietokanta SAVE-ohjelmassa tehtävistä
 ja jäsenvaltioiden aloitteista sekä käyttäjäystävällisen menetelmän
 kehittäminen tiedon saamiseksi energiaintensiteetistä siten, että tiedosta käy
 erikseen ilmi sellainen energiaintensiteetin paraneminen, joka johtuu
 pelkästään energiatehokkuudesta. Kaikkia näitä toimia pitäisi jatkaa, ja ne
 pitäisi laajentaa koskemaan myös Keski- ja Itä-Euroopan maita ja Kyprosta.
 Tällöin energiatehokkuuden kehitystä voitaisiin seurata koko Euroopassa,
 mikä on ensiarvoisen tärkeää EU:n ympäristövelvoitteiden kannalta. Tulevien
 vuosien painopisteitä on SAVE-ohjelman kokeiluhankkeiden ja koko
 ohjelman arviointi EU:n muiden toimielinten vaatimusten täyttämiseksi.
 Edellä mainittujen välineiden parantaminen ja ajanmukaistaminen maksaa noin
 200 000 ecua vuodessa. Tähän on lisättävä energiatehokkuuden seuranta
 unionin jäsenyyttä hakeneissa maissa. Tämä energiatehokkuuskehityksen
 seuranta ja kaikkien SAVE-toimien arviointi maksavat seuraavien viiden
 vuoden aikana arviolta 2,5 miljoonaa ecua.
 7.1.5 Erityistoimet energianhallinnan edistämiseksi alueellisesti ja
 kaupungeissa sekä jäsenvaltioiden välisen ja alueiden välisen
 koheesion parantamiseksi energiatehokkuuden alalla
 Tällä toiminnalla autetaan alueiden, saarien ja kaupunkien paikallisia
 viranomaisia perustamaan energianhallinnasta vastaavia elimiä, joiden
 päätehtävänä on panna täytäntöön alueelliset ja paikalliset toimintaperiaatteet
 ja luoda edellytykset parhaalle mahdolliselle energian käytölle. Näin ohjelma
 auttaa sisällyttämään energiakysymykset paikallisiin kestävän kehityksen
 mukaisiin suunnitelmiin ja edistää paikallisia ja alueellisia ympäristötoimia.
 Paikallisia energiavarastoja pitäisi edelleen perustaa ja paikallisten, alueellisten
 ja kansallisten viranomaisten välistä energiayhteistyötä parantaa, jotta
 paikallisia viranomaisia voitaisiin valistaa ja energiatehokkuuden vaikutusta
 ympäristönsuojeluun lisätä. Aikaisempien vuosien kokemuksen perusteella
 yhden paikallisen energiaviraston tukemiseen kolmen vuoden ajan riittää noin
 175 000 ecua, joten 22,8 miljoonalla eculla voidaan perustaa 130 uutta
 paikallisvirastoa eli keskimäärin 9 virastoa jäsenvaltiota kohti. Unioniin
 voidaan perustaa 1 600 energianhallinnasta vastaavaa paikallista virastoa yli
 12
 1 OO
 ---pagebreak--- 100 000 asukkaan hallintoalueille. Komissio on toistaiseksi osallistunut 140
 viraston perustamiseen. Nykyistä vaihetta on pidettävä kokeilujaksona; kun
 virastoista saatavat hyödyt tunnustetaan, yhä useammat paikalliset
 viranomaiset haluavat perustaa oman energianhallinnasta vastaavan viraston.
 7.2 Kustannusten jakautuminen toimenpiteen eri tekijöiden mukaan (miljoonaa
 ecua)
 Budjettivallan käyttäjä vahvistaa määrän vuosittain.
 2 artiklan mukaiset toimet 1998 1999 2000 2001 2002 Yhtee
 nsä
 milj.
 ecua
 1 Tutkimukset ja muut toimet, joiden 1,0 1,0 1,4 1,3 1,3 6,0
 tarkoituksena on panna täytäntöön
 tai täydentää energiatehokkuuden
 parantamiseen tähtääviä yhteisön
 toimia
 2 Alakohtaiset kohdennetut 5,0 5,0 5,5 6,2 6,3 28,0
 kokeilutoimet
 3 Tiedonlevitys (komission 1,0 1,0 1,0 0,6 0,5 4,1
 ehdottamat toimet)
 4 Tiedonlevitys (muiden kuin 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 5,0
 komission ehdottamat toimet)
 5 Energiatehokkuuden edistymisen 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 2,5
 seuranta yhteisössä ja yksittäisissä
 jäsenvaltioissa sekä ohjelman
 yhteydessä toteutettavien toimien ja
 toimenpiteiden jatkuva arviointi ja
 seuranta
 6 Erityistoimet energianhallinnan 4,0 4,3 4,5 5 5 22,8
 edistämiseksi alueellisesti ja
 kaupungeissa sekä jäsenvaltioiden
 välisen ja alueiden välisen koheesion
 parantamiseksi energia-tehokkuuden
 alalla
 7 Yhteensä 12,5 12,8 13,9 14,6 14,6 68,4
 7.3 Budjetin B osaan kuuluvat tutkimuslten, asia ntuntijoic en, kok ousten y m.
 kustannukset
 milj. ecua
 Kustannusten jakautuminen Talousarvio
 - Tutkimukset 0,050
 (määritelty 2 artiklan a alakohdassa)* | ;
 13
 103
 ---pagebreak--- - Asiantuntijoiden ja arvioijien kokoukset (kaikkien 2 0,025
 artiklassa mainittujen toimien osalta)
 - Konferenssit ja seminaarit (... määritellyt toimet) 0,025
 - Tiedotus ja julkaisut 0,150
 YHTEENSÄ 0,250
 7.4 Maksusitoumusmäärärahojen aikataulu
 milj. ecua
 1998 1999 2000 2001 2002 YHTEENSÄ
 12,5 12,8 13,9 14,6 14,6 68,4
 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET (JA NnDEN
 TÄYTÄNTÖÖNPANON TULOKSET):
 Sopimusten mukaiset maksut suoritetaan toteutuneiden kustannusten perusteella ja
 tarkastusten jälkeen (lukuun ottamatta tutkimuksia, joista suoritetaan kiinteä maksu
 hyväksyttyjen tulosten perusteella).
 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI:
 9.1 Energia-alan puiteohjelmaan (1998-2002) sisältyvien toimien
 erityistavoitteet; energiatehokkuutta koskeva SAVE-ohjelma
 SAVE-ohjelman tarkoituksena on parantaa loppukulutuksen
 energiaintensiteettiä EUssa yhdellä prosentilla vuodessa sen lisäksi, mikä
 muuten olisi saavutettu.
 Toimenpiteen kohderyhmä
 Julkiset ja yksityiset elimet, yliopistot, energiatehokkuutta edistävät
 kansalliset, alueelliset ja kaupunkien virastot ja elimet, kaikki
 energiatehokkuuden edistämiseen osallistuvat toimialat (esim. konsultit,
 kodinkoneiden valmistajat, lämmityslaitteiden asentajat ja arkkitehdit) ja viime
 kädessä Euroopan unionin koko väestö.
 9.2 Toimenpiteen perustelut
 Kustannukset
 Jotta saataisiin aikaan yhden öljyekvivalenttitonnin pysyvä energiansäästö
 vuodessa, on investoitava keskimäärin 1 000 ecua. Jotta vuosittainen
 energiansäästö olisi 100 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia, on siis investoitava
 noin 100 miljardia ecua. Tällaista rahoitusta ei saada Euroopan unionin ja
 jäsenvaltioiden talousarvioista. Ainoa mahdollisuus on, että kaikki talouden
 toimijat osallistuvat yhdessä rahoitukseen yhteisön tarjoamissa puitteissa.
 14
 104
 ---pagebreak--- Komissio yhteisrahoittaa vain sellaisia toimia, joiden lisäarvo voidaan kiistatta
 todeta.
 Liitännäisvaikutukset
 SAVE-ohjelmassa tuettavien hankkeiden on
 - parannettava energiaintensiteettiä,
 - edistettävä tuntuvasti ympäristösuojelua ja kasvihuoneilmiön hallintaa,
 - vaikutettava tasapainottavasti maailman energiahintoihin,
 - parannettava Euroopan unionin maksutasetta,
 - vahvistettava Euroopan teollisuuden kilpailuasemaa maailmanmarkkinoilla,
 - lisättävä Euroopan unionin energiansaannin varmuutta ja vahvistettava
 unionia energianmarkkinoiden häiriöiden varalta ja
 - edistettävä sisämarkkinoiden toteuttamista sekä taloudellista ja sosiaalista
 koheesiota.
 Erittäin energiatehokkaan teknologian saatavuus mahdollistaa lisäksi
 teknologian toimitukset kolmansiin maihin ja parantaa siten resurssien
 hallintaa ja ympäristönsuojelua maailmanlaajuisesti.
 Säädöksillä on suurimmat mahdolliset kerrannaisvaikutukset. Myös
 suoritusstandardeilla saadaan aikaan paljon kerrannaisvaikutuksia.
 Muunlaisten yhteisrahoitettavien toimien osalta kerroin on vähintään 2 tai 3.
 9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi
 Valittuja suoritusten osoittimia
 - C02-päästöjen väheneminen,
 - yhteisön energiaintensiteetin paraneminen,
 - ehdotettujen, hyväksyttyjen ja kansallisiksi toimenpiteiksi muutettujen
 toimenpiteiden määrä,
 - koulutukseen käytettyjen henkilötyöpäivien määrä vuodessa,
 - yleisön käytöön saatettujen ohjelmistojen ja tietokantojen määrä,
 - konferenssien, seminaarien, tiedotteiden ja muiden julkaisujen määrä.
 Säädettyä jälkiarviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja
 toteuttamisaikataulu
 Komissio seuraa jatkuvasti energiaintensiteetin kehitystä yhteisössä ja
 raportoi asiasta säännöllisesti neuvostolle.
 105
 ---pagebreak--- Komissio raportoi säännöllisesti myös SAVE-ohjelman neuvoa-antavalle
 komitealle, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja kokoontuu neljästi
 vuodessa.
 Lisäksi komissio teettää ulkopuolisten asiantuntijoiden työryhmällä
 arvioinnin. Arviointi toimitetaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille
 oheisen neuvoston päätöksen 7 artiklan mukaisesti.
 Arvioinnissa on tarkasteltava myös:
 - ohjelman entisiä ja nykyisiä suuntaviivoja, jotta voitaisiin tutkia
 mahdollisuuksia parannuksiin,
 - käytettyjen keinojen ja saatujen tulosten välistä yhteyttä ja
 - miten nämä ohjelmat ja muut käytössä olevat välineet täydentävät tai
 voisivat täydentää toisiaan käytännössä ja teoriassa.
 10. HALLINTOMENOT
 Tarvittavan henkilöstön tosiasiallinen käyttöönotto perustuu vuotuiseen
 voimavarojen jakamista koskevaan komission päätökseen, jossa otetaan huomioon
 budjettivallan käyttäjän vahvistama lisähenkilöstömäärä ja lisämäärärahat.
 10.1 Vaikutus virkojen määrään
 SAVE-ohjelma liittyy EU.n energiatehokkuusstrategiaan, ja se on ainoa
 pelkästään energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävä yhteisön ohjelma.
 Virkamiehet hallinnoivat kokeiluhankkeista tai tutkimuksista tehtäviä
 sopimuksia, mutta laativat myös tiedonantoja sekä säädösehdotuksia
 kodinkoneiden ja kuumavesisäiliöiden energiatehokkuudesta, integroidusta
 resurssisuunnittelusta, lämmön ja sähkön yhteistuotannosta jne.
 Säädösehdotuksiin liittyvät menettelyt ja ehdotusten käsittely kaikissa EU:n
 toimielimissä vievät aikaa. Työajasta arvioidaankin menevän 30 %
 säädösehdotusten laatimiseen ja seurantaan. Loput 70 % työajasta käytetään
 SAVE-sopimusten hallinnointiin (lokakuussa 1997 oli voimassa 162
 sopimusta).
 SAVE-toimet jakautuvat kymmeneen alueeseen (rakennukset, liikenne,
 teollisuus, koulutus ja tiedotus, kysynnänhallinta ja kolmansien osapuolten
 tarjoama rahoitus, kodinkoneet, lämmön ja sähkön yhteistuotanto sekä
 energiatehokkuuspolitiikka). SAVE-ohjelman kannalta on tarpeen, että
 kullakin alueella työskentelee yksi henkilö, joka vastaa
 energiatehokkuusstrategiasta ja siihen liittyvien toimenpiteiden seurannasta.
 Viran laji Toiminnan hallinnointiin mistä kesto
 tarvittava henkilöstö
 vakinaiset väliaikaiset asianomaisen lisähenkilöstö
 pääosaston
 16
 10g
 ---pagebreak--- tai yksikön
 henkilöstö
 Virkamiehet A 8,0 6,5 1,5 5
 tai vuotta
 määräaikaiset B 3,0 2,0 1,0
 toimenhaltijat
 C 4,0 3,0 1,0
 Muu henkilöstö 3,0 3,0 2,0 5
 kansallista kansallista asiantuntijaa vuotta
 asiantuntijaa asiantuntijaa
 1,5 muuta
 2,0 1,5 väliaikaista
 asiantuntijaa asiantuntijaa toimihenkilöä
 3,0 muuta
 väliaikaista
 toimihenkilöä
 10.2 Lisähenkilöstöstä aiheutuvat taloudelliset kokonaisvaikutukset
 Ohjelman lisähenkilöstöstä aiheutuvat arviolta kaikkiaan seuraavat
 hallintokustannukset:
 Virkamiehet:
 3,5 x 5 vuotta x 103 000 ecua x 0,70 (ks. kohta 10.1) = 1,261,750 ecua
 Asiantuntijat (A0-1178): 2 x 5 vuotta x 120 000 ecua = 1,200,000 ecua
 Väliaikaiset (A0-1175): 1,5 x 5 vuotta x 80 000 ecua = 600,000 ecua
 Yhteensä 3,061,750 ecua
 10.3 Muut toimintakustannukset
 Budjettikohta Vuosittaiset määrät Laskentamenetelmä
 (N:o ja otsikko)
 A-1300 Virkamatka-, matka-ja 0,100 miljoonaa ecua sopimusten seuranta*,
 niihin liittyvät kulut paikalliset virastot**,
 A-2510 Energiatehokkuutta 0,216 miljoonaa ecua sopimuspuolten kokoukset,
 käsittelevät erityiskokoukset SAVE-ohjelman järjestämiin
 (neljästi vuodessa) ja merkintöjä tiedostustoimiin osallistuminen
 käsittelevän komitean kokoukset jne. * * *
 (neljästi vuodessa) puiteohjelman
 komiteassa 900 ecua/henkilö x 30 henkilöä
 x 8 kokousta
 17
 1Q1
 ---pagebreak--- Yhteensä 0,316 miljoonaa ecua
 * Lokakuussa 1997 oli voimassa 162 SAVE-sopimusta.
 ** Lokakuuhun 1997 mennessä SAVE-ohjelmasta oli tuettu 140 energianhallintavirastoa.
 *** SAVEn on tiedotettava asianosaisille energiatehokkuutta koskevista
 lainsäädäntötoimista (kuten merkintöjä, kodinkoneiden energiatehokkuutta ja uutta
 lämmön ja sähkön yhteistuontantostrategiaa koskevista direktiiveistä jne.).
 Kokonaiskustannukset ohjelman koko keston ajalle ovat:
 0,316 x 5 vuotta = 1,58 miljoonaa ecua
 Mainitut kustannukset sisältyvät ohjelman hallinnointiin osallistuvien yksiköiden nykyisiin
 määrärahoihin.
 18 198
 ---pagebreak--- EUROOPAN KOMISSIO
 LIITE VI
 EHDOTUS:
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 KIINTEIDEN POLTTOAINEIDEN TEHOKASTA JA SAASTUTTAMATONTA
 KÄYTTÖÄ EDISTÄVÄSTÄ MONIVUOTISESTA TEKNOLOGISTEN TOIMIEN
 OHJELMASTA (1998-2002)
 l(P[
 ---pagebreak--- EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan,
 ottaa huomioon komission ehdotuksen1,
 ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2,
 ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,
 ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön neuvoa-antavan komitean lausunnon,
 ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon,
 ottaa huomioon energiaa koskevan valkoisen kirjan, jossa asetetaan energiapolitiikan
 tavoitteiksi taloudellinen kilpailukyky, ympäristönsuojelu, energian saannin varmuus ja
 työllisyys,
 sekä katsoo, että
 yhteisössä on saatavissa kiinteitä polttoaineita, ja kaikkialla maailmassa olevat
 käyttökelpoiset, runsaat ja monipuoliset kivihiilen lähteet takaavat sen, että kyseiset
 polttoaineet ovat halpa energialähde nyt ja tulevaisuudessa,
 kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän saastuttamattomalla ja tehokkaalla
 teknologialla edistetään monipuolisten energian päälähteiden käyttöä ja parannetaan
 yhteisön energiapolitiikan tavoitteiden tasapainoa,
 kiinteitä polttoaineita käytetään yhä enemmän maailman sekä kehittyneillä että kehittyvillä
 alueilla, mikä lisää saaste- ja C02-päästöjä; olisi ponnisteltava kaikin tavoin kyseisten
 päästöjen vähentämiseksi edistämällä päästöiltään puhdasta ja tehokasta teknologiaa sekä
 parhaan käytettävissä olevan teknologian soveltamista jo käytössä oleviin ja uusiin
 kiinteitä polttoaineita käyttäviin laitoksiin,
 hiilen, ligniitin ja muiden kiinteiden polttoaineiden päästöiltään puhtaaseen
 hyödyntämiseen tarkoitettujen laitteiden valmistus ja tarjoaminen käytettäväksi sekä
 Euroopan yhteisössä että sen ulkopuolella voi auttaa edistämään työllisyyttä,
 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 130 r artiklan mukaan yhteisön ympäristötoimilla
 olisi parannettava ympäristön laatua ja varmistettava luonnonvarojen harkittu ja järkevä
 käyttö, ja päästöiltään puhtaiden hiiliteknologioiden käyttöönotto edistää näitä tavoitteita,
 kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän aikaisempaa tehokkaamman ja
 päästöiltään puhtaamman teknologian edistämisellä voidaan huomattavasti auttaa
 vähentämään perinteisestä fossiilisten polttoaineiden käytöstä aiheutuvia saastepäästöjä
 1
 EYVL N:o
 2
 EYVL N:o
 110
 ---pagebreak--- Euroopan unionissa; päästöiltään puhtaamman teknologian käyttö edistää yhteisön
 tavoitteita happamoitumisen estämiseksi3,
 kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän aikaisempaa tehokkaamman ja
 päästöiltään puhtaamman teknologian edistäminen auttaa vähentämään
 kasvihuonekaasujen ja globaalin ilmastonmuutoksen vaaraa; tästä syystä on suotavaa
 tehdä laajaa yhteistyötä, jotta merkittäviä tuloksia saataisiin aikaan,
 koska Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa ei määrätä muista toimivaltuuksista,
 jotka koskisivat jäljempänä 2 artiklassa tarkoitetun ohjelman energianäkökohtia, on
 toimittava perustamissopimuksen 235 artiklan nojalla,
 neuvosto on hyväksynyt valkoisen kirjan, jossa linjataan yhteisön energiapolitiikan uudet
 tavoitteet jäsenvaltioiden politiikan yhdenmukaistamiseksi ja lähentämiseksi; valkoisessa
 kirjassa todetaan, että uusi päästöiltään puhdas hiiliteknologia voi edistää monien erilaisten
 polttoaineiden käyttöä siten, että niillä on edelleen tärkeä osuus yleisessä energiataseessa
 mutta aikaisempaa parempi ympäristöimago,
 kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän puhtaan teknologian edistäminen ja
 käyttö tuovat taloudellisia etuja, kun maailmanlaajuisesti toimivien unionin yritysten
 työllistämismahdollisuudet kasvavat,
 ympäristön saastumisen hillitsemiseksi kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen
 käytettävää puhdasta teknologiaa olisi kehitettävä pidemmälle, jotta käyttöön saataisiin
 entistä parempia "parhaita tekniikoita" kohtuullisin kustannuksin,
 tietyt maat, joiden odotetaan liittyvän Euroopan unioniin tulevina vuosina, ovat hyvin
 voimakkaasti riippuvaisia kiinteiden polttoaineiden tuotannosta ja käytöstä
 energiatarpeensa tyydyttämiseksi; noudattaakseen Euroopan unionin
 ympäristölainsäädäntöä kyseisten maiden on uudistettava ja parannettava
 energiateknologiaansa,
 joillakin jäsenvaltioilla on omia ohjelmia, jotka liittyvät kiinteiden polttoaineiden
 hyödyntämisessä käytettävään päästöiltään puhtaaseen teknologiaan; nämä ohjelmat pitäisi
 voida koordinoida keskenään ja Euroopan unionin vastaavien ohjelmien kanssa,
 on myös tärkeää edistää muun energian kuin ydinenergian TTK-erityisohjelman
 rahoituksella kehitettävien tekniikoiden käyttöönottoa,
 on vahvistettu energia-alan toimia koskeva monivuotinen puiteohjelma,
 Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin teollisuus ovat tuoneet julki voimakkaan
 halunsa toimia kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän puhtaan teknologian
 kehittämiseksi, jotta kyseistä teknologiaa voitaisiin käyttää unionissa ja muualla
 maailmassa,
 Amsterdamin Eurooppa-neuvosto painotti kiinteisiin polttoaineisiin liittyvän tutkimuksen
 ja kehittämisen merkitystä ja kehotti jatkamaan nykyisin Euroopan hiili- ja teräsyhteisön
 KOM(97) 88 lopullinen, 12.3.1997
 11^
 ---pagebreak--- perustamissopimuksen nojalla tuettavaa alan tutkimusta myös kyseisen sopimuksen
 raukeamisen jälkeen vuonna 2002,
 on tarpeen saattaa teollisuuden käyttöön tulokset, jotka on saatu Euroopan hiili- ja
 teräsyhteisön rahoittamasta tutkimuksesta, jonka jatkamistarpeen Amsterdamin Eurooppa-
 neuvosto on tunnustanut,
 päästöiltään puhtaan hiiliteknologian edistäminen, esittely ja hyödyntäminen koko
 yhteisössä todennäköisesti lujittaa yhteisön taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta,
 kuten Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 a artiklassa edellytetään,
 näistä syistä on tarkoituksenmukaista ottaa huomioon yhteisön alustavat tavoitteet ja
 säätää voimavaroista, joiden avulla voidaan edistää kyseisten tavoitteiden saavuttamista
 ottaen huomioon kunkin jäsenvaltiot erityisedellytykset, ja
 olisi säädettävä viisivuotisesta ohjelmasta,
 ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Jäsenvaltioiden on pyrittävä edistämään energiapolitiikassaan - tarkoituksenmukaisissa
 yhteyksissä - kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävää päästöiltään puhdasta
 teknologiaa sen varmistamiseksi, että parasta käytettävissä olevaa teknologiaa käytetään
 kiinteiden polttoaineiden käytöstä aiheutuvien päästöjen, muun muassa
 hiilidioksidipäästöjen, rajoittamiseksi. Jäsenvaltioiden on otettava huomioon päästöiltään
 puhdasta hiiliteknologiaa koskevat yhteisön alustavat tavoitteet. Energiakomitean (katso 7
 artikla) on määrä tarkistaa kyseisiä tavoitteita vuosittain.
 2 artikla
 Yhteisö tukee kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän päästöiltään
 puhtaan teknologian käyttöä edistäviä toimia energia-alan puiteohjelmaan
 kuuluvassa CARNOT-erityisohjelmassa (kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen
 käytettävän päästöiltään puhtaan teknologian levittämiseen ja käyttöön tähtäävät
 toimet), jäljempänä "ohjelma".
 Ohjelman kesto on viisi vuotta, ja se alkaa 1 päivänä tammikuuta 1998 ja päättyy
 31 päivänä joulukuuta 2002.
 Budjettivallan käyttäjä vahvistaa vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien
 puitteissa.
 3 artikla
 Ohjelmassa rahoitetaan kahdenlaisia päästöiltään puhtaaseen hiiliteknologiaan liittyviä
 toimia:
 11^
 -•- -*- AJ
 ---pagebreak--- a) Toimenpiteet sellaisen tietoverkon perustamiseksi, jonka tarkoituksena on
 parantaa markkinoita koskevaa ja teknistä tietoa kansallisten, yhteisön tasolla,
 toteutettavien ja kansainvälisten toimien välillä luomalla tarkoituksenmukaiset
 keinot tiedonvaihtoa, esteiden poistamista ja tässä artiklassa säädettyjen toimien
 vaikutuksen arviointia varten.
 b) Teollisuuden strategisen yhteistyön tukemiseen tähtäävät toimenpiteet, kuten
 yritystyöryhmät ja seminaarit, teollisuusvierailut, tutkimukset, arvioinnit ja
 neuvotteluryhmittymät, joiden tavoitteena on edistää energiatarkoituksiin,
 erityisesti lämmön ja sähkön tuotantoon, käytettävän päästöiltään puhtaan
 hiiliteknologian käyttöä teollisuudessa. Toimenpiteisiin sisältyy eurooppalaisen
 kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän päästöiltään puhtaan
 teknologian viennin edistäminen.
 4 artikla
 Yhteisö huolehtii kaikista 3 artiklan a kohdassa tarkoitettuihin toimiin liittyvistä
 kustannuksista.
 Yhteisön osuus 3 artiklan b kohdassa tarkoitettujen toimien rahoituksesta on 30-50
 prosenttia niiden kokonaiskustannuksista.
 Jäljelle jäävä osuus 3 artiklan b kohdassa tarkoitettujen toimien rahoituksesta voidaan
 järjestää julkisella tai yksityisellä rahoituksella tai näiden yhdistelmällä.
 5 artikla
 Komissio vahvistaa vuosittain 3 artiklan b kohdassa tarkoitettujen tukitoimenpiteiden
 suuntaviivat kuullen 7 artiklassa tarkoitettua komiteaa.
 Jäsenvaltioiden on toimitettava 3 artiklassa tarkoitetuista aloitteista ja ne toteuttavista
 elimistä vuosittain luettelo komissiolle, joka päättää yhteisön rahoituksen määrästä ja
 ehdoista 7 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Komissio allekirjoittaa
 tukitoimenpiteitä koskevat sopimukset kyseisten elinten kanssa.
 6 artikla
 Komissio vastaa ohjelman toteuttamisesta.
 Edellä 3 artiklan a ja b kohdassa tarkoitettuja toimia toteuttaessaan komissio soveltaa 7
 artiklan 1 kohdassa säädettyä menettelyä.
 113
 ---pagebreak--- 7 artikla
 Komissiota avustaa energia-alan monivuotisesta puiteohjelmasta tehdyn neuvoston
 päätöksen 4 artiklassa tarkoitettu komitea.
 8 artikla
 1. Ohjelman kolmantena toimintavuonna komissio antaa Euroopan parlamentille ja
 neuvostolle kertomuksen saavutetuista tuloksista. Kertomukseen liitetään ehdotukset
 muutoksiksi, jotka voivat olla tarpeen kyseisten tulosten perusteella.
 2. Ohjelman päätyttyä komissio arvioi saavutetut tulokset, sen, miten tämä päätös on
 pantu täytäntöön, sekä kansallisten ja yhteisön toimien yhdenmukaisuuden. Komissio
 antaa tästä kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle
 sekä alueiden komitealle.
 9 artikla
 Tähän ohjelmaan voivat osallistua assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat yhteisön
 ohjelmiin osallistumisesta tehtyjen assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen
 edellytysten, muun muassa rahoitusmääräysten, mukaisesti. Kypros voi osallistua tähän
 ohjelmaan lisämäärärahojen turvin EFTA-maihin sovellettavin säännöin ja asianomaisten
 maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti.
 10 artikla
 Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 114
 ---pagebreak--- RAHOITUSSELVITYS
 1. TOIMENPITEEN NIMI
 Kiinteiden polttoaineiden saastuttamatonta käyttöä edistävä teknologisten toimien
 ohjelma4
 2. BUDJETTIKOHTA
 B4-1004
 3. OIKEUSPERUSTA
 Ehdotus neuvoston päätökseksi energia-alan toimien puiteohjelmasta (1998-2002)
 4. TOIMENPITEEN KUVAUS
 4.1 Toimenpiteen yleistavoite
 Hiiliala voi tuntuvasti edistää Euroopan unionin energiapolitiikan tavoitteita,
 jos ryhdytään toimiin hiilen hyödyntämiseen käytettävän tehokkaan ja
 päästöiltään puhtaan teknologian käytön lisäämiseksi teollisuudessa. Tällöin
 hiiliala voisi
 - lisätä energian yhden päälähteen (jonka osuus sähköntuotannosta on
 30 %) saannin varmuutta, parantaa sen kilpailukykyä Euroopassa ja lisätä
 energiavaihtoehtoja kohtuullisin ja vakain hinnoin,
 - vähentää arviolta 25 prosentilla sähköntuotannosta peräisin olevia C0 2 -
 päästöjä parantamalla tuotannon tehokkuutta,
 - tukea yhteisön strategiaa happamoitumisen ja muun saastumisen
 torjumiseksi.
 Yhteisön tasolla toteutettavat toimet puhtaan hiiliteknologian edistämiseksi
 täydentävät Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen
 hiiliteollisuuden erikoisasemaa korostavaa näkemystä ja helpottavat unionin
 jäsenyyttä hakeneiden KIE-maiden mukautumista unionin
 ympäristönormeihin.
 Lisäksi toimet mahdollistavat sen, että teollisuus voi soveltaa EHTYn
 teknisestä tutkimusohjelmasta ja kansallisista TTK-ohjelmista tuettavan TTK-
 4
 Kiinteitä polttoaineita ovat antrasiitti, kivihiili, ligniitit, turve, emulsio ja öljyjohdosten raskas
 fraktio.
 115
 ---pagebreak--- työn tuloksia. Uudessa ohjelmassa ei ole varsinaisia TTK-toimia, sillä ne
 sisältyvät kokonaisuudessaan edellä mainittuihin ohjelmiin.
 4.2 Toimenpiteen kesto
 Viisi vuotta (vuoden 1998 alusta vuoden 2002 loppuun)
 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS
 Ei-pakolliset jaksotetut määrärahat
 6. MENO-/TULOLAJI
 Ohjelma koostuu kahdenlaisista toimista:
 a) Sellaisen tietoverkon luomiseen tähtäävät toimenpiteet, jonka tavoitteena
 on edistää kaupallisia mahdollisuuksia ja teknistä tietojen vaihtoa
 kansallisten, yhteisön ja kansainvälisten toimien välillä.
 b) Strategista teollisuusyhteistyötä edistävät toimenpiteet, kuten
 yritystyöryhmät ja seminaarit, teollisuusvierailut, tutkimukset, arvioinnit ja
 yhteistyöryhmittymät, joiden tavoitteena on edistää puhtaan
 hiiliteknologian käyttöä teollisuudessa sekä eurooppalaisen teknologian
 vientiä.
 Kohdassa a mainittuihin toimiin liittyvissä kustannuksissa tuen osuus on 100 %.
 Kohdassa b mainituissa toimissa yhteisrahoitusosuus voi olla enintään 50 %.
 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET
 7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa
 Budjettivallan käyttäjä vahvistaa määrän vuosittain.
 Ehdotettu määrä on 4,10 miljoonaa ecua ohjelman keston ajalle.
 Määrä jakautuu seuraavasti:
 Horisontaaliset toimet
 - Tietoverkon luomista edistävät toimenpiteet aiempaa paremman 1,54
 teknisen ja markkinoita koskevan tiedon tuottamiseksi, milj.
 Tarvittavat tiedot koottaisiin tietokantoihin, jotka olisivat ecua
 käytettävissä esimerkiksi Internetissä. Verkossa olisi kutakin
 jäsenvaltiota kohti yksi jäsen, joka hoitaisi samalla
 verkkopalvelinta ja jakaisi tietoa. Verkko koordinoitaisiin muiden
 nykyisten verkkojen (esim. Innovation Relay Centres ja OPET-
 verkosto) kanssa.
 - Työryhmien sekä sellaisten konferenssien järjestäminen, jotka 2,56
 llfi
 ---pagebreak--- käsittelevät puhtaan hiiliteknologian käyttöönoton rahoitusta ja milj.
 tiedon levittämistä kyseisestä teknologiasta. Toimiin sisältyisi ecua
 kymmenen markkinatutkimusta (muun muassa IGCC-
 tekniikoista, ultrasuperkriittisistä järjestelmistä, NOx-
 järjestelmistä, SOx-järjestelmistä, atmosfäärisestä kiertoleiju-
 kerrostekniikasta, paineistetusta kiertoleijukerrostekniikasta,
 paineistetusta stationaarisesta leijukerrostekniikasta ja hiilen
 jauhentamisesta pienin kustannuksin) sekä kahdeksan
 teknistaloudellista yritystyöryhmää pohtimaan rahoitusta
 teknologian käyttöönoton helpottamiseksi.
 - Lisäksi tuetaan toimia, joilla edistetään hiilen puhtaan
 polttoteknologian vientiä. Toimet voisivat olla edellä kuvailtujen
 tyyppisiä tai
 - esimerkiksi työryhmiä, joiden tehtävänä on selvittää
 kansainvälisen yhteistyön mahdollisuudet ja kehittyneeseen
 teknologiaan tehtävien investointien mahdolliset esteet sekä
 energiatehokkuuden että ympäristöpäästöjen valvonnan kannalta.
 EU:sta tehtäisiin kolmansiin maihin neljä ja kolmansista maista
 EUhun seitsemän teollisuusvierailua. Kuhunkin vierailuun
 osallistuisi kolmisenkymmentä teollisuuden edustajaa, ja ne
 suuntautuisivat käytössä oleviin teollisuuslaitoksiin. Tämä
 edistäisi yrityssuhteita ja helpottaisi päätöksentekoa. Toimien
 rahoitus kattaisi kaikki koordinointikustannukset sekä osan
 kolmansista maista EUhun tehtävien vierailujen matkakuluista
 yhteisön alueella.
 7.2 Kustannusten jakautuminen toimenpiteen eri tekijöiden mukaan
 (miljoonaa ecua)
 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä
 Tietoverkon luomista 0,3 0,31 0,31 0,31 0,31 1,54
 tukevat toimenpiteet
 Muut 0,50 0,51 0,51 0,52 0,53 2,56
 edistämistoimet
 YHTEENSÄ 0,80 0,82 0,82 0,83 0,84 4.10
 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET (JA NIIDEN TÄYTÄNTÖÖNPANON
 TULOKSET)
 Sopimusten mukaiset maksut suoritetaan toteutuneiden kustannusten perusteella ja
 tarkastusten jälkeen (lukuun ottamatta tutkimuksia, joista suoritetaan kiinteä maksu
 hyväksyttyjen tulosten perusteella).
 117
 ---pagebreak--- 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI
 9.1 Energia-alan puiteohjelmaan (1998-2002) sisältyvien toimien
 erityistavoitteet
 Ohjelman tarkoituksena on täydentää niitä jäsenvaltioiden ja teollisuuden
 toimia, joilla pyritään saavuttamaan yhteisön tavoite
 kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi 15 prosentilla vuoteen 2010
 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna sekä torjumaan happamoitumista.
 Tarkoituksena on myös auttaa vähentämään C02-päästöjä maailmanlaajuisesti
 toimittamalla teknologiaa kolmansiin maihin.
 Toimenpiteen kohderyhmä
 - tehokasta ja päästöiltään puhdasta teknologiaa edistävät kansalliset,
 alueelliset ja kaupunkien virastot ja elimet,
 - Euroopan unionin sähköteollisuus ja hiilen polttolaitteiden valmistajat,
 - kolmansien maiden, erityisesti Kiinan, Intian, muun Aasian sekä muiden
 paljon hiiltä käyttävien alueiden virastot, hallitukset ja teollisuus.
 9.2 Toimenpiteen perustelut
 Kustannukset
 Komission käytössä olevien tutkimusten mukaan Euroopan unionin uusiin
 päästöiltään puhtaisiin hiililaitoksiin tarvitaan ohjelman toteuttamisen aikana
 15,8 miljardin ecun investoinnit. Investoinnit käytettäisiin pääasiassa
 kotimaisen, taloudellisesti tyydyttävissä olosuhteissa tuotettavan kivihiilen ja
 ligniitin hyödyntämiseen. Euroopan unionin riippuvuus energiantuonnista
 kasvaa ennustusten mukaan 70 prosentiin vuoteen 2020 mennessä, joten
 yhteisön omien resurssien taloudellinen hyödyntäminen on ensiarvoisen
 tärkeää.
 S02-päästöjen vähentäminen yhdellä tonnilla maksaa 500 ecua. Yhteisön
 strategia happamoitumisen torjumiseksi tähtää polttolaitoksista peräisin
 olevien S02-päästöjen vähentämiseen 9 miljoonalla tonnilla vuodessa
 (vuosina 1990-2010), joten päästöiltään puhtaan hiiliteknologian soveltamisen
 potentiaaliset hyödyt olisivat jo S02-päästöjen vähentymisen vuoksi 4,5
 miljardia ecua vuodessa. NOx-päästöjen vähentymisestä johtuvat hyödyt
 olisivat tätäkin suuremmat.
 Mitä C02-päästöihin tulee, viiden prosentin parannus hiileen pohjautuvan
 sähköntuotannon hyötysuhteessa merkitsisi C02-päästöjen vähenemistä 100
 miljoonalla tonnilla vuodessa.
 Liitännäisvaikutukset
 Ohjelmassa tuettavien hankkeiden on
 - edistettävä tuntuvasti ympäristösuojelua ja kasvihuoneilmiön hallintaa,
 10
 118
 ---pagebreak--- - vaikutettava tasapainottavasti maailman energiahintoihin,
 - parannettava Euroopan unionin maksutasetta,
 - vahvistettava Euroopan teollisuuden kilpailuasemaa maailmanmarkkinoilla,
 - lisättävä Euroopan unionin energiansaannin varmuutta ja vahvistettava
 unionia energiamarkkinoiden häiriöiden varalta ja
 - edistettävä sisämarkkinoiden toteuttamista sekä taloudellista ja sosiaalista
 koheesiota.
 Erittäin energiatehokkaan teknologian saatavuus mahdollistaa lisäksi
 teknologian toimitukset kolmansiin maihin ja parantaa siten resurssien
 hallintaa ja ympäristönsuojelua maailmanlaajuisesti.
 9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi
 Valittuja suoritusten osoittimia
 - C02-päästöjen väheneminen,
 - ehdotettujen, hyväksyttyjen ja teollisiksi toimenpiteiksi muutettujen
 aloitteiden määrä,
 - yksityiset investoinnit,
 - konferenssien, seminaarien, tiedotteiden ja muiden julkaisujen määrä,
 - luodun tietoverkon käyttöaste.
 Arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu
 Komissio raportoi säännöllisesti ohjelman komitealle, joka koostuu
 jäsenvaltioiden edustajista ja kokoontuu työjärjestyksensä mukaisesti.
 Nämä raportit toimitetaan myös neuvostolle ja Euroopan parlamentille
 liitteenä olevan neuvoston päätösehdotuksen 7 artiklan mukaisesti.
 Arvioinnissa tarkastellaan:
 - ohjelman entisiä ja nykyisiä suuntaviivoja, jotta voitaisiin tutkia
 mahdollisuuksia parannuksiin,
 - käytettyjen keinojen ja saatujen tulosten välistä yhteyttä ja
 - miten nämä ohjelmat ja muut käytössä olevat välineet täydentävät tai
 voisivat täydentää toisiaan käytännössä ja teoriassa.
 10. HALLINTOMENOT
 Tarvittavat resurssit rahoitetaan ohjelman hallinnointiin osallistuvien yksiköiden
 nykyisistä määrärahoista.
 n
 119
 ---pagebreak--- Rahoituskohteet
 Talousarvio (milj. ecua)
 yhden toimen
 3 artiklassa tarkoitetut toimet Toimien keskimUrliset
 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä
 nvMrt kustMinukxet
 ecuina:
 a) Markkina- ja teknologia-
 tietoverkon luomista edistävät
 toimenpiteet
 - verkon laitteistokustannukset 1 0,20 0,20
 - palvelinten (yksityisten tai julkisten) 155 0,02 0,21 0,21 0,21 0,21 0,84
 kustannukset
 - verkon toimintaan ja tietokannan 0,10 0,10 0,10 0,10 0,10 0,50
 luomiseen liittyvät kustannukset
 YHTEENSÄ 0,30 0,31 0,31 0,31 0,31 1,54
 b) Markkinointi, toteutettavuus-
 tutkimukset ja muut investointi-
 kannustimet
 - markkinatutkimukset 1 0,20 0,20 0,20
 - yritystyöryhmät 10 0,10 0,10 0,20 0,21 0,22 0,23 0,96
 c) Puhtaan hiiliteknologian
 (kolmansiin maihin suuntautuvan)
 viennin edistäminen
 - Euroopan teollisuuden edustajien 0,30 0,30 0,30 0,60
 vierailut kolmansiin maihin
 - kolmansien maiden teollisuuden 0,30 0,20 0,30 0,30 0,80
 edustajien vierailut EU:hun
 YHTEENSÄ 0,50 0,50 0,51 0,52 0,53 2,56
 KOKONAISMÄÄRÄ 0,8 0.81 0,82 0,83 0,84 4,10
 Palvelinten määrä
 12
 120
 ---pagebreak--- EUROOPAN KOMISSIO
 LIITE VII
 MONIVUOTISET TOIMET YDINTURVALLISUUDEN JA RADIOAKTIIVISTEN
 MATERIAALIEN KULJETUKSEN ALALLA
 (1998 - 2002)
 1 91
 ---pagebreak--- RAHOITUSSELVITYS
 1. Toimenpiteen nimi
 a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus
 - Radioaktiivisten materiaalien kuljetus: turvallisuutta, terveydensuojelua ja
 ydinturvateknologioita koskevat kysymykset
 - Siviiliydinalan teollisuusyhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KTE-maiden),
 Venäjän ja Ukrainan kanssa
 b. KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden asiantuntijoiden kouluttaminen
 ydinmateriaalivalvonnan alalla - fissiokelpoisten aineiden kirjanpito- ja
 valvontajärjestelmän käyttöönotto Venäjällä.
 2. Budjettikohdat
 a. B4-1020, Euroopan yhteisöjen yleinen talousarvio 1998 - 2002 (ydinalan
 teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus)
 b. B7-535, Euroopan yhteisöjen yleinen talousarvio vuosille 1998 - 2002
 (ydinmateriaalivalvonnan koulutus ja käyttöönotto)
 3. Oikeusperusta
 Euratom-perustamissopimuksen luku III (edellä mainitun a kohdan osalta) ja luku X (b kohdan
 osalta) sekä
 a. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 75 artikla (yhteinen liikennepolitiikka) ja
 ydinturvallisuuteen liittyvistä teknologisista ongelmista 22. heinäkuuta 1996 annettu
 neuvoston päätöslauselma (EYVL N:o C 185, 14.8.1996, s. 1),
 ydinturvallisuuteen liittyvistä teknologisista ongelmista 22. heinäkuuta 1996 annettu
 neuvoston päätöslauselma (EYVL N:o C 185, 14.8.1996, s. 1) ja Idän ja Lännen
 energia- ja ydinturvallisuusyhteistyöstä 11. heinäkuuta 1996 hyväksytyn Euroopan
 parlamentin asiakirjan N:o 217.774/lopull. päätöslauselma 16,
 b. ydinturvallisuudesta Keski- ja Itä-Euroopan maissa ja uusissa itsenäisissä valtioissa 9.
 huhtikuuta 1992 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma (EYVLN:o C 125,18.
 toukokuuta 1992, s. 244) ja ydinaineiden laittomasta kaupasta 29. syyskuuta 1994
 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma (PE-B4-00621) sekä
 ydinaineiden ja radioaktiivisten aineiden laittomasta kaupasta 19. huhtikuuta 1996
 annettu komission tiedonanto (KOM(96) lopull.)
 2- 1 OO
 J - A* fj
 ---pagebreak--- 4. Toimenpiteen kuvaus
 4.1. Toimenpiteen yleistavoite
 Toimintaohjelman tavoitteena on vahvistaa ydinturvallisuutta ja ydinmateriaalivalvontaa
 (safeguards).
 a. ydinturvallisuuden vahvistaminen yleensä parantamalla erityisesti
 - radioaktiivisten materiaalien kuljetusolosuhteita seuraavilla aloilla.
 • sisämarkkinoiden toimivuuden edistäminen selvittämällä tarvittavat
 yhdenmukaistamistoimenpiteet
 • lainsäädännön tulevaa kehityksen edistäminen kehittämällä koetoimintaa ja
 tutkimusta tiedon lisäämiseksi
 • kuljetuksissa esiintyneiden tapahtumien arvioiminen ja johtopäätöksien
 tekeminen niistä tulevaisuutta varten
 • hätätoimenpiteiden yhdenmukaisuus ja henkilöstön koulutus
 • yhteistyö KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa kuljetusten
 turvallisuuden parantamiseksi näissä maissa
 • yleisölle suunnattu alan tiedotus ja valistus,
 - pitkällä aikavälillä ydinvoiman käytön turvallisuutta Itä-Euroopassa, Venäjällä ja
 Ukrainassa. Nämä maat aikovat vakaasti edelleenkin käyttää runsaasti ydinvoimaa.
 Lyhyellä aikavälillä toteutetaan tukiohjelmia, joiden avulla pyritään ratkaisemaan
 yksittäisiä ongelmia; näiden lisäksi kyseisiä maita on autettava kehittämään laatu- ja
 turvallisuusjärjestelmä koko ydinteollisuusketjua varten. Tämä voidaan tehdä vain
 pitkän aikavälin hankkeena unionin ja idän välisenä tiiviinä yhteistyönä. Yhteistyön
 käynnistämisen helpottamiseksi komission olisi tuettava yleisten yhteistyön esteiden
 analyysiä (teollisuuden, rahoituksen ja lainsäädännön alalla) ja edistää sopivalla
 tavalla kokeiluhankkeita.
 b. tehokkaan ja luotettavan ydinmateriaalivalvonnan toteuttaminen uusissa itsenäisissä
 valtioissa ja KIE-maissa näiden maiden kanssa etenkin seuraavien alojen yhteistyön
 avulla:
 - asiantuntijoiden koulutus ja uudelleenkoulutus ydinturvavalvonnan alalla
 - fissiokelpoisten materiaalien kirjanpito- ja valvontajärjestelmän käyttöönotto
 Venäjällä
 - valvontalaitteiden asennus (edellä b kohdassa tarkoitetuissa toimissa).
 4.2. Ohjelman kesto
 Viisi vuotta. Ohjelma alkaa vuonna 1998 ja jatkuu vuoteen 2002.
 5. Menojen luokitus
 Ei-pakolliset menot.
 1 1 <"
 ---pagebreak--- 6. Menolaji
 a. Yhteisrahoitetut tuet yhdessä muiden julkisen ja/tai yksityisen sektorin rahoittajien
 kanssa. Euroopan komissio voi rahoittaa 100-prosenttisesti joitakin hankkeita, joita
 komissio pitää erittäin tärkeinä ja joita ei voi rahoittaa muista lähteistä (esim. yhteistyö
 Itä-Euroopan maiden kanssa).
 b. Tukia tai lisärahoitusta seuraavanlaisille hankkeille:
 - kurssien ja harjoittelujaksojen järjestäminen Euroopan unionissa ja/tai uusissa
 itsenäisissä valtioissa ja/tai KIE-maissa turvavalvonnan asiantuntijoiden
 ammattikoulutukseen, mukaan lukien oleskelukulut (matkakulut ja päivärahat
 jne.)
 - asiantuntijaseminaarien järjestäminen Euroopan unionissa ja/tai uusissa
 itsenäisissä valtioissa
 - asiantuntijavierailut Euroopan unionin ja/tai IVY-maiden ydinvoimalaitoksissa
 - näihin tarkoitettu materiaali-, logistiikka- ja toimistotekniikkatuki
 - käännös- ja tulkkauskulut
 - turvavalvontaosaston henkilöstön ja edellä mainittuja toimintoja varten
 valittujen EU:n asiantuntijoiden virkamatkakulut
 - näytteiden otto, mukaan lukien ydinmateriaalien laittoman kaupan yhteydessä
 otetut näytteet, niiden kuljetus ja analysointi.
 7. Taloudelliset vaikutukset
 7.1. Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja
 yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde)
 Rahoitussuunnitelma tämän monivuotisen ohjelman tavoitteiden toteuttamiseksi on
 seuraava:
 a. B4-1020 Ohjelman toteuttaminen vuosina 1998-2002
 - noin 0,5 miljoonaa ecua vuodessa radioaktiivisten materiaalien kuljetuksiin.
 Radioaktiivisten materiaalien kuljetuksia käsittelevä pysyvä työryhmä arvioi
 kokouksessaan Brysselissä 23.9.1997 rahoitustarpeen 2 miljoonaksi ecuksi
 vuodessa (nykyisten rahoitusnäkymien kattaman ajanjakson jälkeen) ottaen
 huomioon vuosien 1996 ja 1997 budjetista jo rahoitetun työn sekä kaikki
 vuosina 1998 ja 1999 toteutettavat toimet.
 - 0,1 miljoonaa ecua vuodessa vuodesta 2000 alkaen idän kanssa tehtävään
 ydinalan teollisuusyhteistyöhön. Tämä tarve oli arvioitu 0,5 miljoonaksi ecuksi
 124
 ---pagebreak--- vuodessa Venäjän kanssa tehtävää teollisuusyhteistyötä koskevan tutkimuksen
 tulosten perusteella.
 B7-535 Ohjelman toteuttaminen vuosina 1998-2002
 - Ohjelman kustannukset arvioidaan 2,5 miljoonaksi ecuksi vuodessa tähän
 mennessä KIE-maille ja uusille itsenäisille valtioille annettuun
 ydinmateriaalivalvonta-apuun myönnettyjen varojen sekä jäljellä olevien
 tavoitteiden perusteella. Kokonaiskustannusten arvioidaan siis olevan 12,5
 miljoonaa ecua.
 7.2. Kustannusten jakautuminen ohjelman eri osa-alueiden mukaan
 a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus
 (B4-1020)
 Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua (nykyiset hinnat)
 Erittely 1998 1999 2000 2001 2002
 Ydinmateriaalien kuljetus
 Sisämarkkinoiden toimivuus ja yhtenäistäminen 0,2 0,2 0,2 0,1 0,1
 Kuljetuksissa tapahtuneiden onnettomuuksien 0,2 0,2 0,1 0,1 0,1
 tutkiminen, hätätoimenpiteet
 KIE-maille ja uusille itsenäisille valtioille annettava 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1
 tuki
 Yleisön tietoisuuden lisääminen 0,0 0,0 0,0 0,1 0,1
 Välisumma 0,5 0,5 0,4 0,4 0,4
 Teollisuusyhteistyö
 Uusien itsenäisten valtioiden tilanteen arviointi p.m. 0,01 0,02 0,03 0,04
 Teollisuuden edustajien välisten yhteyksien p.m. p.m. 0,1 0,1 0,1
 parantaminen
 Välisumma p.m. 0,01 0,12 0,13 0,14
 YHTEENSÄ 0,5 0,51 0,52 1 0,53 0,53
 b. Asiantuntijoiden kouluttaminen ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto (KIE-maat ja
 uudet itsenäiset valtiot)
 (B7-535)
 Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua (nykyiset hinnat)
 Erittely 1998 1999 2000 2001 2002
 Ydinmateriaalialan koulutus 0,75 0,75 0,75 0,75 0,75
 Lähentäminen Euratomin järjestelmään 0,75 0,75 0,75 0,75 0,75
 Laiton kauppa 0,50 0,50 0,50 0,50 0,50
 Lainsäädännön parantaminen 0,50 0,50 0,50 0,50 0,50
 YHTEENSÄ 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5
 7.3. Talousarvion osaan B sisältyvät tutkimuksiin, asiantuntijoihin jne. liittyvät
 toimintakulut
 a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus
 125
 ---pagebreak--- (B4-1020)
 Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua (nykyiset hinnat)
 1998 1999 2000 2001 2002
 - Tutkimukset - kokeet 0,4 0,41 0,32 0,33 0,34
 - Kokeiluhankkeiden tuki 0,0 0,1 0,1 0,1
 - Asiantuntijoiden kokoukset 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1
 Yhteensä 0,5 0,51 0,52 0,53 0,54
 b. Asiantuntijoiden kouluttaminen ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto (KIE-maa ja
 uudet itsenäiset valtiot)
 (B7-535)
 Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua (nykyiset hinnat)
 1998 1999 2000 2001 2002
 Asiantuntijoiden erikoiskurssien ja
 harjoittelujaksojen järjestäminen 0,75 0,75 0,75 0,75 0,75
 Seminaarit 0,50 0,50 0,50 0.50 0,50
 Asiantuntijoiden vierailujen
 järjestäminen EU:n ydinlaitoksiin 0,15 0,15 0,15 0,15 0,15
 Materiaali-, logistiikka- ja
 toimistotekniikkatuki 0,8 0,8 0,8 0,8 0,8
 Paikalle tehtyjen virkamatkojen
 kustannukset (mukaan lukien
 operaattorien tuki heidän omassa
 laitoksessaan) 0,2 0,2 0.2 0,2 0,2
 Yhteensä 2,5 2.5 2,5 2,5 2,5
 7.4. Maksusitoumusmäärärahojen aikataulu ja maksut ecuissa
 a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus
 (B4-1020)
 Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua
 1998 1999 2000 2001 2002 2003
 Maksusitoumus- 0,5 0.51 0,52 0,53 0,54 2.0
 määrärahat
 Maksumäärärahat
 1998 0,8 0,15
 1999 0,36 0,15
 2000 0,37 0,15
 2001 0,38 0,15
 2002 0,39 0,15
 2003
 0,8 0,51 0,52 0,53 0,54 0,15
 b. Asiantuntijoiden kouluttaminen ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto (KIE-maat ja
 uudet itsenäiset valtiot)
 (B7-535)
 Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua
 1998 1999 2000 2001 2002 2003
 Maksusitoumusmäärärahat 2,0 12,0 | 2,0 [2,0 12,0 \ 2,0
 6-
 126
 ---pagebreak--- Maksumäärärahat
 1998 1,5
 1999 2,5
 2000 2,5
 2001 2,5
 2002 2,5 1,0
 2003
 1,5 2,5 2,5 2,5 2,5 1,0
 8. Petostenvastaiset toimenpiteet (ja niiden toteuttamisen tulokset)
 a. Ehdotuspyyntö toteutetaan joka vuosi ajalla 1998-2002. Komission
 asiantuntijoiden kyseisen alan komitea arvioi ehdotukset ja tekee valinnat
 - tieteellisten ja teknisten ansioiden perusteella ja
 - kutakin hakijaa koskevien rahoitustietojen analyysin perusteella.
 Sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen
 • kulut tutkitaan ennen maksamista useilla tasoilla (rahoitushallinto, tieteellinen
 vastuuhenkilö),
 • rahoitustarkastaja tekee sisäisen tarkastuksen ja
 • tutkitaan paikalla asiakirjat virheiden tai väärinkäytösten havaitsemiseksi.
 c. Laskut tarkistetaan todellisten kulujen sekä virkamatkaohjeiden perusteella
 virkamiesten ja asiantuntijoiden matkojen sekä kokous- ja konferenssikulujen
 osalta.
 9. Kustannustehokkuusanalyysi
 9.1. Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä
 9.1.1. Määrälliset erityistavoitteet
 a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus
 Radioaktiivisten materiaalien kuljetus
 - sisämarkkinoiden toimivuuden parantaminen selvittämällä tarvittavat
 yhdenmukaistamistoimenpiteet:
 • pakkauksien turvallisuuden arvioimismenetelmien yhdenmukaistaminen
 säännösten mukaisesti,
 • pakkausstandardien ja materiaalien ominaisturvallisuuden yhdenmukaistaminen.
 - lainsäädännön myöhempään kehittämiseen myötävaikuttaminen kehittämällä
 koetoimintaa ja tutkimusta tiedon lisäämiseksi
 - kuljetuksien aikana sattuneiden tapahtumien arviointi ja johtopäätösten tekeminen
 tulevaisuuden varalle
 1 on
 ---pagebreak--- - hätätoimenpiteiden yhdenmukaisuuden vahvistaminen ja henkilöstön kouluttaminen
 - yhteistyö KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa niiden tukemiseksi
 kuljetusten turvallisuuden parantamisessa kyseisissä maissa (jotkut niistä
 neuvottelevat todennäköisesti liittymisestä Euroopan unioniin)
 - tiedotuksen parantaminen, yleisen mielipiteen ja yleisön käsityksen parantaminen
 tästä alasta
 Teollisuusyhteistyö
 - teollisuusyhteistyön esteiden tarkka selvittäminen, jossa otetaan huomioon
 teollisuuden, rahoitusalan ja oikeuslaitoksen nykyiset rakenteet sekä idän siirtyminen
 markkinatalouden suuntaan; ratkaisuehdotuksia yhteistyön helpottamiseksi
 - EU:n ja idän teollisuuden edustajien tiedotus- ja yhteysverkon luominen
 b. Asiantuntijoiden koulutus ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto KIE-maissa ja
 uusissa itsenäisissä valtioissa
 Koska itäblokki on hajonnut poliittisesti ja ydinmateriaaleja ja radioaktiivisia
 aineita on tuotu laittomasti idästä, on välttämätöntä kouluttaa jatkuvasti paikallisia
 tarkastajia valvomaan näissä maissa sijaitsevien laitosten ydinmateriaaleja
 Euroopan parlamentin päätöslauselmien sekä neuvoston ja komission politiikan
 mukaisesti.
 Tämän jo vuosina 1993 - 1996 aloitetun ohjelman (budjettikohta B4-2001)
 tavoitteena on jatkaa ja kehittää paikan päällä toteutettavia toimia läheisessä
 yhteistyössä työntekijöiden kanssa. Suunnitellut toimet koskevat
 ydinmateriaalikirjanpitoa, todellisten varastonmääritysten tekoa, materiaalien
 tietokoneistettua seurantaa sekä laitoksessa että valvonnasta vastaavassa
 keskusvirastossa, riippumattoman valvonta- ja tarkastuslaitoksen organisoimista
 sekä seuranta- ja mittausjärjestelmien käyttöönottoa.
 Komission mielestä ongelman laajuus edellyttää toimen jatkamista. Tähän
 mennessä käynnistetyt toimet ovat antaneet rohkaisevia tuloksia.
 9.1.2. Kohderyhmä
 - kaikki EU:n sekä KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden kansalaiset
 - radioaktiivisia aineita kuljettavat yritykset
 - ydinalan teollisuus
 - kansalliset turvallisuusviranomaiset (ydinmateriaalivalvonta)
 - itsenäisten valtioiden yhteisöstä peräisin olevat ydinturvallisuuden valvonnan
 asiantuntijat ja näiden maiden ydinlaitokset
 - ydinturva-alan kansainväliset järjestöt.
 1 ^H
 JL / w «...>
 ---pagebreak--- 9.2. Toimen perustelut
 9.2.1. Yhteisön osallistumisen perustelut
 a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus
 Radioaktiivisten materiaalien kuljetus
 Komissio perusti vuonna 1982 näiden toimien tukemiseksi Euroopan parlamentin
 pyynnöstä1 radioaktiivisten materiaalien kuljetuksen turvallisuuskysymyksissä
 teknistä pätevyyttä omaavien kansallisten asiantuntijoiden pysyvän työryhmän.
 Kyseinen työryhmä järjestää tietojenvaihdon radioaktiivisten materiaalien
 kansainvälisiä kuljetuksia - sekä jäsenvaltioiden välillä että EUssa ja sen
 ulkopuolella - koskevien säännösten soveltamisesta. Työryhmä tekee komissiolle
 ehdotuksia radioaktiivisten materiaalien kuljetuksia koskevista toimintaohjelman
 suuntaviivoista. Toimintaohjelman tarkoituksena on tuottaa perustietoa
 kansainvälisten säännösten kehittämiseksi.
 Komissiota on myös pyydetty tiedottamaan säännöllisesti Euroopan parlamentille
 ja neuvostolle radioaktiivisten materiaalien kuljetusten alan uusista tapahtumista ja
 tiedottamaan niille em. työryhmän laatimista ehdotuksista.
 Euroopan parlamentti hyväksytti vuonna 1996 radioaktiivisten materiaalien
 kuljetusta koskevan budjettikohdan2. Tähän kohtaan on kirjattu 2 miljoonan ecun
 maksusitoumusmääräraha vuodelle 1996, ja vuodeksi 1997 on kirjattu 0,7
 miljoonaa ecua PO XVIII:n ja PO XIX:n sopimalla sisäisellä määrärahojen
 siirrolla.
 Sitoumukset vuosille 1996 ja 1997 olivat yhteensä 2 661971 ecua (98.59%
 käytettävissä olevista varoista).
 Mainittu pysyvä työryhmä vahvisti viime kokouksessaan Brysselissä 23. syyskuuta
 1997, että se pitää erittäin tärkeänä, että tällä arkaluontoisella alalla toteutetaan
 monivuotisen (viisi vuotta) ohjelma, jolla on myös merkittävä budjetti (2 miljoonaa
 ecua vuodessa).
 Ydinalan teollisuusyhteistyö
 Komissio on tähän mennessä keskittynyt idän ydinturvaongelmien lyhyen aikavälin
 ongelmien ratkaisemiseen. Etupäässä on keskitytty toiminnassa oleviin
 ydinvoimalaitoksiin ja tehty turva-analyysejä, annettu käyttötukea
 (toimintavarmuus) tai avustettu laitteiden ostamisessa lännestä. Koska kyseiset
 maat aikovat edelleen käyttää ydinvoimaa pitkällä aikavälillä, on välttämätöntä
 parantaa osien ja laitteiden valmistusmenetelmiä paikan päällä turvallisuuden
 1
 Euroopan parlamentin päätöslauselma, EYVL N:o C 40/43, 15.2.1982
 2
 Euroopan yhteisöjen yleinen talousarvio vuodelle 1996, kohta B4-1020
 Of)
 ---pagebreak--- varmistamiseksi laadukkaiden osien avulla. Yksi tapa saada tämä aikaan on lujittaa
 Euroopan unionin ja idän teollisuuden edustajien yhteistyötä ja poistaa sen esteitä.
 Komissio voi puolestaan tehdä yleisiä analyysejä, järjestää yhteyksiä ja tiedottaa,
 jopa tukea kokeiluhankkeita.
 b. Asiantuntijoiden kouluttaminen ja ydinmateriaalivalvontajärjestelmän käyttöönotto
 (KIE-maat ja uudet itsenäiset valtiot)
 Tämä toimi on yksi tärkeimmistä toimista Euroopan parlamentin päätöslauselman
 ja komission tiedonannon mukaisten Essenin Eurooppa-neuvoston vahvistamien
 tavoitteiden saavuttamiseksi. Se sopii toisaalta täydellisesti unionin globaaleihin
 tavoitteisiin idän ydinvoimalaitosten hyödyntämisedellytysten parantamiseksi.
 Todettakoon myös, että ydinmateriaalien valvonnan parantamisesta ja siihen
 liittyen ydinmateriaalien laittoman kaupan kitkemisestä tehtiin tärkeä julistus G8-
 ryhmän kokouksessa Moskovassa huhtikuussa 1996.
 Epävirallisia järjestelmiä on myös otettu käyttöön, jotta varmistettaisiin toimien
 täydentävyys kolmansien maiden (Yhdysvallat, Japani), unionin jäsenvaltioiden
 (Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Ruotsi, Suomi) ja IAEA:n järjestämien
 toimien kanssa sekä PHARE- ja TACIS-ohjelmien kautta järjestettyjen toimien
 kanssa.
 On tärkeää huomata, että päinvastoin kuin PHARE- ja TACIS-ohjelmien
 yhteydessä asiantuntijoiden koulutuksesta ja hankkeiden toteuttamisesta vastaavat
 olennaisesti Euratomin tarkastajat, joilla on vaadittava asiantuntemus. Tehokas
 seuranta edellyttää, että tarkastajat käyvät paikan päällä usein, materiaaleja
 voidaan kuljettaa tarpeen mukaan ja kulloisiinkin tarpeisiin voidaan reagoida
 nopeasti. Nopea toiminta ja suuri joustavuus ovat olennaisia tekijöitä.
 9.2.2. Tuen muoto
 Toimi rahoitetaan rahoitustuella tai osarahoituksella.
 9.3. Toimen seuranta ja jatko
 a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus
 Radioaktiivisten materiaalien kuljetus
 Tämän toimen avulla on voitava tarkastaa, noudatetaanko nykyisiä sääntöjä oikein,
 ja arvioida, pitääkö niitä kehittää edelleen sekä edistää sisämarkkinoiden
 toteutumista. Komission pitäisi esittää tarvittaessa uusia aloitteita EU:n alueella
 tapahtuvaa kuljetusta koskevan lainsäädännön tai käytänteiden
 yhdenmukaistamiseksi.
 Keski- ja Itä-Euroopan maita ja itsenäisten valtioiden yhteisöä on tuettava,
 erityisesti niitä, jotka tulevat mahdollisesti liittymään Euroopan yhteisöön tai
 toimimaan sen alueella.
 10- . •
 130
 ---pagebreak--- Yleisölle on tiedotettava paremmin radioaktiivisten materiaalien kuljetuksesta.
 Tätä tavoitetta ei ole vielä saavutettu.
 Ydinalan teollisuusyhteistyö
 Teollisuuden paikallisiin ongelmiin tutustuminen ja markkinatalouspolitiikan
 tukeminen edistäisivät yleisesti ottaen idän talouden kehittymistä, mikä on myös
 Euroopan unionin edun mukaista.
 b. Asiantuntijoiden kouluttaminen ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto (KIE-
 maat ja uudet itsenäiset valtiot)
 Tulosten osoittimet:
 Tämän toimen avulla voidaan osaltaan taata, että ydinmateriaalit alistetaan idässä
 tiukempaan valvontaan, jonka taso vastaa Euroopan unionin
 ydinmateriaalivalvonnan tasoa. Paras osoitus onnistumisesta on ydinenergian
 käyttö yksinomaan rauhanomaisiin tarkoituksiin.
 Toteutettujen toimenpiteiden laajuus:
 Esimerkiksi vuonna 1995 (Euroatomin) turvavalvonta suoritti 27 toimenpidettä,
 joista 10 Venäjän alueella. EU:n alueella, pääasiassa Luxemburgissa, järjestettiin
 17 toimenpidettä. Yhteen tai useampaan näistä osallistui 103 asiantuntijaa Idästä.
 Toiminnan laajuus oli yli 850 henkilötyöpäivää. Lisäksi Euratomin henkilöstö on
 osallistunut näihin toimiin.
 10. Hallintokulut
 a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus
 Ehdotetut vuosimäärärahat ovat vuoden 1996 tasoa pienemmät. Henkilöstön
 määrä vuosina 1996 ja 1997 oli 1,5 B ja 0,25 A. Lisää ei tarvita.
 b. Asiantuntijoiden koulutus ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto (KIE-maat ja
 uudet itsenäiset valtiot)
 Vuosina 1993 - 1996 komissio pystyi hallinnoimaan budjettikohdasta B4-2001
 rahoitetut toimet ja käyttämään kaikki määrärahat ilman lisähenkilöstöä ja
 huolimatta Euratom-perustamissopimuksen 7 luvusta johtuvista velvoitteista.
 Tässä vaiheessa ei esitetä haettavaksi lisävaroja.
 11
 13-
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- ISSN 1024-4492
 KOM(97) 550 lopullinen
 ASIAKIRJAT
 FI 12 01
 Luettelonumero : CB-CO-97-643-FI-C
 ISBN 92-78-28185-9
 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
 L-2985 Luxemburg
 132