text:
Idézés büntetőügybenforrás főoldal vissza
 Ctrl 2013.02.23. 10:01
 Bü.-ben gyanúsítottként vagyok -"megalapozott gyanú"- beidézve a rendőrségre,"Kihallgatás várható ideje1óra."Tudtam, hogy feljelentés van ellenem.
 Kérdéseim a következők:Beidézhetnek úgy gyanúsítottként, hogy előtte nem voltam tanúként meghallgatva?A mondandómat írásban bevihetem és felolvashatom?Ilyenkor mindig van rabosítás?
 dittike27 2011.04.11. 16:11
 Nem tudom mit csináltál mert bevallom nem olvastam uána hogy irtad e itt.De azt nagyjábol értem hogy olyan dologgal vádolnak amit nem követtél el szerinted.Szoval ennyi az itteni jogrendszerről.Ha ilyen sok ember fordult ellened nem gondoltad végig hogy miért??Volt már hasonlo tapasztalatom mint a tiéd és nem tudsz mit csinálni hacsak nincs nagyon jo ügyvédet ugy gondolom.Az életed pedig már nem fogod visszakapni.
 A_Mester_Sikolya 2011.04.11. 15:00
 de látod, itt a gond. ha pénzbüntetés lesz, akkor lehet, hogy megint a szülők tartják neki a hátukat. lehet a közmunka lenne a legideálisabb.az én ügyemmel kapcsolatban: ha több ember van az ember ellen, és voltaképp egy "mikroösszeesküvést" sző (mindegyikük fedezi a másikat, tanúskodik mellette), bosszúból, vagy mert rajtam akar meggazdagodni, vagy ki tudja, mi miatt (ez mai napig kérdéses), akkor egész egyszerűen nincs esély - és a legkegyetlenebb az egészben, hogy nekem már azelőtt hihetetlen sok dolgon kellett keresztülmennem, hogy feljelentettek (verés, megalázás, lejáratás, közveszélyesnek beállítás), és már akkor sem hittek nekem emberek. suli, munkának lőttek, ismerősök elfordultak, vagy kétkedve néztek rám, mindenbe belemagyaráztak dolgokat, a leghajmeresztőbbeket. ezek után, hogy voltaképp elég tetemes kis embersereget hergeltek fel ellenem, nincs túl sok esélyem.
 dittike27 2011.04.11. 13:32
 Biztos félreértettél.Neki nemkellett gyerekkora ota a tetteiért vállalni a felelősséget hiszen ott vannak a szülök akiknek mint anyagilag mint máshogy számithat.Az lenne a lényeg hogy olyan büntetést kapjon amit tényleg megérdemel és talán megérti miaz a büntetés.És szerintem nem bánta meg amit tett ahhoz viszont tul jol ismerem.Sajnálom a te eseted de ha nemkövetél el semmit valahogy ugyis kiderül.
 A_Mester_Sikolya 2011.04.10. 23:32
 lehet, hogy ő is ezt mondja, mint te, hogy hibázott, és ezt kell átélnie, ezt senki nem tudhatja. vannak (sajnos/nem sajnos) az ember életében olyan pillanatok, amikor megszűnik a kontroll... valamikor csak ordítás formájában jön ki az emberből az állat, valamikor egész egyszerűen az történik, mint nálad, de van, mikor még durvább dolgok történnek.de milyen büntetést szánsz neki? mit akarsz még? én (igaz, hogy más a helyzet, mert én koholt bizonyítékok miatt, elferdített igazság miatt, voltaképp ártatlanul vagyok megvádolva, ügyekben) most a vádlott szerepében vagyok, és hidd el, szerintem ennél rosszabb érzés nincs. munkám/sulimnak lőttek (legalábbis egyelőre), személyiségileg is roncs vagyok, és hidd el, épp elég büntetés ez, főleg, ha tegyük fel, rég megbánta már.egyébként az pedig igaz, hogy az egész igazságszolgáltatás el van baltázva, abból a szempontból szinte 100%osan, hogy mire egy ügy a bíróság elé kerül, addigra lehet, hogy a vádlott vígan éli az életét (s a -tegyük fel- pénzbüntetést zsebből kiperkálja), és egész egyszerűen megússza, vagy, aki ártatlanul van vádolva, teljesen kikészül és tönkremegy, és az életéből nagyon sok minden kiesik, és azt semmilyen "kártérítés" nem pótolja.
 dittike27 2011.04.10. 17:01
 No igen de felmerül a kérdés ha tudjuk előre milyen embert választunk akkor érné e az embereket ilyen csalodások?Nem kell senkit sajnálni mert mindenki magának keresi a bajt és gondolom én is hibáztam de kétlem hogy akkora hibát követtem volna el hogy mindezt megérdemeljem.És tisztába voltam azzal is hogy elkerülni a szemtől szembeni találkozást nem lehet itt egy kérdés volt hogy miért kell hisz tudom /és itt nyilván nem osztanám meg/hogy az ember félelemből probálja majd ugy védeni magát hogy később ne legyen belőle gondja.Egyébként tény hogy rajongtam érte és életem nagy szerelme volt de nem ütött elötte meg utána meg már nem beszéltem vele.Sajnos az ő akarata más volt és hogy miért kaptam??Nem tudom.Azt tudom hogy azota férjhezmentem és egy hét és születik a közös gyermekünk akinek nyilván normális anyára van szüksége.De ettől sajnos a férfiak az én szememben nem tul sokat érnek.Sőt.Én azért tettem a feljelentést hogy megkapja a büntetését érte jogi uton csak sajnos azt tapasztalom hogy ez igen messze van az igaszságtételtől.És persze harcolni fogok azért hogy bebizonyitsam hogy vannak helyzetek ahol a családi név és a pénz mögé nem bujhatunk mert nem én bujok el.
 A_Mester_Sikolya 2011.04.10. 12:37
 civil vagyok, nem vagyok jogász, de ezt ki is jelentettem, olyan célzattal, hogy "ne hallgass rám, ha jogi segítséget kérsz, az enyém pusztán egy vélemény". és tudom, hogy mi az a félelem, csak én épp azért érzem, mert attól tartok, az igazság az én ügyemben nem derül ki.
 A_Mester_Sikolya 2011.04.10. 12:27
 hmm, érdekes, kezdődik a személyeskedés, általánosítás?ki mondta, hogy ezt megérdemled (én ennyit írtam: "és ez nem volt sem okos, sem célravezető")? egyébként ez is csak egy módja annak, hogy tönkretedd a másikat, nem "kevésbé" bűnös dolog, mint a női rafinériával megfűszerezett bosszú, ami romba dönt másokat (és itt most nem rád értettem, hanem általában ezért teszik ezt a nők, általánosságban). nem tudom, mit követtél el, de ha addig nem vert, azután, sem azelőtt sem, akkor csak valamit tettél, ami kiváltotta benne ezt.már ne haragudj, de a tanúkat is szokták szembesíteni néha, ez nem váltja ki, kár a kákán is csomót keresned.ha a szegény azért lop, mert szó szerint halálán van, akkor, én, ha rendőr lennék, elnézném 1-2 alkalommal ezt. sőt, lehet, hogy 1-2 alkalommal kifizetném neki az árát.én nem arról papoltam neked, hogy a verés helyes-e, vagy sem, hanem arról, hogy te a verésnél sokkal súlyosabb gondot okozol neki ezzel.és most kérlek ne menjünk bele abba, hogy kit mennyire kell sajnálni, mert lehet engem a felfogásom miatt becsmérelni, de én is mondhatnám azt, hogy nekem is meg van rólad a véleményem, mert olyan barátot választottál (akiért gondolom kezdetben rajongtál, majd), aki vert téged, és a szembesítéstől is félsz, még ennyit sem vagy képes tenni abban az ügyben, amit voltaképp te okoztál, és nem az exbarátod. csak annyit mondtam, hogy ha valamit teszel, akkor vállald annak minden következményét, és ne bújj ki a felelősség terhe alól. hiszen a feljelentés is gyakran felér egy "veréssel" - még ha nem is ugyanazok a módszerek, és az ember keze "tisztább" marad.
 dittike27 2011.04.10. 12:06
 Ja és a sulyát érzem de a félelem szerintem nem tudod mi.És azok a nők akik igy akarják tönkretenni a volt párjukat nem olyan fotokat és szakvéleményt visznek mint én.
 dittike27 2011.04.10. 12:02
 Elég furán gondolod mellesleg.Igen szabadlábon van feltételezem pont az ilyen emberek miatt akik igy gondolják mint te.Szabadna megjegyeznem hogy kérdés nélkül a fejemet verte ököllel szerinted ezt meg lehet érdemelni mert ha igen más foglalkozást válassz.Amugy szembesités nem volt a tárgyaláson meg tanuként vagyok ha esetleg nem tudtad volna elolvasni.Tudod pont az ilyen emberek miatt nemtesznek a nők feljelentést engem egyszer bántalmazott és következménye is lett ugy gondolom igy kell eljárni mert ha mint irtad lehet megérdemeltem akkor a szegények lophatnak.És ha a gyerekedet bántod biztos te is ezt fogod mondani rossz volt muszály volt nevelni.Nincs ok hogy ilyet elkövessenek.És ugy gondolom aki akkor látott engem nem gondolta ugy hogy ezt meg lehet érdemelni.Szoval ha téged kéne jellemezni azt itt most le se irhatnám csak sajnálatot érzek hogy ilyen a felfogásod.Mellesleg a barátnődet te is bántod???
 A_Mester_Sikolya 2011.04.08. 18:17
 na ne haragudj, kérlek, de ha már volt "bátorságod" feljelenteni egy embert (miért nem érzik ennek az emberek a súlyát??), a háttérből, a homályból, akkor legyen bátorságod szemtől szemben vállalni a tetted következményét, legalább megérted, hogy a feljelentés nem holmi "játék", vagy kibújás a problémamegoldás terhe alól.és hogy miért nem teheted? gondolom azért, mert sok gyáva, magát rafináltnak nevező nő így szokta "elintéztetni" volt barátját, megszabadulni tőle, besározni, tönkretenni.ő megvert Téged (egyszer, ha nem többször, de nem akarom felmenteni őt, nem ismerem a körülményeket, és ez nem volt sem okos, sem célravezető), te viszont lehet tönkretetted, tönkreteszed az életét (mondjuk hónapokon keresztül - kérdéses, hogy ezt milyen mértékben érdemli meg), ez a legkevesebb, hogy átéled a szembesítést.bocsánat, ha nyers voltam, bocsánat, hogy nem jogi szempontból néztem ezt az egészet, csak emberiből, de fel kellene fogniuk az embereknek, hogy legtöbbször a feljelentés csak nehezíti a dolgokat, nem elősegíti.mindenesetre, hogy a kérdésedre válaszoljak, szerintem nem lehet kijátszani a szembesítést, de mitől kellene tartanod? nem ront neked a tárgyaláson, vagy ha igen, akkor az felér egy beismeréssel is, és akkor nem lesz szembesítés - lényeg a lényeg: a gyávaság, félelem nem kifizetődő, és mindig legyőzhető, és legyőzendő.mellesleg szabadlábon van?
 dittike27 2011.04.08. 17:19
 Olyan kérdésem lenne,hogy egy éve bántalmazott az akkori barátom a lakásán én feljelentést tettem.Tanácsra szembesités nem történt hiszen féltem az embertől és képtelen lettem volna mindent elmondani elötte.A mentesitést ezalol megkaptam viszont most egy év mulva kitüzték a tárgyalást amire én egészségügyi okokbol nem tudtam elmenni.Nos akkoriban egy igaszságügyi orvosszakértő nézte meg a fotokat rolam aki sulyostestisértéssé minősitette.A barátnőm volt az egyik idézett tanu aki akkor kihivta a mentőket nekem.Nos ami itt kérdésként felmerült beszélgetésünk után hogy ha akkor a rendőrségen benyujthattam egy kérvényt a szembesités kihagyása alol itt miért nem tehetem??Illetve szegény barátnőm teljesen kifaggadta a bironő olyanokat kérdezet amit ugy gondolom egy orvos meg tud állapitani de ő nem.Én mint tanu fogok elmenni a következőre vajon vigyek ügyvédet hogy elkerüljem a az efajta megalázást hisz pont ezért tettem feljelentést.
 tomass 2011.04.05. 00:28
 Lenne egy olyan kérdésem hogy, kaptam a IX kerületi kapitányság Bűnügyi osztályáról idézést mint tanú, van egy sejtésem az ügyről. 2 Hónappal korábban vásároltam egy hibás számítástechnikai eszközt a Petőfi Csarnokban a bolhapiacon. Elvileg rossz volt, megvettem hazavittem működött meg ilyenek, gondoltam jó áron vettem így eladom valamivel többért és kerestem rajta pár ezer forintot.Meghirdettem hogy eladnám, Kiderült hogy lopott eszköz, a tulajdonosa maga jött érte és bizonyította hogy tőle lopták el és feljelentést is tett akkor a IXker kapitányságon, de azt mondta hogy ő nem akar ebből ügyet csinálni meg hogy én is biztos csak egy áldozat vagyok, így ő elviszi magával a gépet, és azt mondta hogy ez a találkozó meg sem történt, én persze odaadtam neki és elvitte.Most pedig kaptam egy idézést arról a kapitányságról és szerintem ebben az ügyeben. Én mint jóhiszemű vásárló nem tudom igazolni hogy kitől vettem ott a bolhapiacon az eszközt, most ezért engem megfognak hurcolni gondolom a rendőrségen és várható hogy a tanúkénti beidézést átminősítik gyanúsítottkénti kihallgatásra? Érdemes ügyvéddel mennem?
 guba 2011.03.12. 09:43
 Ahol már a sértett is előzetesben van, ott tényleg sietni kell...:)
 ObudaFan 2011.03.12. 09:30
 Például azt, ahol a sértett előzetesben van. Az törvénynél fogva soron kívüli per.
 A_Mester_Sikolya 2011.03.11. 14:49
 köszönöm a választ!de én ezt nem értem. a tipikus "kit fog izgatni már akkor" kérdés vetődik fel bennem. a sértettet már lehet nem érdekli, a gyanúsított pedig, ha a. ártatlan volt, eléggé el vannak lopva életéből hónapok, durvább esetben évek, tönkremegy minden emiatt (nem mindenkinek vannak kötélből az idegei, főleg, ha ártatlan), b. ha bűnös volt, de klasszisokkal jobb ember lett, mint a sértettek (akik akkorra már-már bűnözők lettek, extrém példa, tudom) valaha is voltak, büntetést kap.egyáltalán: milyen ügyeket szoktak nagyon gyorsan tárgyalni?
 Gabicsek 2011.03.11. 11:51
 A gyakorlat viszont azt mutatja, hogy azt fogják mondani: "még nincs kitűzve a tárgyalás". Mert ki kitűzték volna, arról tudnál. Sajnos nagyon sokszor sok idő telik el a tárgyalás kitűzéséig, ismerek én nem egy olyan esetet, ahol már eltelt 2-3 év is, és még odáig sem jutottak, hogy kitűzzék a tárgyalást.
 guba 2011.03.08. 15:54
 Igen, nyugodtan érdeklődj.
 A_Mester_Sikolya 2011.03.08. 15:26
 esetleg rá szabad kérdezni, pontosabban: illik-e megkérdezni bíróságon, hogy mi a helyzet az ügyemmel kapcsolatban? ha igen, mikor, hol, és legfőképp: kinél?nem akarok nagyon "balhézni", mert megértem, hogy vannak, akik szintén ártatlanok, és előzetesben kell ülniük, várva, hogy mikor derül ki az igazság, mikor lesz tárgyalás, és legfőképp: mikor szabadulnak, de sajnos-nem sajnos, emiatt az egész miatt nekem tanulmányaimat félbe kellett szakítanom, munkahelyemen nem igazán tudom megállni helyem (voltaképp nem járok be), és napról-napra emiatt lelkiállapotom, idegiállapotom rosszabb.ráadásul miattuk sok ember szemében az állat és a bűnöző szintjét ütöm meg, és azt hiszem, a tárgyalás legalább esélyt adna arra, hogy tisztára mossam a nevem, valahogy.
 A_Mester_Sikolya 2011.03.08. 15:24
 guba 2011.03.08. 09:22
 Gabicsek, igaz, hogy formálisan nem sért jogszabályt ez a gyakorlat, de az én nem túl bő praxisomban még soha nem fordult elő, hogy a vádirattal együtt ne kaptuk volna meg a tárgyalásra idéző végzést is. Igazából a késlekedés indokát is nehéz megtalálni, mert a 263. §(1) bekezdésben foglalt átvizsgálási teendők elintézése után van csak lehetőség a vádirat közlésére, és ennek viszont bele kell férnie a 30 napba. És ahogy idézted is a törvényt, a vádirat közlése után, már csak a határnap kitűzése és az idézések, értesítések kiküldése marad feladatként a bíróságnak, az pedig nem tart tovább, mint egy folytatólagos tárgyalás esetén. Belenéz a naptárba, aztán kitűzi, az idézéseket meg kiküldeti.
 A_Mester_Sikolya 2011.03.07. 22:19
 köszönöm, hát akkor ez csodás.mivel az én ügyem zaklatás, nem ésszerűbb lenne, ha minél hamarabb megkezdenék a tárgyalást?elvégre, ha tegyük fel, jogos lenne a dolog, valóban bűnös lennék, akkor idővel kopik a memória, és a sértett sem fog igazán emlékezni a történtekre, pontosan.mert ez nem olyan, szerintem, mint egy gyilkosság, ahol konkrét bizonyítékok vannak, vagy egy más ügy, pl. lopás, ahol a rendőri munkára, bizonyítékokra épül az ügy - már ha jól látom.legalábbis az én történetemben szinte zéró volt a rendőrségi/nyomozati munka.vagy netán ennyire viszolyognának ettől a témától, hogy dobálják a paksaméta aljára folyton-folyvást?
 Gabicsek 2011.03.07. 21:46
 ezt is írja uye a Be.:
 A vádirat közlése263. § (1) A tanács elnöke az ügy iratainak a bírósághoz érkezését követően harminc napon belül megvizsgálja, hogy van-e helye a 264-271. §-ban, illetve az 543-547. §-ban foglalt rendelkezések alkalmazásának.787(2) Legkésőbb az (1) bekezdésben meghatározott határidő letelte után a tanács elnöke a vádiratot haladéktalanul megküldi a vádlottnak és a védőnek; a vádlottat és a védőt felhívja, hogy tizenöt napon belül jelölje meg bizonyítási eszközeit.
 Szóval, csak a vádirat kiküldése van határidőhöz kötve.
 Gabicsek 2011.03.07. 21:43
 guba!Amint a bírósághoz megérkezik a vádirat, ki kell kézbesíteni a vádlottnak (védőnek is ugye, ha van), ezzel még közel sem biztos, hogy idéző végzést is kézbesít, nagyon sokszor - és ezt írom AMS-nek is - előfordul, hogy akár 1-2 (még hármat is láttam már) eltelik, mire kitűzik az első tárgyalást. Tehát a vádirat kikézbesítésekor szinte még sosem tudják, mikor lesz tárgyalás tartása.
 Be.A tárgyalás kitűzése278. § (1) A tanács elnöke a vádirat közlése után megállapítja a tárgyalás határnapját, gondoskodik a tárgyalás megtartásának előkészítéséről, az idézésekről és értesítésekről.
 Tehát ugye a törvény nem azt írja elő a bíróságoknak, hogy a vádirat közlésével egy időben, hanem "utána", és ez sajnos bármikor lehet. A gyakorlatban - szomorú, de így van - sok-sok hónap, esetleg, mint fentebb is írtam, akár évek is eltelhetnek, amíg idézést bocsátanak ki.
 A_Mester_Sikolya 2011.03.07. 21:31
 nem, semmit. a vádirat taglalta, mi ellenem a vád, meg voltak nevezve: tanú, sértett, rendőr, én és a védőm legyen majd a tárgyaláson, de kitűzésről szó sem volt. elvileg a vádiratot nekem és a védőmnek küldték meg (ami nem igaz, mert a védőmnek nekem kellett másolatot adnom, de ez azt hiszem, lényegtelen), ősz végén kaptam meg - azóta pedig kriptaszag és -csend.
 guba 2011.03.07. 15:37
 A vádirattal együtt nem küldtek idéző végzést? Akkor minek küldték addig a vádiratot, ha még ki sincs tűzve a tárgyalás?
 A_Mester_Sikolya 2011.03.07. 13:25
 köszönöm a választ.hát ez a fő gondom. egy kb. 30.000 fős településen (már ha jól emlékszem) lesz a tárgyalás (én nem odavalósi vagyok), és még mindig semmi nincs. ha - tegyük fel - szándékosan húzzák, az milyen célzatból lehet?
 lakatosviktor 2011.03.06. 23:15
 Van hogy sok, van, hogy kevesebb. Akár egy év is. Sok függ attól, melyik bíróság jár el, vidéken jellemzően gyorsabb a kitűzés.
 A_Mester_Sikolya 2011.03.06. 22:45
 szép estét!ősz vége óta (mióta megérkezett a vádirat) semmi hír az ügyemmel kapcsolatban, és mivel ártatlan vagyok, eléggé kikezdi az idegeim az, hogy nem tudom bizonyítani igazam.bár már tettem fel kérdést ezzel kapcsolatban, és tudom, hogy választ nem lehet egyértelműen várni erre a kérdésre, mert nagyon sok mindentől függ, de mégis, vajon mikor idéznek be tárgyalásra?úgy értem, általánosságban, büntetőügyben, hány hónap után szoktak tárgyalást megkezdeni?voltaképp csak azt kérdezném, hogy nagyon nagy általánosságban, nagyon lesarkítva, mennyi hónap szokott eltelni a vádirat és a tárgyalás között?(tényleg csak valami támpontra lenne szükség, mi a tapasztalat, stb, mert a bizonytalanság és a tehetetlenség egész egyszerűen mindenem felőrli, és bocsánat, ha ezzel zargatok, zavarok bárkit is)
 Gabicsek 2011.02.14. 21:57
 Könnyű testi sértés miatt a bíróság jár el. Magánindítvány megtételére a törvény 30 napot biztosít.De: Ha a rendőrség súlyos testi sértés bűntette kísérletének minősíti, akkor más a helyzet, akkor rendőrségi eljárás van, és a feljelentés megtételére nincs megszabva a 30 nap.
 dig69 2011.02.14. 13:20
 Hello, a kérdésem az lenne ha feljelentettek könnyű testisértés miatt, akkor mikorra várhatom a papírt a rendőrségtől kihallgatásra, ill. bármilyen papírt? Valamint mennyiben befolyásolja az ítéletet, hogy az eset már több mint 2 hónapja történt és csak most tettek feljelentést.Valamint a sértett ügyvédjétől kaptam egy olyan ajánlatot, ha teszek előttük egy nyilatkozatot amiben elismerem a testisértést valamint megígérem hogy többet ilyet nem csinálok..., akkor ők nem jelentenek föl... Persze ezen nyilatkozat nem került aláírásra, mert amikor megemlítettem, hogy egy jogász is megnézné ezt a nyilatkozatot, hirtelen nem volt rá szükség...Köszönöm előre is.
 A_Mester_Sikolya 2011.02.13. 22:47
 két ügyem van. egyik büntetőeljárás, másik szabálysértés. a szabálysértés már lezajlott, és ott nem voltak ott a bejelentők.
 Jymi 2011.02.13. 22:11
 Érdeklődnék, hogy mi a törvény arra vonatkozóan, ha egy vádlott (gyanusított) részére a bíróság folyamatossan rossz címre küld ki minden értesítést, idézést annak ellenére, hogy a cím változás többször be lett jelentev?
 Gabicsek 2011.02.13. 19:00
 Most büntetőeljárásról, vagy szabálysértési eljárásról beszélgetünk? Hol ez, hol az van írva.
 A_Mester_Sikolya 2011.02.12. 23:29
 kivéve akkor, ha épp hazudoztál egy sort, csak hogy a másik embert bajba sodord (persze értelmes-tisztességes ember ilyet nem tesz, de aljas emberből zsákszámnyi van). azért kérdeztem, mert a múltkori tárgyaláson (szabálysértés) nem voltak ott a bejelentők (vagy akkor nekik nem is kell ilyen esetben)?
 Gabicsek 2011.02.12. 21:46
 ha én bűncselekmény sértettje lennék, biztos emlékeznék az ellenem elkövetett cselekményre.
 A_Mester_Sikolya 2011.02.12. 21:45
 értem. köszönöm a választ. akkor ez érdekes lesz.
 végrehajtó1 2011.02.12. 21:20
 Nem feltétlenül kell elmondania.Ha azt mondja már nem emlékszik .Ez esetben a bíró felolvassa a nyomozatiszakban tett vallomását.És meg kérdi fent tartja?
 De ha közeli hozzátartozó akkor nem is köteles vallomást tenni.
 Gabicsek 2011.02.12. 21:14
 Idézni fogják, és az idézésre meg kell jelenni. Akit a rendőrségen kihallgattak, általában ugyanazokat idézik a bíróságra is, így elsősorban a sértettet, ahol szóban el kell mondania, mi és hogy történt. Nem elég a korábbi jegyzőkönyv.
 A_Mester_Sikolya 2011.02.12. 00:02
 üdv!a kérdésem az volna, hogy tegyük fel, van egy büntetőtárgyalás: a sértett kérheti, hogy ne kelljen megjelennie, vagy feltétlen muszáj elmennie? tett tanúvallomást rendőrségen, adott be papírokat, bizonyítékokat akkor.
 Robertou 2011.02.08. 12:55
 Kedves Gabicsek, végrehajtó1, kovacsz!
 Köszönöm a hozzászólásokat.Fejet hajtok a törvények előtt:)
 Gabicsek 2011.01.31. 22:16
 enyje-bejnye végrehajtó1! Nem szabad senkit hamis tanúzásra rábírni.Ha garázdaság miatt indult az eljárás és felírták az adatait (mivel vonaton történt, gondolom több személyét is, akik végignézték) köteles megjelenni és tanúvallomást tenni. Ja, és persze az igazat mondani. Ez sajnos nem az a kategória, hogy nem akarok és nem szeretnék megjelenni, vallomást tenni.Robertou!Mivel a garázdaság nem magánindítványos, hanem hivatalból üldözendő, teljesen mindegy, hogy tettél, vagy sem feljelentést.
 végrehajtó1 2011.01.31. 21:48
 Annyit kellett volna vallanod hogy nem emlékszel semmire.
 kovacsz 2011.01.31. 21:09
 A sérelmedre okozott könnyű testi sértés ügyében jogod volt ahhoz, hogy feljelentést/magánindítványt ne tegyél.Tanúként viszont mind a rendőrségen, mind a bíróságon köteles vagy megjelenni és ott igazat mondani.Minden szabályos.
 Robertou 2011.01.31. 20:39
 És amikor a rendőrségre kellett bemennem, akkor mondhattam volna, hogy nem megyek? Vagy nem kellett volna megadni az adataimat?Ha egyszer én nem tettem feljelentést, akkor mégis mikor és hogyan léphettem volna ki a "játékból"?
 végrehajtó1 2011.01.31. 20:30
 Ha nem mész el 8 napon belül csatolj orvosi igazolást.De eggszer el kell menned.Kérheted az adataid zártan kezelését.
 Amikor tanuskodni mentél akkor kellett volna erre gondolnod...
 Robertou 2011.01.31. 19:58
 A következő problémám van: Kaptam egy idézést egy tárgyalásra, ahol tanúként kell megjelennem.Az eset még tavaly szeptemberben történt, a vonaton valaki részegen zaklatta az utasokat, egyiket meg is ütötte, majd nekem is adott egy enyhe pofont. A következő állomáson a rendőrök leszállították, és felvették az én adataimat is. Pár nappal később a rendőrségen tettem tanúvallomást. Akkor azt mondták, ha nem teszek feljelentést, akkor nem idéznek be bíróságra. Nem tettem, csak tanúvallomást, mégis beidéztek.Egyik kérdésem formai: Az idézés egy A4-es papíron van, ahol feltüntetik az ügyszámot, a vádlott nevét, a tárgyalás helyét, idejét, ill. hogy engem tanúként beidéznek. Köteles vagyok megjelenni, mert elővezetnek stb. Viszont semmilyen adatom nincs ezen a levélen, még a nevem sem. Csak az ajánlott borítékon, amiben érkezett. Szabályos ez így, hogy az idézésen rajt sincs, hogy kinek szól?Ha igen, akkor megoldható-e hogy ne kelljen megjelennem? Nem akarok az illetővel találkozni, nem szeretném, ha tudná, hogy esetleg miattam (is) kapja a büntetését. Tekintve, hogy garázdaságról van szó, úgy érzem, nem alaptalan a félelmem, hogy esetleg ezt megtorolja rajtam.
 egypont 2011.01.26. 23:29
 Meg fogom tenni, de azért bármilyen további észrevételt, hozzáfűzni valót szívesen veszek. Előre is köszönöm
 végrehajtó1 2011.01.26. 22:33
 Ne tépjük itt a szánkat.
 Menj be és kérd ki az iratot.
 Oszt olvad el mi van benne.
 egypont 2011.01.26. 22:13
 Bocsánat a pontatlan fogalmazásért, azt mondták, hogy kikérdezhetnek az üggyel kapcsolatban. De még hozzá nem értőként se látok logikát benne, még ha el is küldték, amit már majdnem fél éve megtettek akkor, akkor szokott-e ilyenkor a bíróság behívni, illetve milyen céllal hívnának be, ha a külföldi hatóság azt mondta, jól van megszidtunk, látjuk hogy tanultál belőle. Nem ismerem a jogrendszert, és nem tudom, hogy bevett szokás-e külföldi dolgokról utána a hazai bíróságon kérdezősködni. Ami még megzavart a levélben, hogy vádlottként idéztek be, de már úgy írták be a levélben, hogy
 "A külföldi irat kézbesítése (lopás vétsége..." - vagyis már tényként van beállítva, ami lezárt ügyre utal.
 Ezek szerint egy lezárt ügyről van szó, vagy én értelmeztem rosszul.
 Gabicsek 2011.01.26. 22:00
 Ezt írtad első hozzászólásodnál:
 „Namármost azt mondták, hogy magyar hatóságoknak elküldik az anyagot, és később kérdőre vonhatnak”
 Ezek szerint elküldték.
 egypont 2011.01.26. 19:39
 Dehogy szeretném ha őrizetbe vennének, csak mivel nem értek a jogi dolgokhoz, ezért a helyzet bizonytalansága az ami aggaszt engem.
 Viszont a te hsz-od nem értem végrehajtó...
 Ha egyszer volt egy ügyem és a külföldi ügyész nem is emelt vádat ellenem, vagy csak figyelmeztetést kaptam, hogy ejnye(és csak ezek papírjait, gondolom erkölcsi bizonyítvány és hasonlók miatt átküldték a magyar hatóságoknak). Akkor most mi szükség lenne a bírósági tárgyalásra?
 végrehajtó1 2011.01.26. 18:37
 „De ha vádolnak valamivel akkor miért is a bíróságra idéznek be, és nem őrizetbe vesznek”
 Te írtad hogy gyorsított eljárással lefolytatták.Tehát ezek után csak a bírósági tárgyalás van.Mit nem lehet ezen értened?
 ObudaFan 2011.01.26. 18:34
 Szeretnéd, ha inkább őrizetbe vennének?
 egypont 2011.01.26. 18:27
 Értem, és mit tehetnek egy ilyen tárgyaláson? Mert a papíron az áll, hogy vádlottként idéznek be. De ha vádolnak valamivel akkor miért is a bíróságra idéznek be, és nem őrizetbe vesznek. És itt a kérdés, ha a magyar szerveknek arról a bizonyos esetről - mely után csak figyelmeztetést kaptam - érkezett papírok alapján akarnak kihallgatni, miért nem rendőrség vagy valami hasonló szerv végzi. De ha valamit a nyakamba szeretnének varrni, akkor miért nincs előtte rendőrségen meghallgatás.
 Elnézést bizonyára bugyutának tűnhetek, de az ominózus esetet leszámítva szerintem még rendőrségen se voltam, nemhogy bíróságon.
 ObudaFan 2011.01.26. 15:31
 Ha őrizetbe akarnának venni, akkor nem valószínű, hogy idéznének, hanem őrizetbe vennének a lakóhelyeden. HA viszont nem mész el az idézésre, őrizetbe fognak venni.
 ObudaFan 2011.01.26. 15:30
 egypont 2011.01.26. 14:24
 Igen ezt sejtettem, de ezen felül még felvetül néhány kérdés. Utána olvasgattam, hogy miért is idézhetnek be külföldi ügy okán magyar bíróságon, és hogy jó eséllyel ilyenkor csupán őrizetbevétel és átszállítás a külföldi hatósághoz. Ez mind szép és jó, de hogy tudom ezt kivédeni? Vannak kötelezettségeim és nem volna jó, ha amíg a külföldi bíróság eldönti, hogy most mi is a bánatuk velem, addig előzetesben csücsüljek náluk.
 Kovács_Béla_Sándor 2011.01.26. 14:07
 Mert nem ott vagy, hanem itt.
 egypont 2011.01.26. 13:15
 És meg tudná mondani ez mit takar?
 Ha külföldön eljárást indítottak ellenem, akkor mit tesz vagy mit tehet a magyar bíróság? És miért nem a külföldi bíróság idéz be?
 Kovács_Béla_Sándor 2011.01.26. 12:40
 Valószínűleg külföldön indult eljárás, és a hazai bíróság megkeresésre hallgat ki. De az is lehet, hogy a magyar bíróság átvette az ügyet.De ennek az idézésből ki kellene derülnie, azt pedig te látod.
 egypont 2011.01.26. 12:34
 Ha valaki mélyrehatóbb választ/válaszokat tudna nekem adni azért hálás lennék.
 Körülbelül fél éve külföldön elkövettem fiatal életem legnagyobb hibáját és megpróbáltam egy nagy értékű ékszert eltulajdonítani. A külföldi hatóság persze elkapott, rabosítás, gyorsított eljárás etc. Viszont az ügyészük nem emelt vádat mondván, nem tettem még soha semmi törvénybeütközőt, és ahogy el is mondtam nekik elkeseredés miatt követtem el, tehát menjek csak haza... Namármost azt mondták, hogy magyar hatóságoknak elküldik az anyagot, és később kérdőre vonhatnak. Most érkezett egy levelem a megyeszékhelyem városi bíróságától, hogy:
 A külföldi irat kézbesítése (lopás vétsége város neve) miatt ellenem indított büntetőügyben
 Kérdésem lenne, hogy akkor ez most mit takarhat? Mit kaphatok itthon azért amiért kinnt nem ítéltek el? Vagy valami mást akarnak a nyakamba varrni?
 Ha valaki tudna válaszolni, és tájékoztatni hogy mit várhatok, vagy mire számítsak, azt megköszönném. Most ha beidéztek akkor őrizetbe vesznek? Bár azt a hibámat elkövettem és nem tagadom, de megbántam és élesen tanultam belőle..


type: wikipedia

text:
Občina Mirna Peč je ena od občin v Republiki Sloveniji.
 Sosednje občine so Občina Trebnje, Občina Mokronog - Trebelno, Mestna občina Novo mesto, Občina Straža in Občina Žužemberk.
 Naselja v občini
 Biška vas, Čemše, Dolenja vas pri Mirni Peči, Dolenji Globodol, Dolenji Podboršt, Globočdol, Golobinjek, Gorenji Globodol, Gorenji Podboršt, Goriška vas, Grč Vrh, Hmeljčič, Hrastje pri Mirni Peči, Jablan, Jelše, Jordankal, Malenska vas, Mali Kal, Mali Vrh, Mirna Peč, Orkljevec, Poljane pri Mirni Peči, Selo pri Zagorici, Srednji Globodol, Šentjurij na Dolenjskem, Veliki Kal, Vrhovo pri Mirni Peči, Vrhpeč.
 O občini
 Občina spada med mlajše slovenske občine, saj je začela s svojim delovanjem 1. januarja 1999. Geografsko obsega Občina Mirna Peč tri doline: globodolsko, mirnopeško in šentjursko. Ravninskega sveta je malo, še največ v globodolski ravnini, ob Temenici in v ozkem pasu ob avtomobilski cesti v šentjurski dolini. Skozi občino teče tudi železniška proga Ljubljana–Metlika.
 Obdelovalnih površin je nekaj manj kot polovico, samo del teh je v ravninskem svetu, ostalo pa na sosednjih višje ležečih terasah. Ostale površine pokrivajo mešani gozdovi.
 Skozi mirnopeško dolino teče reka Temenica, ponikalnica, ki pride na dan v Zijalu in ponikne v Dnu pod Goriško vasjo in je na območju Občine Mirna Peč zaradi svojih značilnih meandrov varovana kot naravna dediščina.
 Skozi šentjursko dolino teče potok z dvema imenoma: Poljanski potok oz. Igmanca, ker dvakrat v dolini ponikne. Pol kilometra pred Poljanami se mu pridruži Kamen potok izpod Okroglice/Laz.
 Globodolska dolina nima površinske tekoče vode, ima pa dve podzemni, ki se odtekata v porečje Krke.
 V teh treh dolinah se stikajo robovi dinarskega, alpskega in panonskega sveta. Prevladujejo karbonatne kamenine. Nekateri predeli so izrazito kraški, z vrtačami in kraškimi jamami. V dolinah so naplavljene ravne površine z ilovico, in peščeno glino pomešane mehkejše usedline.
 Večkratni tektonski prelomi so dali pokrajini gričasto obliko. Tektonska prelomnica poteka po strugi reke Temenice.
 Nad Poljanami, Šentjurijem, Globočdolom, Hmeljčičem, na Golobinjeku in v Grč Vrhu so na prisojnih legah vinogradi s številnimi zidanicami.
 Zgodovina Mirne Peči
 Mirna Peč je prvič v zgodovinskih listinah omenjena leta 1135. Pražupnija Mirna Peč, ki jo je ustanovil oglejski patriarhat, je obsegala vikorjate na širšem dolenjskem območju. Od župnije Mirna Peč se je najprej odcepila Soteska pri Dolenjski Toplicah, leta 1493 pa še Novo mesto. Naselje je leta 1500 avstrijski cesar Maksimiljan I. naročil obzidati z obrambnim zidom, da bi prebivalce zavaroval pred Turki. Poleg turških vpadov je Mirno Peč prizadelo več požarov, izbruhnila je kuga. Vpliv kraja je slabil in leta 1748 je Marija Terezija za sedež okrožja imenovala Novo mesto. Skozi Mirno Peč pa je vseeno potekal živahen cestni promet. Največ zaslužka so od njega imele mnoge gostilne, vendar pa je slabo vplival na moralno življenje ljudi, pišejo zgodovinski viri. Leta 1894 so nad Mirno Pečjo odprli železnico, hitra cesta pa je kraj popolnoma obšla. Kraj je tonil v pozabo. Leta 1999 je Mirna Peč postala samostojna občina, 11 let kasneje pa dobila priključno cesto na avtocesto Ljubljana - Obrežje.
 Zgodovinski pregled občine Mirna Peč
 Od ustanovitve občine do razpada Avstro-ogrske monarhije
 Zemljiška odveza in spremembe povezane z njo so na področju uprave na najnižji stopnji ustvarile praznino, ki jo je monarhija poskušala zapolniti s t. i. marčno ustavo, ki je uvedla prve občine. Nova organizacija je bila povsem v rokah države, sodstvo in uprava na najnižji stopnji pa prvič dosledno ločena. Na podlagi terezijanskih katastrskih občin ustanovljene moderne občine so na Kranjskem odgovarjale enajstim okrajem. Ti so bili podrejeni deželni vladi v Ljubljani, ta pa neposredno državni oz. cesarski vladi na Dunaju. Prvim ustavnim spremembam v monarhiji je kmalu sledil Bachov absolutizem, desetletje strogega državnega nadzora in vpliva. Občine so sicer obstajale a še niso predstavljaje dejanskih organov lokalne samouprave, ker so bile popolnoma odvisne od države. Po podatkih iz leta 1854 je na Kranjskem obstajala 501 občina, med njimi občina Mirna Peč, znotraj novomeškega političnega in sodnega okraja. Prve občine so nastale na podlagi in z združevanjem terezijanskih katastrskih občin ter bile raznolike tako po obsegu, kot tudi po številu prebivalstva.
 Reorganizacijo in prve spremembe so prinesla že šestdeseta leta 19. st. Postopoma se je z novimi zakoni opredelilo občinsko upravo in njeno konstituiranje. Občino je od omenjenih reform dalje skupaj z odborniki vodil voljeni župan, ki je bil praviloma vidnejši in premožnejši domačin. Njen delokrog se je glede na razmere in potrebe spreminjal, v osnovi pa je vedno obsegal upravljanje z občinskim premoženjem, zdravstveno policijo in živilski nadzor, varnost oseb in lastnine, skrb za občinske ceste ipd. Občina je delno financirala tudi šolo in s t. i. »Bednostnim« skladom finančno pomagala revnejšim prebivalcem. Prihodke je črpala iz dohodkov od morebitnega lastnega premoženja, najpogosteje in v največji meri pa iz doklad na neposredne državne davke.
 Občina Mirna Peč je vse od ustanovitve glede teritorija in zadolžitev ostala neokrnjena. Ves čas obstoja je spadala v politični in sodni okraj Novo mesto. Najstarejšo uradno statistiko najdemo v Imeniku krajev vojvodine Kranjske iz leta 1874, ki upošteva podatke ljudskega štetja iz leta 1869. Ta omenja občino Mirna Peč s 625 hišami in 3.255 prebivalci, od česar je samemu kraju Mirna Peč pripadalo 22 hiš in 117 prebivalcev. Skupno je lokalno enoto sestavljalo 42 vasi oz. zaselkov, katerih število se je skozi čas stalno spreminjalo. Delno so se zaselki združevali z vasmi in obratno. Podatkom dalje sledimo v naslednjem Imeniku krajev na Kranjskem iz leta 1884 in Krajevnemu repertoriju iz leta 1894. Občina je tedaj obsegala 645 oz. 690 hiš s 3.362 oz. 3.438 prebivalci. Število obsegajočih vasi in zaselkov je med 44 in 45, obe publikaciji pa v kraju Mirna Peč omenjata že ljudsko šolo in poštni urad. Sledeča popisa sta že bolj obsežna in ponujata več podatkov. Gre za Kranjski leksikon iz leta 1905 in zadnji Krajevni repertorij avstrijskih dežel, ki je izšel z letnico 1919. Prvi se opira na ljudsko štetje leta 1900 in označi občino s 5.779 Ha površine in 3.325 prebivalci v 39 vaseh. Vas Mirna Peč ima že 145 prebivalcev, poleg ljudske šole, župnijske cerkve in poštnega urada pa tudi prostovoljno gasilsko brigado in žandarmerijsko postajo. Drugi podaja podobne podatke, dodaja pa železniško postajo, ki je od kraja oddaljena eno uro hoda. Železnica, zgrajena konec 19. st. je kraj sicer nekoliko zaobšla, zato je postopoma postal bolj izoliran in manj obiskan.
 Obdobje Kraljevine SHS oz. Kraljevine Jugoslavije
 Prehodna Država SHS in razširjena Kraljevina SHS na področju lokalne samouprave nista prinesli sprememb. Vidovdanska ustava iz leta 1921 je sicer urejala delovanje občin, vendar se je primarno posvečala delitvi teritorija na državni ravni, pri čemer so se že kazala trenja med federalističnimi in centralističnimi težnjami. Lokalna uprava je tako delovala z enakimi pristojnostmi in po principu občinskega zakona za Kranjsko iz konca šestdesetih let 19. st. Občina je Mirna Peč je ostala v vseh ozirih nespremenjena, z zgolj malo okrnjenim prebivalstvom – 3.041, kar je verjetno posledica vojne.
 Večji premiki na lokalni samoupravni ravni so se zgodili po uvedbi kraljeve diktature leta 1929. Čez dve leti je oktroirana ustava postavila temelj za Zakon o občinah, ki je izšel leta 1933 in pomenil korenite spremembe glede števila občin in njihovega obsega, na njihov delokrog pa ni imel posebnega vpliva. Novi zakon je z redkimi izjemami dovoljeval najmanj 3.000 prebivalcev v občini, tako je število občin v Dravski banovini strmo padlo, iz 1072 na 362. Mirna Peč je tedaj izpolnjevala vse potrebne pogoje in je brez sprememb prestala tudi to obdobje. Dejansko se je kot lokalna samoupravna enota popolnoma ohranila praktično od ustanovitve do reform po koncu druge svetovne vojne.
 Podoba občine Mirna Peč v tridesetih letih 20. st. ne odstopa od stanja iz dvajsetih. Glede na Almanah Kraljevine Jugoslavije iz leta 1932 in Splošni pregled dravske banovine iz leta 1939 se število prebivalstva še vedno giblje okoli 3.300, prav tako površina okoli 5.400 Ha. Najobsežnejši pregled in opis kraja in občine pa ponuja Krajevni leksikon dravske banovine iz leta 1937. Ta poleg statističnih podatkov navaja tudi geografske, zgodovinske in celo turistične značilnosti kraja. Občina je po teh podatkih obsegala 5.534 Ha površine, od tega polovico gozdov, ostalo pa obdelovalne površine, travniki in vinogradi. 3.229 prebivalcev je živelo v 37 vaseh in zaselkih ter se primarno preživljalo s kmetijstvom, v največji meri z živinorejo. Občasno jim je vir dohodka pomenil tudi gozd.
 Čeprav so kratko omenjene in opisane vse vasi v občini je največ podatkov o centru in sedežu občinske uprave, vasi Mirna Peč. V primerjavi z avstrijsko dobo ima sedaj že 44 hiš in 246 prebivalcev. Poleg žandarmerijske postaje, pošte in župnije sta v kraju dostopna še telefon in telegraf. Šola, ustanovljena leta 1857, je sedaj osem-oddelčna s knjižnico, ki je javno dostopna. Kot aktivna društva v kraju delujejo Sokol kraljevine Jugoslavije, Prostovoljno gasilsko društvo in lovska družina. 1,5 km oddaljena železniška postaja je po takratnih standardih pojmovana za zelo dobro prometno povezavo. Mirna Peč je bila v obdobju med vojnama zelo znana po živinskih sejmih, ki so jih prirejali petkrat na leto. V tem času so domačini prodajali tudi svoje pridelke in izdelke, saj se je malo obrtništvo postopoma krepilo, prevladovale pa so predvsem gostilne, prenočišča in trgovine. Kraj je opisan celo kot ugodno poletno letovišče s kopanjem v reki Temenici, številnimi označenimi pešpotmi z razglednimi točkami na okoliških vzpetinah in seveda s slikovitimi vinskimi goricami.
 Lokalna samouprava po drugi svetovni vojni
 1945 - 1955
 Konec druge svetovne vojne je v Jugoslaviji pomenil popoln prelom s prejšnjo ureditvijo in je posegal na vse vidike družbenega in političnega življenja. Lokalna samouprava je konkretno med letoma 1945 in 1965 doživljala številne spremembe glede teritorialnega obsega, pristojnosti in končno samega poimenovanja raznovrstnih upravnih enot.
 Pred sprejetjem prve ustave je Demokratična federativna Jugoslavija septembra 1945 sprejela Zakon o upravni razdelitvi federalne Slovenije, ki je namesto prejšnjih občin, kot najnižjo upravno enoto določil t. i. kraje. Bili so precej manjši od nekdanjih občin, saj so obsegali zgolj eno ali nekaj vasi in dosegli število 1.583. Združeni so bili v 28 okrajev, ti pa v 5 okrožij. Vsak kraj je predstavljal sedež Krajevnega narodnoosvobodilnega odbora, leto kasneje preimenovanega v Krajevni ljudski odbor oz. KLO. Te ustanove so bile bolj kot samoupravna enota podaljšana roka nove oblasti, ki je delovala izrazito centralistično, v duhu povojne obnove, težnje po hitri industrializaciji ter sočasni utrditvi oblasti. Prevladovala je stroga hierarhija, lokalna samouprava pa dejansko ni obstajala. Njen pomen je počasi prihajal do izraza v petdesetih letih 20. st., ko se je oblast začela zavedati pomena regionalnega in lokalnega razvoja. Takoj ko so KLO-ji začeli prevzemati več odgovornosti in se je ponovno pokazalo, da njihova številčnost in razdrobljenost slabo vplivata na njihovo finančno moč, so jih postopoma začeli združevati. KLO Mirna Peč, ki je ves čas spadal pod okraj Novo mesto in prvotno obsegal eno petino predvojne občine, se je postopoma začel širiti in v nekaj letih dosegel obseg nekdanje občine.
 Zakon o razdelitvi LRS na mesta, okraje in občine je leta 1952 ponovno korenito posegel v sistem lokalne uprave in ga hkrati močno približal predvojni ureditvi. Določil je 19 okrajev in znotraj njih 286 občin, katerih število je ponovno začelo naraščati. Za nekaj let je bila občina oz. občinski ljudski odbor Mirna Peč ponovno ustanovljen. Obsegal je okvirne meje predvojne občine in štel 3.097 prebivalcev.
 1955 - 1991
 Novo ureditev pa je kmalu spodkopala ideja komunalnega sistema, ki je predpostavljal večje in finančno močnejše občine. Te naj bi postale dejanske nosilke avtonomije in zgolj nekakšen partner države v zadevah skupnega oz. državnega pomena. Zakon o območjih okrajev in občin v LRS je leta 1955 določal zgolj 11 okrajev in 130 občin. Občina Mirna Peč je bila s tem ukinjena, njen teritorij pa je v celoti prešel v občino Novo mesto. Splošna značilnost tega obdobja je torej decentralizacija in s tem povečanje občinskih pristojnosti. Občine so postale večje in gospodarsko močnejše, vendar oblast še vedno ni dosegla želenega rezultata. Omenjeni zakon je do sprejetja ustave leta 1963 doživel še pet dopolnil. Teritorialna razdelitev je na koncu obsegala 4 okraje in 62 občin, ter se, razen ukinitve okrajev, ohranila do leta 1994.
 Ustava leta 1963 ni prinesla večjih sprememb na področju teritorialne razdelitve in lokalne samouprave. Je pa konkretno opredelila občino in njen delokrog ter tudi pojem krajevne skupnosti – KS, kot nekakšne podenote določene občine. Te so namreč s širitvijo res pridobile več ekonomske moči in neodvisnosti, a so se hkrati – prav zaradi velikosti – nenamerno začele oddaljevati od prebivalstva. Pri ljudeh je to povzročilo apatijo in nezanimanje za politični angažma. V šestdesetih in sedemdesetih letih 20. st. so tako zaživele KS –1050 po številu – med njimi tudi KS Mirna Peč, kot del novomeške občine. Razprave o ponovni reorganizaciji so se tudi po tretji jugoslovanski ustavi leta 1974 nadaljevale, vendar se je sistem nekako ohranil in doživel spremembe v že samostojni Republiki Sloveniji.
 Po osamosvojitvi Slovenije
 Na podlagi Zakona o lokalni samoupravi iz leta 1993 in dopolnil glede referendumov za ustanavljanje občin, konstituiranja občine uprave ipd. so bile v naslednjem letu ustanovljene nove občine in položeni temelji za lokalno samoupravo v RS. Leta 1994 je iz prejšnjih 60 nastalo 147 občin, od tega 11 mestnih. V naslednjih štirih letih so sledila še nekatera zakonska dopolnila, ki so omogočila teritorialne spremembe. Med leti 1997 in 1999 je nastalo še 45 občin, skupno torej 192. Med drugimi je bila 1. januarja 1999 ponovno ustanovljena občina Mirna Peč. Obsegala je 48 km2 in 28 naselij s 2.661 prebivalci. 2. marca 1999 je bil sprejet še občinski statut in tako je občina ponovno zaživela, sicer v drugačnih časih, vendar v podobnem obsegu kot v 19. st.
 Po zadnjih podatkih statističnega urada RS ima občina Mirna peč 3.064 prebivalcev, samo naselje Mirna Peč pa 1.008. V teritorialnem pogledu – razen nekaj vasi, ki so danes del občine Novo mesto – je torej skoraj popolnoma enaka predvojni občini. Danes razmeroma mlada občina praznuje svoj praznik na dan referenduma – 21. junija – na katerem so se leta 1998 odločili za ustanovitev. Tradicija in povezava z nekdanjo, predvojno občino se kaže v občinskem grbu, ki ga krasijo tri čebele, kot spomin na čebelarstvo – ki je bilo v preteklosti pomembna dopolnilna dejavnost prebivalstva – in seveda na staro ime kraja, ki se je za časa Avstro-ogrske imenoval Medena Peč oz. Hönigstein.
 Sam kraj z okolico v dobrih stopetdesetih letih ni pretirano spremenil svoje podobe, bolj razvite pa so seveda gospodarske in kulturne dejavnosti. V občini poleg agrarnih dejavnosti prevladuje malo podjetništvo, v zadnjih letih se razvija tudi nekaj industrije. V tem oziru je bil leta 2010 pomembna pridobitev avtocestni priključek. V kraju Mirna peč deluje tudi samostojna osnovna šola Toneta Pavčka, rojaka in častnega občana. Dobro razvita je turistična ponudba, ki z raznimi pešpotmi povezuje geografske in kulturno-zgodovinske značilnosti. Pomemben del te panoge so gotovo številna društva, med njimi kar štiri gasilska, več športnih, kulturno, lovsko in vinogradniško. Posebno oživitev kraja danes predstavlja vsakoleten, že tradicionalni, blagoslov motoristov na velikonočni ponedeljek.
 Glede na podatke o površini in številu prebivalstva je današnja občina Mirna Peč skoraj popolnoma enaka prvotni občini, ustanovljeni v 19. st. Razvojno je izjemno napredoval samo center t. j. naselje Mirna Peč, ki se je močno razširil v vseh pogledih. Tudi število prebivalstva je iz dobrih 100 ob ustanovitvi občine, narastlo na današnjih 1.000. Kraj se vključno z novodobno občino, ki obstaja dobrih dvajset let, še vedno dobro razvija, kljub temu da je Mirna Peč – glede na populacijo in obseg teritorija – najmanjša dolenjska občina.
 Sklici in opombe
 Zunanje povezave
 Uradna stran občine
 Zemljevid občine
 Mirna Peč


text:
A SANZAAR (South African, New Zealand, Australia and Argentina Rugby) é a abreviação das uniões de rugby da África do Sul, Argentina, Austrália e Nova Zelândia. As quatro uniões (confederações) se unem para promover torneios em comum como o The Rugby Championship e o Super Rugby.
 Ver também
 Seleção Argentina de Rugby
 Seleção Australiana de Rugby
 Seleção Neozelandesa de Rugby
 Seleção Sul-Africana de Rugby
 Ligações externas
 Página sobre a SANZAR
 Rugby
 Organizações esportivas fundadas em 1996


text:
Ordet katolicisme bruges hovedsageligt om den romersk-katolske kirkes lære og virke, samt om holdninger og livsformer hos de kristne der tilhører denne kirke.
 Ordet katolicisme kom oftere i brug i løbet af det 1600-tallet i modreformationen. Det blev brugt som modsætning til protestantismen. Den katolske kirkes fulde navn er den "Katolske Kristne Kirke", og betegnelsen opstod efter Det store skisma i 1054, hvor den ortodokse (rettroende) kirke - "Den Katolske Ortodokse Kristne Kirke" - brød ud fra moderkirken.
 Etymologi
 Ordet katolsk kommer fra det græske ord katholikos (καθολικος) og betyder almindelig, generel eller universel. Det bruges i den Apostolske trosbekendelses tredje led om én almindelig (katholikos) kirke.
 Se også
 Religion
 Gammelkatolikker
 Romerskkatolske kirke


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
21.9.2015
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 311/3
 Domstolens dom (Femte Afdeling) af 16. juli 2015 — Directeur général des finances publiques mod Mapfre asistencia compania internacional de seguros y reaseguros SA og Mapfre warranty SpA mod Directeur général des finances publiques (anmodning om præjudiciel afgørelse fra Cour de cassation — Frankrig)
 (Sag C-584/13) (1)
 ((Præjudiciel forelæggelse - skatter og afgifter - omsætningsafgift - anvendelsesområde - fritagelse - begrebet »forsikringstransaktioner« - begrebet »tjenesteydelser« - fast beløb for en garanti vedrørende mekanisk svigt på et brugt køretøj))
 (2015/C 311/03)
 Processprog: fransk
 Den forelæggende ret
 Cour de cassation
 Parter i hovedsagen
 Sagsøgere: Directeur général des finances publiques og Mapfre warranty SpA
 Sagsøgt: Mapfre asistencia compañia internacional de seguros y reaseguros SA og Directeur général des finances publiques
 Konklusion
 Artikel 13, punkt B, litra a), i Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag, som ændret ved Rådets direktiv 91/680/EØF af 16. december 1991, skal fortolkes således, at en tjenesteydelse, som består i, at en erhvervsdrivende, der er uafhængig af forhandleren af et brugt køretøj, mod betaling af et fast beløb yder en garanti, der dækker mekanisk svigt, som kan ramme visse dele af dette køretøj, udgør en forsikringstransaktion, der er fritaget for merværdiafgift som omhandlet i denne bestemmelse. Det tilkommer den forelæggende ret at efterprøve, om den i hovedsagerne omhandlede tjenesteydelse i lyset af omstændigheder som de i hovedsagerne omhandlede er en sådan ydelse. Levering af en sådan ydelse og salget af det brugte køretøj skal principielt anses for særskilte og uafhængige ydelser, som skal betragtes særskilt i merværdiafgiftsmæssig henseende. Det tilkommer den forelæggende ret at afgøre, om salg af et brugt køretøj og en garanti, der ydes af en erhvervsdrivende, som er uafhængig af forhandleren af dette køretøj, og som dækker mekaniske svigt, der kan ramme visse dele af køretøjet, er indbyrdes forbundne i en sådan grad, at de skal anses for at udgøre én enkelt transaktion, eller om de derimod udgør uafhængige transaktioner.
 (1) EUT C 31 af 1.2.2014.


type: legislation

text:
 Tärkeä oikeudellinen huomautus
 |
 52006PC0487
 [pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 8.9.2006KOM(2006) 487 lopullinen2006/0162 (CNS)EhdotusNEUVOSTON ASETUSenintään kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin olevan lihan kaupan pitämisestä(komission esittämä)PERUSTELUTI – TaustatiedotEnintään kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin olevan lihan tuotanto ja kaupan pitäminen vaihtelevat jäsenvaltioittain.Yksinkertaistetusti esitettynä käytössä on kaksi erilaista tuotantojärjestelmää. Toisessa eläinten ruokintaan käytetään pääasiassa maitoa ja maitotuotteita ja ne teurastetaan alle kahdeksan kuukauden ikäisinä, useimmiten noin kuuden–seitsemän kuukauden ikäisinä. Toisessa eläinten ruokintaan käytetään lähes yksinomaan viljaa – lähinnä maissia – rehulla täydennettynä, ja eläimet teurastetaan kymmenen kuukauden iästä alkaen.Ensin mainittu tuotantojärjestelmä on tunnettu lähes kaikissa jäsenvaltioissa mutta laajassa käytössä erityisesti viidessä niistä (Ranskassa, Italiassa, Alankomaissa, Belgiassa ja Saksassa). Jälkimmäinen puolestaan on tunnettu ja laajassa käytössä vain joissakin jäsenvaltioissa, pääasiassa Alankomaissa, Tanskassa ja Espanjassa.Näistä kahdesta järjestelmästä peräisin olevaa lihaa voidaan pitää kaupan erilaisilla nimikkeillä. Useimmiten käytössä on kuitenkin yksi ainoa nimike, ainakin yhteisön tärkeimmillä kuluttajamarkkinoilla. Yleensä eläinten ruokintatavasta ei ole mitään mainintaa sen enempää kuin niiden teurastusiästäkään.Kokemus on osoittanut, että tällainen menettely on omiaan aiheuttamaan häiriöitä kaupankäyntiin ja lisäämään epäreilun kilpailun edellytysten muodostumista. Se vaikuttaa näin suoraan yhteismarkkinoiden luomiseen ja toimintaan. Niinpä näiden kahden järjestelmän välillä teurastamohintojen välisten erojen onkin todettu vaihtelevan kahdesta eurosta kahteen ja puoleen euroon kilogrammalta.Tällainen käytäntö voi myös aiheuttaa sekaannusta kuluttajissa, sillä se voi johtaa näitä harhaan ostettavan tuotteen todellisten ominaisuuksien suhteen.Useat jäsenvaltiot ovat pyytäneet komissiota tekemään ehdotuksia enintään kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin olevan lihan kaupan pitämisen edellytysten parantamiseksi.II – Komission ehdotusEhdotusta valmistellessaan komissio on konsultoinut laajasti kansallisia asiantuntijoita, alan ammattilaisia, kuluttajia ja näiden etujärjestöjä. Kansalaisten kuuleminen järjestettiin Internetin välityksellä alkukeväällä 2005. Sen jälkeen järjestettiin kesäkuussa 2005 julkinen kuulemistilaisuus, johon oli kutsuttu osallistujiksi teknisiä asiantuntijoita ja yhteisön tärkeimpien asiasta kiinnostuneiden ammatillisten organisaatioiden edustajia.Internet-kuulemisessa kuluttajien enemmistö oli sitä mieltä, että ostohetkellä tärkeitä valintaperusteita ovat lihan mureus ja maku. Värin tärkeys vaihtelee jäsenvaltioittain. Samoin osallistujat katsoivat, että eläinten ikä ja ruokinta ovat tärkeitä perusteita, jotka luonnehtivat niistä peräisin olevaa lihaa. Eläinten teuraspainolla on heille sitä vastoin vähemmän merkitystä tässä yhteydessä.Lukuisat tutkimukset ovat sitä paitsi osoittaneet, että sellaiset lihan aistinvaraiset ominaisuudet kuin mureus, maku ja väri kehittyvät erityisesti eläinten iän ja ruokinnan myötä. Noin seitsemän kuukauden iässä teurastettujen eläinten lihan ominaisuudet ovat erilaisia kuin noin kymmenen kuukauden iässä teurastettujen.Kuulemisessa enemmistö kuluttajista katsoi eläinten ensimmäisen luokan vastaavan enintään kahdeksan kuukauden ikäisiä eläimiä. Tämän näkemyksen vahvisti suurin osa julkiseen kuulemiseen osallistuneista kuluttajansuojajärjestöistä. Tätä ikärajaa käytetään myös yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003[1] 130 artiklassa mainittujen eläinten teurastuspalkkion kelpoisuusperusteena. Lisäksi sitä käytetään useissa jäsenvaltioissa, ja siitä vallitsee niiden kesken laaja yksimielisyys. Sen vuoksi vaikuttaa aiheelliselta käyttää kyseistä ikärajaa seuraavien kahden eläinluokan luomiseksi: nollasta enintään kahdeksaan kuukauteen ja yli kahdeksasta enintään kahteentoista kuukauteen.Teurastusiän tarkastaminen on helpompi toteuttaa kuin käytetyn ruokinnan tarkastaminen. Lisäksi enintään kahdentoista kuukauden ikäisten eläinten tuotantojärjestelmä ja käytetty ruokintatyyppi liittyvät yleensä eläinten teurastusikään. Sen vuoksi teurastusikä on riittävä peruste kyseisiin kahteen alaluokkaan kuuluvista eläimistä peräisin olevan lihan eri myyntinimikkeiden vahvistamiselle.Kuulemisessa kävi myös ilmi, että jäsenvaltiosta riippuen samaan myyntinimikkeeseen voi kohdistua kuluttajien erilaisia odotuksia. Jossakin tietyssä jäsenvaltiossa määrättyä tuotetta tarkoittavan termin pelkkä käännös jonkin toisen jäsenvaltion kielelle ei välttämättä anna tarvittavaa selvyyttä, koska se ei tässä toisessa jäsenvaltiossa tarkoita samanlaista tuotetta. Sen vuoksi vaikuttaa järkevältä, että kun myyntinimikkeitä valitaan, erilaiset käytänteet ja kulttuuriin liittyvät perinteet otettaisiin mahdollisuuksien mukaan huomioon, jotta kuluttajat voisivat tehdä odotuksiaan vastaavia valintoja.Komissio ehdottaa sen vuoksi, että vahvistetaan myyntinimikkeet, joita on käytettävä kussakin jäsenvaltiossa kumpaankin määriteltyyn alaluokkaan kuuluvista eläimistä peräisin olevan lihan kaupan pitämisessä, ja että samanaikaisesti eläinten teurastusiän ilmoittaminen tehdään pakolliseksi.Jotta myyntinimikkeitä käytettäisiin moitteettomasti tämän asetuksen mukaisesti, on syytä säätää, että kummankin määritellyn alaluokan nautaeläimistä peräisin oleva liha merkittäisiin kirjaintunnuksella ja että päällysmerkinnässä olevien tietojen todenperäisyyden takaavat tiedot rekisteröitäisiin.Toimijoiden, jotka haluavat täydentää tässä asetuksessa säädettyjä myyntinimikkeitä muilla, vapaaehtoisesti annettavilla tiedoilla, on voitava tehdä sen nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden pakollisesta merkitsemisestä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 kumoamisesta 17 päivänä heinäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1760/2000[2] mukaisesti.Eräissä tapauksissa enintään kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin oleva liha on suojattu maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006[3] nojalla. Ne pidetään kaupan suojatulla merkinnällä tai nimityksellä, ja sen vuoksi kaupan toimijat ja kuluttajat voivat tunnistaa ne ongelmitta. Lisäksi niitä pidetään useimmiten kaupan paikallisilla markkinoilla. Sen vuoksi on syytä säätää, etteivät tämän asetuksen säännökset saa vaikuttaa asetuksen (EY) N:o 510/2006 nojalla suojattuihin nimityksiin.On syytä säätää, että jäsenvaltiot nimeävät toimivaltaiset viranomaiset, joiden tehtävänä on suorittaa tässä asetuksessa määriteltyjen edellytysten noudattamista koskevia säännöllisiä tarkastuksia, sekä antaa säännökset, joiden turvin komissio voi varmistaa, tarvittaessa paikalla tehtävin tarkastuksin, että mainittuja edellytyksiä noudatetaan.Johdonmukaisuuden vuoksi ja kaikenlaisen kilpailun vääristymisriskin välttämiseksi on syytä säätää, että kolmansista maista tuotavaan lihaan on sovellettava tämän asetuksen säännöksiä.III – Komission ehdotuksen vaikutuksetEhdotuksen tavoitteena on lisätä enintään kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin olevan lihan kaupan pitämisen avoimuutta. Sen säännösten odotetaan parantavan yhteismarkkinoiden toimintaa ja kuluttajien tiedonsaantia.Kuten todettu, ehdotuksessa otetaan huomioon mahdollisuuksien mukaan jäsenvaltioissa voimassa olevat tuotantoa ja kulutusta koskevat käytänteet. Kahden alaluokan luomisen kahdeksan kuukauden perusteella ei pitäisi aiheuttaa ongelmia. Tämä raja on jo käytössä useissa jäsenvaltioissa, jotka ovat tähän ensimmäiseen luokkaan kuuluvien eläinten pääasiallisia tuottajia, mutta kun yhteisön nautakarja pienenee, se saattaisi myös kiinnostaa niitä muiden jäsenvaltioiden ensimmäisen alaluokan eläinten tuottajia, jotka eivät ole vielä ottaneet sitä käyttöön. Lisäksi pakollinen ikämerkintä tekee eri tyyppisten tuotteiden selvemmän erottamisen mahdolliseksi.Jos ehdotus hyväksytään sellaisenaan, jäsenvaltioiden suuri enemmistö suhtautuu enintään kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin olevan lihan myyntinimikkeiden käyttöön samalla tavalla.Muiden jäsenvaltioiden osalta ehdotuksessa säädetään ennen kaikkea toisen alaluokan eläimistä peräisin olevan lihan erottamisesta erilaisen myyntinimikkeen käyttöpakolla. Näin ollen ehdotuksella olisi vaikutuksia vain tähän tuotantoon. Useimmissa näistä maista suurin osa tästä tuotannosta menee kansalliseen kulutukseen. Lisäksi voidaan olettaa, että yhteisen maatalouspolitiikan vuoden 2003 uudistuksen ja tukien tuotannosta irrottamisen jälkeen kyseinen tuotanto vähenee joissakin näistä maista. Samalla on myös todettava, että tietyissä jäsenvaltioissa vuoden 2004 jälkeen tapahtunut naudanliha-alan hintojen nousu ei ole ollut niin suotuisaa tämän alaluokan eläimistä peräisin olevan lihan osalta kuin vanhempien nautaeläinten lihan osalta. Näiden kahden lihatyypin aiempi hinnanero on hävinnyt lähes kokonaan, ja jo todettu hintojen lasku voi tulevaisuudessa vielä kiihtyä. Sen vuoksi voidaan katsoa, että tämän ehdotuksen vaikutukset kyseiseen tuotantoon eivät oli merkittävimpiä.Eläinten hyvinvointia koskevat kysymykset kuuluvat terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston toimivaltaan. Tässä ehdotuksessa määritellään enintään kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin olevan lihan käytettävät myyntinimikkeet, eikä se estä toisaalla säädettyjen, eläinten hyvinvointia koskevien sääntöjen noudattamista. Kummankin määritellyn alaluokan eläimistä peräisin olevan lihan osalta on mahdollista asettaa etusijalle voimassa olevaa lainsäädäntöä tiukempien hyvinvointia koskevien sääntöjen noudattaminen vapaaehtoisten päällysmerkintöjen perusteella.Ehdotuksella ei ole vaikutusta yhteisön talousarvioon.2006/0162 (CNS)EhdotusNEUVOSTON ASETUSenintään kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin olevan lihan kaupan pitämisestäEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[4],sekä katsoo seuraavaa:(1) Naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999[5] 2 artiklan toisessa alakohdassa ja sen ensimmäisen alakohdan b alakohtaan liittyen säädetään, että neuvosto antaa muun muassa sellaisia toimenpiteitä, joilla pyritään edistämään naudanlihan tuotannon, jalostuksen ja kaupan pitämisen järjestäytymistä, koskevat yleiset säännöt.(2) Enintään kahdentoista kuukauden ikäisten nautaeläinten tuotantojärjestelmät ja näiden eläinten ominaisuudet teurastushetkellä eroavat usein jäsenvaltiosta toiseen. Yhteisön tärkeimmillä kuluttajamarkkinoilla näistä erilaisista tuotantojärjestelmistä peräisin oleva liha pidetään yleensä kaupan yhdellä ainoalla myyntinimikkeellä.(3) Kokemus on osoittanut, että tällaiset menettelyt ovat omiaan aiheuttamaan häiriöitä kaupankäyntiin ja lisäämään epäreilun kilpailun edellytysten muodostumista. Ne vaikuttavat näin suoraan yhteismarkkinoiden luomiseen ja toimintaan.(4) Tällaiset käytänteet voivat myös aiheuttaa sekaannusta kuluttajissa ja johtaa kuluttajia harhaan.(5) Yhteismarkkinoiden toiminnan parantamiseksi olisi enintään kahdentoista kuukauden ikäisten nautaeläinten lihan kaupan pitäminen järjestettävä niin avoimella tavalla kuin mahdollista. Näin myös vastaava tuotanto on mahdollista järjestää paremmin. Jotta tähän päästäisiin, on syytä täsmentää myyntinimikkeet, joita kullakin jäsenvaltioiden kielellä on käytettävä, kun enintään kahdentoista kuukauden ikäisten nautaeläinten lihaa pidetään kaupan. Näin parannetaan kuluttajien tiedonsaantia.(6) Eräissä tapauksissa enintään kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin oleva liha on suojattu maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006[6] nojalla. Ne pidetään kaupan suojatulla merkinnällä tai nimityksellä, ja sen vuoksi kaupan toimijat ja kuluttajat voivat tunnistaa ne ongelmitta. Sen vuoksi on syytä säätää, etteivät tämän asetuksen säännökset saa vaikuttaa asetuksen (EY) N:o 510/2006 nojalla suojattuihin nimityksiin.(7) Lukuisat tutkimukset ovat osoittaneet, että sellaiset lihan aistinvaraiset ominaisuudet kuin mureus, maku ja väri kehittyvät erityisesti eläinten iän ja ruokinnan myötä.(8) Komission vuonna 2005 järjestämässä julkisessa kuulemisessa kuluttajien enemmistö katsoi, että eläinten ikä ja ruokinta ovat tärkeitä perusteita, jotka luonnehtivat niistä peräisin olevaa lihaa. Eläinten teuraspainolla on heille sitä vastoin vähemmän merkitystä tässä yhteydessä.(9) Teurastusiän tarkastaminen on helpompi toteuttaa kuin käytetyn ruokinnan tarkastaminen. Lisäksi enintään kahdentoista kuukauden ikäisten eläinten tuotantojärjestelmä ja käytetty ruokintatyyppi liittyvät yleensä eläinten teurastusikään. Sen vuoksi eläinten ikään perustuvien erilaisten myyntinimikkeiden käytön pitäisi riittää tuomaan vaadittavaa avoimuutta.(10) Mainitun kuulemisen yhteydessä suurin osa kuluttajista katsoi enintään kahdentoista kuukauden ikäisten nautaeläinten ensimmäisen luokan vastaavan enintään kahdeksan kuukauden ikäisiä eläimiä. Tätä ikärajaa käytetään myös yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (ETY) N:o 2019/93, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001, (EY) N:o 1454/2001, (EY) N:o 1868/94, (EY) N:o 1251/1999, (EY) N:o 1254/1999, (EY) N:o 1673/2000, (ETY) N:o 2358/71 ja (EY) N:o 2529/2001 muuttamisesta 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003[7] 130 artiklassa eläinten teurastuspalkkiokelpoisuuden määrittämiseksi. Sen vuoksi vaikuttaa aiheelliselta käyttää tätä ikärajaa enintään kahdentoista kuukauden ikäisten nautaeläinten jakamiseksi kahteen alaluokkaan.(11) Kuulemisessa kävi myös ilmi, että jäsenvaltiosta riippuen samaan myyntinimikkeeseen voi kohdistua kuluttajien erilaisia odotuksia. Sen vuoksi vaikuttaa järkevältä, että kun myyntinimikkeitä valitaan, erilaiset käytänteet ja kulttuuriin liittyvät perinteet otettaisiin mahdollisuuksien mukaan huomioon, jotta kuluttajat voisivat tehdä odotuksiaan vastaavia valintoja.(12) On myös syytä säätää, että enintään kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin oleva liha on merkittävä niiden luokkaa vastaavalla kirjaintunnuksella ja teurastusikää koskevalla merkinnällä lihaan kiinnitettävässä päällysmerkinnässä.(13) Toimijoiden, jotka haluavat täydentää tässä asetuksessa säädettyjä myyntinimikkeitä muilla, vapaaehtoisesti annettavilla tiedoilla, on voitava tehdä sen nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden pakollisesta merkitsemisestä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 kumoamisesta 17 päivänä heinäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1760/2000[8] 16 tai 17 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.(14) Jotta voitaisiin taata päällysmerkinnöissä tämän asetuksen mukaisesti olevien tietojen moitteeton käyttö, on syytä säätää, että näiden tietojen todenperäisyyden takaavat tiedot rekisteröitäisiin kaikissa tuotannon ja kaupan pitämisen vaiheissa.(15) On syytä säätää, että jäsenvaltiot nimeävät toimivaltaiset viranomaiset, joiden tehtävänä on suorittaa tässä asetuksessa määriteltyjen edellytysten noudattamista koskevia säännöllisiä tarkastuksia, sekä antaa säännökset, joiden turvin komissio voi varmistaa, tarvittaessa paikalla tehtävin tarkastuksin, että mainittuja edellytyksiä noudatetaan.(16) Johdonmukaisuuden vuoksi on syytä antaa säännökset, joiden avulla voidaan varmistaa, että kolmansista maista tuotavan lihan osalta noudatetaan tämän asetuksen säännöksiä. Sitä varten on syytä säätää, että kun tarkastukset tekee riippumaton ulkopuolinen elin, tämä pystyy antamaan kaikki asiantuntemusta, puolueettomuutta ja tasapuolisuutta koskevat takeet.(17) Tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[9] mukaisesti,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla Tarkoitus ja soveltamisala1. Tämän asetuksen tarkoituksena on määritellä enintään kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin olevan lihan kaupan pitämisen edellytykset yhteisön alueella ja erityisesti käytettävät myyntinimitykset.Sitä sovelletaan enintään kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin olevaan lihaan, joka on tuotettu yhteisössä tai tuotu kolmansista maista.2. Tämän asetuksen soveltaminen ei rajoita neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1208/81[10] säännösten soveltamista.3. Tätä asetusta ei sovelleta enintään kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin olevaan lihaan, jota koskeva suojattu alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä on rekisteröity asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti.2 artikla MääritelmäTässä asetuksessa ’lihalla’ tarkoitetaan enintään kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin olevia ruhoja kokonaisuudessaan, luullista tai luutonta lihaa ja leikattuja tai leikkaamattomia muita eläimenosia, jotka tarjotaan tuoreena, pakastettuna tai jäädytettynä riippumatta siitä, onko ne kauppakunnostettu tai pakattu.3 artikla Nautaeläinten luokittelu teurastamollaToimijoiden on jaettava teurastettaessa kaikki enintään kahdentoista kuukauden ikäiset nautaeläimet 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun toimivaltaisen viranomaisen valvonnassa jompaankumpaan liitteessä I määritellyistä luokista.4 artikla Myyntinimikkeet1. Enintään kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin olevaa lihaa saa eri jäsenvaltioissa pitää kaupan ainoastaan liitteessä II luetelluilla, kullekin jäsenvaltiolle vahvistetuilla myyntinimikkeillä.Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja myyntinimikkeitä voidaan täydentää kyseisten lihanpalojen tai muiden eläimenosien nimeä tai kuvausta tarkoittavalla merkinnällä.2. Liitteessä II olevassa A kohdassa lueteltuja myyntinimikkeitä tai niistä johdettuja uusia nimikkeitä ei saa käyttää yli kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin olevaa lihaa kaupan pidettäessä.Myöskään termejä ”veau”, ”ternera” ”kalv”, ”Kalb”, ”veal”, ”vitello”, ”kalf”, ”μοσχάρι”, ”vitella” ja ”vitela” ei saa käyttää myyntinimikkeessä eikä mainita yli kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin olevan lihan päällysmerkinnässä.5 artikla Päällysmerkinnän pakolliset tiedot1. Toimijoiden on ilmoitettava enintään kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin olevan lihan päällysmerkinnässä kaikissa tuotannon ja kaupan pitämisen vaiheissa seuraavat tiedot, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY [11] 3 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1760/2000 13, 14 ja 15 artiklan soveltamista:a) tämän asetuksen liitteessä I määritellyn luokan kirjaintunnus;b) myyntinimike tämän asetuksen 4 artiklan mukaisesti;c) eläinten teurastusikä ilmoitettuna tapauksen mukaan joko muodossa ”teurastusikä: enintään n kuukautta”, kun on kyse enintään kahdeksan kuukauden ikäisistä eläimistä peräisin olevasta lihasta, ja ”teurastusikä: yli kahdeksan kuukautta mutta enintään n kuukautta”, kun on kyse yli kahdeksan ja enintään kahdentoista kuukauden ikäisistä eläimistä peräisin olevasta lihasta; n tarkoittaa kuukausien lukumäärää.2. Kun on kyse enintään kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin olevasta lihasta, joka tarjotaan myyntiin pakkaamattomana vähittäismyyntipaikalla loppukuluttajalle, jäsenvaltioiden on säädettävä yksityiskohtaiset säännöt siitä, miten 1 kohdassa tarkoitetut tiedot ilmoitetaan.Ne voivat olla säätämättä pakolliseksi 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tietojen ilmoittamista edellyttäen, että ostajan tiedonsaanti on varmistettu asianmukaisesti.6 artikla Päällysmerkinnän vapaaehtoiset tiedotToimijat voivat täydentää 5 artiklassa tarkoitettuja pakollisia tietoja asetuksen (EY) N:o 1760/2000 16 tai 17 artiklassa säädettyä menettelyä käyttäen hyväksytyillä vapaaehtoisilla tiedoilla.7 artikla RekisteröintijärjestelmäToimijoiden on otettava käyttöön enintään kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin olevan lihan jokaisessa tuotanto- ja kaupan pitämisvaiheessa yksityiskohtainen rekisteröintijärjestelmä.Ensimmäisessä alakohdassa säädettyä järjestelmää on sovellettava siten, että se takaa 5 ja 6 artiklassa tarkoitettujen päällysmerkinnän tietojen todenperäisyyden. Siihen on sisällyttävä erityisesti seuraavat tiedot:a) eläinten tunnistenumero ja syntymäaika;b) viitenumero, jonka avulla voidaan todeta yhteys yhtäältä lihan alkuperänä olevien eläinten tunnistamisen ja toisaalta lihan päällysmerkinnässä olevan myyntinimikkeen, teurastusiän ja luokan kirjaintunnuksen välillä;c) eläinten ja lihan laitokseen saapumispäivä ja laitoksesta poistumispäivä sekä maininta saapuneista ja poistuneista määristä, jotta saapumisten ja poistumisten välinen suhde voidaan todeta.8 artikla Viralliset tarkastukset1. Jäsenvaltioiden on nimettävä ennen [1 päivää heinäkuuta 2007] toimivaltainen viranomainen tai toimivaltaiset viranomaiset, jotka vastaavat tämän asetuksen soveltamista koskevista tarkastuksista, ja annettava ne komissiolle tiedoksi.2. Komissio tarkistaa yhdessä toimivaltaisten viranomaisten kanssa, että jäsenvaltiot noudattavat tämän asetuksen säännöksiä.Komission asiantuntijat tekevät tarvittaessa yhdessä asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja tarvittaessa jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa tarkastuksia paikalla tämän asetuksen täytäntöönpanon varmistamiseksi.Jäsenvaltion, jonka alueella tarkastus tehdään, on annettava komissiolle kaikki apu, jota se tehtäviensä hoidossa tarvitsee.9 artikla Kolmansista maista tuotu liha1. Kolmansista maista tuotu enintään kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin oleva liha on pidettävä yhteisön markkinoilla kaupan tämän asetuksen mukaisesti.2. Kolmannen maan toimijan, joka haluaa saattaa yhteisön markkinoille 1 kohdassa tarkoitettua lihaa, on annettava mainitun kolmannen maan nimeämän toimivaltaisen viranomaisen, tai jos sellaista ei ole, ulkopuolisen riippumattoman elimen valvoa toimintaansa. Tämän elimen on annettava takeet eurooppalaisessa standardissa EN 45011 tai julkaisussa Guide ISO/IEC 65 vahvistettujen edellytysten noudattamisesta (Tuotteita sertifioivat elimet. Yleiset vaatimukset).Toimivaltaisen viranomaisen tai tarvittaessa ulkopuolisen riippumattoman elimen on taattava, että tämän asetuksen edellytyksiä noudatetaan.10 artikla Täytäntöönpanosäännöt1. Tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätetään asetuksen (EY) N:o 1254/1999 43 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Tällaisia toimenpiteitä ovat erityisesti seuraavat:a) käytäntöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt 5 artiklassa tarkoitetun eläinten teurastusiän ja luokan kirjaintunnuksen ilmoittamiseksi siltä osin kuin on kyse käytettävien kirjainten sijaintipaikasta ja koosta;b) edellä 9 artiklassa tarkoitettu kauppa kolmansien maiden kanssa siltä osin kuin on kyse tämän asetuksen säännösten noudattamisen valvontaa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.2. Muutokset liitteisiin I ja II voidaan tehdä asetuksen (EY) N:o 1254/1999 43 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.11 artikla VoimaantuloTämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Sitä sovelletaan kaikkiin enintään kahdentoista kuukauden ikäisiin eläimiin, jotka teurastetaan [1 päivästä heinäkuuta 2007] lähtien.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITE IEnintään kahdentoista kuukauden ikäisten nautaeläinten luokatEnintään kahdentoista kuukauden ikäiset nautaeläimet jaetaan teurastushetkellä seuraaviin kahteen luokkaan:A) Luokka X: nautaeläimet, joiden ikä on enintään kahdeksan kuukauttaLuokan kirjaintunnus: X;B) Luokka Y: nautaeläimet, joiden ikä on yli kahdeksan kuukautta mutta enintään kaksitoista kuukauttaLuokan kirjaintunnus: Y.Jako toteutetaan jäsenvaltioissa nautaeläinten mukana seuraavan passin tietojen perusteella, tai jos sellaista ei ole, asetuksen (EY) N:o 1760/2000 5 artiklassa säädetyn atk-tietokannan perusteella.LIITE IIAsetuksen 4 artiklassa tarkoitettujen myyntinimikkeiden luetteloA) Luokkaan X kuuluvista nautaeläimistä peräisin oleva liha:Myyntimaa | Käytettävä myyntinimike |Belgia | veau, viande de veau / kalfsvlees / Kalbfleisch |Bulgaria | месо от малки телета* |Tšekki | telecí |Tanska | lyst kalvekød |Saksa | Kalbfleisch |Viro | vasikaliha |Kreikka | μοσχάρι γάλακτος |Espanja | ternera blanca (o lechal), carne de ternera blanca (o lechal) |Ranska | veau, viande de veau |Irlanti | veal |Italia | vitello, carne di vitello |Kypros | μοσχαράκι |Latvia | teļa gaļa |Liettua | veršiena |Luxemburg | veau, viande de veau / Kalbfleisch |Unkari | borjúhús |Malta | vitella |Alankomaat | kalfsvlees |Itävalta | Kalbfleisch |Puola | cielęcina |Portugali | vitela |Romania | carne de vitel* |Slovenia | teletina |Slovakia | teľacie mäso |Suomi | vasikanliha / kalvkött |Ruotsi | kalvkött |Yhdistynyt kuningaskunta | veal |* Edellyttäen, että Bulgarian ja Romanian liittymissopimus tulee voimaan tämän asetuksen antamispäivään mennessä. |B) Luokkaan Y kuuluvista nautaeläimistä peräisin oleva liha:Myyntimaa | Käytettävä myyntinimike |Belgia | jeune bovin, viande de jeune bovin / jongrundsvlees / Jungrindfleisch |Bulgaria | телешко месо* |Tšekki | hovězí z mladého dobytka |Tanska | kalvekød |Saksa | Jungrindfleisch |Viro | noorloomaliha |Kreikka | μοσχάρι |Espanja | ternera , carne de ternera |Ranska | jeune bovin, viande de jeune bovin |Irlanti | beef |Italia | vitellone, carne di vitellone |Kypros | μοσχάρι |Latvia | liellopu gaļa |Liettua | jautiena |Luxemburg | jeune bovin, viande de jeune bovin / Jungrindfleisch |Unkari | marhahús |Malta | canga |Alankomaat | rose kalfsvlees |Itävalta | Jungrindfleisch |Puola | wołowina |Portugali | vitelão |Romania | carne de tineret bovin* |Slovenia | meso mlade govedi |Slovakia | mäso z mladého dobytka |Suomi | nuori nauta / nötkött |Ruotsi | nötkött |Yhdistynyt kuningaskunta | beef |* Edellyttäen, että Bulgarian ja Romanian liittymissopimus tulee voimaan tämän asetuksen antamispäivään mennessä. |RAHOITUSSELVITYS |1. | BUDJETTIKOHTA: 05 02 13 | MÄÄRÄRAHAT: 388 milj. euroa |2. | TOIMENPITEEN NIMI: Enintään kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin olevan lihan kaupan pitämisestä annettu neuvoston asetus |3. | OIKEUSPERUSTA: EY:n perustamissopimuksen 37 artikla |4. | TOIMENPITEEN TAVOITE: Tämän asetuksen tarkoituksena on määritellä enintään kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin olevan lihan kaupan pitämisen edellytykset yhteisön alueella ja erityisesti käytettävät myyntinimitykset. |5. | VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON | 12 KUUKAUDEN JAKSO (milj. euroa) | KULUVA VARAINHOITOVUOSI 2006 (milj. euroa) | SEURAAVA VARAINHOITOVUOSI 2007 (milj. euroa) |5.0 | MENOT – EY:N TALOUSARVIOSTA (TUET/INTERVENTIOT) – KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA – MUUT | – | – | – |5.1 | TULOT – EY:N OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT) – KANSALLISELLA TASOLLA | – | – | – |2008 | 2009 | 2010 | 2011 |5.0.1 | MENOARVIO | – | – | – | – |5.1.1 | TULOARVIO | – | – | – | – |5.2 | LASKUTAPA: – |6.0 | MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA | KYLLÄ/ EI |6.1 | MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA | KYLLÄ/ EI |6.2 | LISÄTALOUSARVION TARVE | KYLLÄ/ EI |6.3 | MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT | KYLLÄ/ EI |HUOMAUTUKSIA: Enintään kahdentoista kuukauden ikäisistä nautaeläimistä peräisin olevan lihan myyntinimikkeiden vahvistamista koskevalla ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. |[1] EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 319/2006 (EUVL L 58, 28.2.2006, s. 32).[2] EYVL L 204, 11.8.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.[3] EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.[4] EUVL C ..., ..., s. ....[5] EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1913/2005 (EUVL L 307, 25.11.2005, s. 2).[6] EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.[7] EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 319/2006 (EUVL L 58, 28.2.2006, s. 32).[8] EYVL L 204, 11.8.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.[9] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.[10] EYVL L 123, 7.5.1981, s. 3.[11] EYVL L 109, 6.5.2000, s. 29.


type: other

text:
Firmanimi - Tasuta koduleht - Avaleht - Põhimäärus
 PõhimäärusKodukordVastuvõtu kordHoolekoguArenguvestlusedÕppekavaArengukavaVastuvõtu avaldusLahkumise avaldusPersonalSõbrad ja toetajadKasulikud lingid
 Jõgeva Aleviku Lasteaia põhimäärus
 Vastu võetud 09.09.2013 nr 5
 Määrus kehtestatakse “Koolieelse lasteasutuse seaduse” § 9 lõike 3 alusel
 (1) Jõgeva Aleviku Lasteaia (edaspidi lasteaed) põhimäärus sätestab asutuse tegevuse eesmärgid ja ülesanded, struktuuri ja juhtimise põhimõtted, õppe- ja kasvatuskorralduse alused, laste, lapsevanemate ja lasteaia töötajate õigused ja kohustused.
 (2) Lasteaed juhindub oma tegevuses “Koolieelse lasteasutuse seadusest”, “Eesti Vabariigi haridusseadusest”, muudest õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
 (3) Lasteaial on oma eelarve.
 (4) Lasteaial on oma nimega pitsat ja sümboolika.
 (5) Lasteaias suheldakse eesti keeles.
 § 2. Lasteaia nimetus ja asukoht
 (1) Lasteaia nimetus on Jõgeva Aleviku Lasteaed.
 (2) Lasteaed asub aadressil J. Aamisepa tn 6, Jõgeva alevik, Jõgeva vald, Jõgevamaa, 48309.
 § 3. Lasteaia liik ja struktuur
 (1) Lasteaed on Jõgeva valla munitsipaalomandis olev haridusasutus, mis võimaldab kuni seitsmeaastastele lastele hoidu ja alushariduse omandamist ning toetades lapse perekonda, soodustab lapse kasvamist ja arenemist ning tema individuaalsuse arvestamist.
 (2) Lasteaia liik on lasteaed.
 (3) Lasteaias töötab kaks liitrühma: noorem liitrühm ja vanem liitrühm.
 (1) Lasteaia õppe- ja kasvatuskorralduse aluseks on lasteaia õppekava, mis vastab koolieelse lasteasutuse riiklikule õppekavale. Lasteaia õppekava kinnitab direktor pedagoogilise nõukogu ettepanekul, kuulates ära hoolekogu arvamuse.
 (2) Lasteaial on oma tegevus- ja päevakava, mille koostamisel arvestatakse alushariduse raamõppekava ja valla kultuurilist omapära ning rahvatraditsioone. Tegevus- ja päevakava kinnitab direktor.
 (3) Lasteaed tagab laste tervise kaitse nende lasteaias viibimise ajal.
 (4) Lasteasutuse õppekava läbinule annab lasteasutus välja koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused. Vanem esitab koolivalmiduskaardi kooli, kus laps asub täitma koolikohustust.
 (5) Lastaed omab kehtivat koolitusluba, mis annab õiguse õppe- ja kasvatustegevuseks.
 (6) Lasteaial on teeninduspiirkond, mis on määratud vallavolikogu poolt. Väljaspool teeninduspiirkonda võib lapsi vastu võtta vabade kohtade olemasolul.
 (7) Laste lasteaeda vastuvõtmine ja sealt väljaarvamine toimub vallavalitsuse kehtestatud tingimustel ja korras.
 (8) Lasteaia lahtiolekuaja otsustab vallavalitsus, lähtudes hoolekogu ettepanekust ja vanemate vajadustest.
 (9) Lasteaia järjepideva arengu tagamiseks koostab lasteaed koostöös hoolekogu ja pedagoogilise nõukoguga lasteaia arengukava, mille kinnitamine toimub volikogu sätestatud korras. Arengukava avalikustatakse lasteaia veebilehel.
 § 5. Laste ja vanemate õigused ja kohustused
 (1) Lastel on õigus:
 1) vaimselt ja füüsiliselt tervislikule keskkonnale ja päevakavale, eneseusaldust ja vaimset erksust toetavale tegevusele ning pedagoogide igakülgsele abile ja toetusele alushariduse omandamisel;
 2) saada ettenähtud korras ainelist abi selleks eraldatud summadest ja fondidest.
 6) kasvatamist, õpetamist ja muud puudutavate vaidluste lahendamiseks pöörduda pedagoogilise nõukogu, hoolekogu või direktori poole, samuti vallavalitsuse ja riiklike järelevalveorganite poole.
 3) vallavolikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras tasuma igakuiselt osalus- ja õppetasu ning hoolekogu poolt kehtestatud ulatuses tasuma igakuiselt toitlustuskulu tasu;
 4) informeerima rühma õpetajat või lasteaia direktorit lapse puuduma jäämisest või lahkumisest.
 § 6. Personal
 (1) Lasteaia personali moodustavad pedagoogid ja teised töötajad.
 (2) Personali koosseisu ja töötasu määrab lasteaia direktori juhindudes volikogu poolt kinnitatud palgafondist.
 (3) Pedagoogi vaba ametikoha täitmiseks korraldab lasteaia direktor konkursi, mille läbiviimise korra kinnitab lasteaia hoolekogu direktori ettepanekul.
 (4) Personaliga sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab töölepingud lasteaia direktor.
 (5) Personali ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks lasteaia põhimääruse, töölepingute, ametijuhendite ja töökorralduse reeglitega.
 § 7. Töötajate õigused ja kohustused
 (1) Pedagoogid loovad tingimused laste kasvatamiseks ja arenemiseks vastastikusel lugupidamisel ning üksteisemõistmisel põhinevas koostöös laste ja nende kodudega.
 (2) Pedagoogide kohustused:
 1) vastutada lapse elu, tervise ja turvalisuse eest laste lasteaias viibimise ajal;
 2) tagada kehtiva õppekava, tegevus- ja päevakava järgimine;
 3) nõustada lasteaias käivate laste vanemaid ja teeninduspiirkonnas elavate lasteaias mittekäivate laste vanemaid nende soovil õppe- ja kasvatusküsimustes;
 4) valmistada lapsi ette kooli astumiseks.
 (3) Pedagoogidel on õigus:
 1) saada tööks vajalikku informatsiooni;
 2) saada tööks vajalikku täiendkoolitust ja nõuannet;
 3) saada puhkust 42 kalendripäeva aastas ja lisapuhkust vastavalt seadusele.
 (4) Muud töötajad:
 1) tagavad lasteaia majandusliku teenindamise, laste tervisliku ja nõuetekohase toitlustamise, pedagoogide abistamise ja lasteaia häireteta töö;
 2) tagavad lasteaia vara säilimise, selle korrashoiu, säästliku kasutamise ning taastamise rikkumise korral;
 3) jälgivad lasteaia territooriumi, ruumide ja sisseseade korrashoidu, töökaitse ja tuleohutuse vahendite korrasolekut, rakendavad abinõusid eeltoodu õigeaegseks remondiks ja informeerivad puudustest lasteaia direktorit;
 4) omavad õigust saada tööks vajalikku nõuannet ning täiendkoolitust;
 5) omavad õigust saada puhkust 28 kalendripäeva aastas ja lisapuhkust vastavalt seadusele.
 (5) Töötajatel on keeletud avalikustada lapselt saadud teavet lapse perekonna kohta.
 (6) Töötajad on kohustatud andma teavet lasteaia direktorile, valla haridus- või sotsiaaltöötajale lapse ebarahuldavast kasvukeskkonnast või kui on selgunud, et laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
 § 8. Juhtimine
 (1) Lasteaeda juhib direktor, kes on lasteaia seaduslik esindaja.
 (2) Lasteaia direktor:
 1) juhib lasteaia kasvatus-, õppe-, tervishoiu-, majandus- ja finantstegevust koostöös hoolekoguga;
 2) tagab õppe- ja kasvatuskorralduse vastavuse Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud raamõppekavale;
 3) tagab kohustuslike õppe- ja kasvatustegevusalaste dokumentide pidamise ja täitmise vastavalt haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud loetelule ja vormidele;
 4) koostab lasteaia eelarve projekti, mille kooskõlastab hoolekogu ja esitab projekti vallavalitsuse eelarve peaspetsialistile;
 5) vastutab volikogu poolt kehtestatud korras lasteaia vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise eest;
 6) tunnustab ja karistab personali;
 7) esindab lasteaeda erivolitusteta ja teostab seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks tehinguid Jõgeva Vallavolikogu poolt kehtestatud korras;
 8) kutsub kokku koosolekuid ja nõupidamisi;
 9) tagab personalile ohutud töötingimused, tutvustab töötaja tööle võtmisel, samuti töötamise ajal töösisekorraeeskirju, ametijuhendit, kodukorda, töökaitse- ja tuleohutusnõudeid;
 10) annab oma pädevuse piires käskkirju;
 11) loob tingimused koostööks;
 12) on aruandekohustuslik lasteaia hoolekogu ja vallavalitsuse ees;
 13) vastutab eelarve sihipärase kasutamise eest.
 (3) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kehtestab vallavalitsus. Konkursi võitnud isiku kinnitab ametisse vallavalitsus. Töölepingu direktoriga sõlmib, muudab ja ütleb üles vallavanem või tema volitatud ametiisik.
 § 9. Pedagoogiline nõukogu ja hoolekogu
 (1) Lasteaias on õppe- ja kasvatustegevuse arendamiseks, analüüsimiseks ja juhtimiseks vajalike otsuste vastuvõtmiseks pedagoogide nõukogu, mille liikmeks on lasteaia pedagoogid. Pedagoogiline nõukogu valib hoolekogu koosseisu ühe pedagoogide esindaja.
 (2) Lasteaias tegutseb alalise organina hoolekogu, kelle ülesanne on jälgida, et õppe- ja kasvatustegevus vastaks laste arengule ja huvidele ning teha sellesuunalist koostööd lasteasutuse personaliga.
 (3) Lasteaia iga rühma vanemad valivad õppeaasta algul hoolekogu koosseisu oma esindaja(d). Lisaks neile nimetab vallavalitsus hoolekogu koosseisu ühe isiku, kes jälgib lasteaia tegevuse vastavust valla huvidele. Direktor esitab hoolekogu koosseisu vallavalitsusele kinnitamiseks ühe kuu jooksul õppeaasta algusest arvates.
 § 10. Lasteaia vara, finantseerimine, aruandlus ja järelvalve
 (2) Lasteaia vara moodustavad talle omaniku poolt sihtotstarbeliseks valdamiseks ja kasutamiseks antud maa, hoone, seadmed, inventar ja muu vara.
 (3) Vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub Jõgeva Vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
 (4) Lasteaia finantseerimine toimub vastavalt Jõgeva Vallavolikogu poolt kinnitatud eelarvele.
 (5) Lasteaia rahastamine toimub eraldistest riigieelarvest ja vallaeelarve vahenditest, riigieelarve vahenditest täiskasvanute koolituse seaduses sätestatud alustel, vanemate poolt kaetavast osast ja annetustest.
 (6) Lasteaia vallaeelarvest kaetavate majandamiskulude, personali töötasu ja sotsiaalmaksu ning õppevahendite kulude katmises osalevad täies ulatuses teised vallad või linnad proportsionaalselt nende haldusterritooriumil alaliselt elavate selles lasteaias käivate laste arvuga.
 (7) Lasteaia raha ja vara kasutamist kontrollib Jõgeva Vallavalitsus.
 § 11. Lasteaia aruandlus ja järelevalve
 (1) Lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse alaseid dokumente täidetakse haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korra alusel.
 (2) Lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab riiklikku järelevalvet Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel Jõgeva maavanem.
 (3) Lasteaias viiakse läbi sisehindamist. Sisehindamise korra kehtestab lasteaia direktor.
 (4) Lasteaed koostab sisehindamise aruande vähemalt kord kolme õppeaasta jooksul. Aruandes tuuakse välja lasteaia tegevuse tugevused ja parendusvaldkonnad. Sisehindamise aruanne kooskõlastatakse lasteaia hoolekoguga ja lasteasutuse pidajaga ning aruande kinnitab lasteaia direktor.
 § 12. Ümberkorraldamine, ümberkujundamine, tegevuse lõpetamine
 (1) Lasteaia korraldab ja kujundab volikogu otsusel ümber vallavalitsus. Ümberkorraldamise või ümberkujundamise otsus tehakse arvestusega, et sellest on võimalik teavitada kirjalikult Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanemat, lasteaeda ja vanemaid (eestkostjaid, hooldajaid) vähemalt neli kuud enne ümberkorraldamise või ümberkujundamise tähtaega.
 (2) Lasteaia ümberkorraldamise või ümberkujundamise tulemusel moodustatud lasteaiale taotletakse koolitusluba.
 (3) Lasteaia tegevuse lõpetamine toimub käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korras.
 § 13. Põhimääruse kinnitamine ja muutmine
 Põhimääruse kinnitamine ja muutmine toimub vallavolikogu poolt sätestatud korras.
 Jõgeva Vallavalitsuse 27. augusti 2001. a määrus nr 17 „Jõgeva aleviku lasteaia põhimääruse kinnitamine“ tunnistatakse kehtetuks.


text:
 10.12.2005
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 315/3
 ROZSUDOK SÚDNEHO DVORA
 (veľká komora)
 z 18. októbra 2005
 vo veci C-405/03 (návrh na začatie prejudiciálneho konania podaný Gerechtshof te 's-Gravenhage): Class International BV proti Colgate-Palmolive Company, Unilever NV, SmithKline Beecham plc, Beecham Group plc (1)
 (Ochranné známky - Smernica 89/104/EHS - Nariadenie (ES) č. 40/94 - Práva z ochrannej známky - Používanie ochrannej známky v obchodnom styku - Dovoz originálnych výrobkov do Spoločenstva - Výrobky prepustené do colného režimu vonkajšieho tranzitu alebo colného uskladňovania - Zabránenie majiteľom ochrannej známky - Ponuka na predaj alebo predaj výrobkov prepustených do colného režimu vonkajšieho tranzitu alebo colného uskladňovania - Zabránenie majiteľom ochrannej známky - Dôkazné bremeno)
 (2005/C 315/06)
 Jazyk konania: holandčina
 Vo veci C-405/03, ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 234 ES, podaný rozhodnutím Gerechtshof te 's-Gravenhage (Holandsko) z 28. augusta 2003 a doručený Súdnemu dvoru 29. septembra 2003, ktorý súvisí s konaním: Class International BV proti Colgate-Palmolive Company, Unilever NV, SmithKline Beecham plc, Beecham Group plc, Súdny dvor (veľká komora), v zložení: predseda V. Skouris, predsedovia komôr P. Jann, C. W. A. Timmermans, A. Rosas a J. Malenovský, sudcovia C. Gulmann (spravodajca), R. Schintgen, N. Colneric, S. von Bahr, J. N. Cunha Rodrigues, A. Borg Barthet, M. Ilešič a J. Klučka, generálny advokát: F. G. Jacobs, tajomník: M. Ferreira, hlavná referentka, vyhlásil 18. októbra 2005 rozsudok, ktorého výrok znie:
 1.
 Článok 5 ods. 1 a 3 písm. c) prvej smernice Rady 89/104/EHS z 21. decembra 1988, o aproximácii právnych predpisov členských štátov v oblasti ochranných známok a článok 9 ods. 1 a 2 písm. c) nariadenia Rady (ES) č. 40/94 z 20. decembra 1993 o ochrannej známke spoločenstva sa majú vykladať v tom zmysle, že majiteľ ochrannej známky nemá právo zabrániť vstupu na územie Spoločenstva v colnom režime vonkajšieho tranzitu alebo colného uskladňovania originálnych výrobkov označených touto ochrannou známkou, ktoré neboli predtým uvedené na trh Spoločenstva týmto majiteľom ochrannej známky alebo s jeho súhlasom. Majiteľ ochrannej známky nemôže podmieniť prepustenie dotknutých tovarov do režimu vonkajšieho tranzitu alebo do režimu colného uskladňovania skutočnosťou, že v čase vstupu týchto tovarov na územie Spoločenstva bolo stanovené ich konečné určenie v tretej krajine, prípadne aj na základe kúpnej zmluvy.
 2.
 Pojmy „ponuka“ a „uvedenie na trh“ výrobkov uvedené v článku 5 ods. 3 písm. b) smernice 89/104 a v článku 9 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 40/94 môžu zahŕňať jednak ponuku a jednak predaj originálnych výrobkov označených ochrannou známkou, ktoré majú colný štatút tovarov, ktoré nie sú tovarmi Spoločenstva, ak je ponuka uskutočnená a/alebo predaj vykonaný v čase, keď sú tieto tovary prepustené do režimu vonkajšieho tranzitu alebo colného uskladňovania. Majiteľ ochrannej známky môže zabrániť ponuke alebo predaju týchto tovarov, ak nevyhnutne vedú k uvedeniu týchto výrobkov na trh v Spoločenstve.
 3.
 V prípade, akým je vnútroštátny spor, prináleží majiteľovi ochrannej známky predložiť dôkaz o okolnostiach umožňujúcich uplatnenie práva na zákaz upraveného v článku 5 ods. 3 písm. b) a c) smernice 89/104 a článku 9 ods. 2 písm. b) a c) nariadenia č. 40/94 tak, že preukáže buď prepustenie do voľného obehu tovarov, ktoré nie sú tovarmi Spoločenstva, označených jeho ochrannou známkou, alebo ponuku alebo predaj týchto tovarov, ktoré nevyhnutne vedú k ich uvedeniu na trh v Spoločenstve.
 (1) Ú. v. EÚ C 304, 13.12.2003.


type: contracts

text:
Svarbus teisinis pranešimas
 |
 21997D0327(03)
 Oficialusis leidinys L 085 , 27/03/1997 p. 0067 - 0067
 EEE jungtinio komiteto sprendimasNr. 2/971997 m. vasario 10 d.iš dalies keičiantis EEE susitarimo VI priedą (Socialinė apsauga)EEE JUNGTINIS KOMITETAS,atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą, patikslintą Protokolu, patikslinančiu Europos ekonominės erdvės susitarimą, toliau — Susitarimas, ypač į jo 98 straipsnį,kadangi Susitarimo VI priedas buvo iš dalies pakeistas gruodžio 13 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 78/96 [1];kadangi 1996 m. gegužės 31 d. Rekomendacija Nr. 20 dėl tarpusavio reikalavimų administravimo ir patenkinimo pagerinimo, kurią priėmė Europos Bendrijų Administracinė komisija dėl migruojančių darbuotojų socialinės apsaugos [2], turi būti įtrauktas į Susitarimą,NUSPRENDĖ:1 straipsnisSusitarimo VI priede po 47a punkto (Rekomendacija Nr. 19) įterpiamas šis punktas:"47b. 396 X 0592: 1996 m. gegužės 31 d. Rekomendacija Nr. 20 dėl tarpusavio reikalavimų administravimo ir patenkinimo pagerinimo (OL L 259, 1996 10 12, p. 19)."2 straipsnisRekomendacijos Nr. 20 tekstai islandų ir norvegų kalbomis, kurie pridedami prie šio sprendimo teksto atitinkamomis kalbomis, yra autentiški.3 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja 1997 m. kovo 1 d., jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį.4 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede.Priimta Briuselyje, 1997 m. vasario 10 d.EEE jungtinio komiteto varduPirmininkasC. Day[1] Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.[2] OL L 259, 1996 10 12, p. 19.--------------------------------------------------