text:
 |
 52011PC0398
 Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam /* COM/2011/0398 galīgā redakcija - 2011/0177 (APP) */
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.
 PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 1.1.
 Līgumā noteiktais pamatojums
 Saskaņā ar Līguma par Eiropas
 Savienības darbību (turpmāk „Līgums”) 312. pantu
 daudzgadu finanšu shēmu nosaka ar vienprātīgi pieņemtu
 Padomes regulu. Finanšu shēma „nosaka saistību apropriāciju gada
 maksimālo apjomu katrai izdevumu kategorijai un gada maksimālo apjomu
 maksājumu apropriācijām”, un tā „paredz visus citus
 noteikumus, kas nepieciešami ikgadējās budžeta procedūras sekmīgai
 norisei”.
 Pirmā daudzgadu finanšu shēma un
 iestāžu sadarbības un budžeta disciplīnas nosacījumi tika
 pieņemti pirms vairāk nekā 20 gadiem[1]. Gan pirmā shēma, gan tai
 sekojošās shēmas ievērojami uzlaboja un veicināja
 ikgadējo budžeta procedūru un sadarbību starp
 iestādēm, vienlaikus paaugstinot budžeta disciplīnu.
 Ietverot daudzgadu finanšu shēmu
 primārajos ES tiesību aktos, Līgumā tiek atzīta
 tās kā Eiropas Savienības budžeta arhitektūras
 stūrakmens nozīme.
 Par pašreizējo daudzgadu finanšu
 shēmu 2007.–2013. gadam iestādes vienojās 2006. gada
 maijā, un tā ir noteikta Iestāžu nolīgumā par budžeta
 disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[2] (turpmāk „pašreizējais IIA”).
 Jauno Līguma noteikumu īstenošanai
 Komisija 2010. gada 3. martā iesniedza divus priekšlikumus:
 Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu
 2007.–2013. gadam un jaunam Iestāžu nolīgumam par sadarbību
 budžeta jautājumos[3]
 (turpmāk „2010. gada marta priekšlikumi”). Abi priekšlikumi pēc
 to pieņemšanas nomainīs pašreizējo IIA un līdz ar
 tiem noteikumi, kas attiecas uz 2007.–2013. gada finanšu shēmu un
 iestāžu sadarbību budžeta procedūras laikā, tiks
 saskaņoti ar Līgumu. Tie pašreizējā IIA noteikumi,
 kuri līdz ar Līgumu nav zaudējuši aktualitāti,
 joprojām ir spēkā.
 Šajā paskaidrojuma rakstā
 aplūkoti elementi, kuri ir jauni salīdzinājumā ar 2010. gada
 marta priekšlikumiem un attiecas gan uz priekšlikumu regulai, ar ko nosaka
 daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (turpmāk „DFS
 regula”), gan Iestāžu nolīguma par sadarbību budžeta
 jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību projektu (turpmāk
 „IIA projekts”). Pamatojums grozījumiem saistībā ar
 Līguma stāšanos spēkā sniegts paskaidrojuma rakstā
 2010. gada 3. marta priekšlikumā regulai, ar ko nosaka daudzgadu
 finanšu shēmu 2007.–2013. gadam, un tas šeit nav jāatkārto.
 1.2.
 Ieteiktie jaunie noteikumi finanšu shēmai
 2014.–2020. gadam
 1.2.1.
 Svarīgākās politikas
 pamatnostādnes
 Priekšlikums DFS regulai un tam pievienotais IIA
 projekts liecina par Komisijas 2011. gada [2.] jūnijā
 pieņemtā paziņojuma „Stratēģijas „Eiropa 2020”
 budžets”[4]
 juridisku transponēšanu. To papildinās priekšlikums, ar ko groza
 Komisijas priekšlikumu regulai par finanšu noteikumiem, kurus piemēro ES
 ikgadējam budžetam, lai īstenotu dažus jaunos noteikumus no
 priekšlikumu paketes saistībā ar 2014.–2020. gada finanšu
 shēmu.
 Paziņojumā norādīti
 pašreizējo priekšlikumu svarīgākā struktūra un
 elementi, piem., ilgums, struktūra, kas atspoguļo
 stratēģiju „Eiropa 2020”, nepieciešamība nodrošināt
 lielāku elastību un pašā finanšu shēmā noteiktās
 summas.
 1.2.2.
 Elastība
 Kaut gan finanšu shēmas
 mērķis ir nodrošināt budžeta disciplīnu, vienlaikus tai
 jānodrošina atbilstīga elastība, laujot efektīvi
 piešķirt resursus un Eiropas Savienībai ātri reaģēt
 neparedzētās situācijās.
 Finanšu shēmas elastību vai
 stingrību ietekmē daudzi rādītāji, piem., finanšu
 shēmas aptvertais laika posms, izdevumu kategoriju skaits un veidojums, ES
 izdevumu īpatsvars, kas sākotnēji iedalīts
 dalībvalstīm un reģioniem vai sākotnēji noteikts,
 izmantojot „atsauces summas” tiesību aktos, par kuriem pieņemts
 koplēmums, katram maksimālajam izdevumu apjomam noteiktās
 rezerves un starp finanšu shēmā noteikto maksimālo apjomu un
 pašu resursu maksimālo apjomu atstātā rezerve.
 Izstrādājot priekšlikumus nākamajai finanšu shēmai,
 Komisija ņēma vērā šos elementus.
 Tomēr nesenā pieredze liecina, ka
 problēmām, ko rada neparedzēti notikumi ar globālu
 rezonansi, ir jauna kvalitāte. Jau pašreizējās finanšu
 shēmas pašā sākumā bija jāizmanto visi esošie
 noteikumi attiecībā uz elastību, tostarp pārskatītie
 uzstādījumi attiecībā uz shēmu kā tādu. ES
 arvien vairāk tiks pakļauta ekonomikas un sabiedrības
 globalizācijas radītajai ietekmei, klimata pārmaiņām,
 atkarībai no enerģētikas, migrācijas spiedienam un
 citām globālām problēmām, no kurām vairums
 attiecas uz jomām, kurās saskaņā ar Lisabonas līgumu
 palielināta ES atbildība un loma.
 Pareizi līdzsvarot stingru budžeta
 disciplīnu un izdevumu paredzamību, no vienas puses, un nepieciešamo
 elastību, ļaujot ES reaģēt uz neparedzētām
 problēmām, no otras puses, vienmēr būs sarežģīts
 politisks uzdevums. Pamatojoties uz pašas veikto novērtējumu par
 pašreizējā IIA darbību[5]
 un turpmākiem apsvērumiem budžeta pārskatīšanas[6] kontekstā, Komisija iesaka veikt
 ierobežotus, bet mērķtiecīgus uzlabojumus esošajos
 elastības noteikumos:
 1.
 Pirmkārt, elastības instrumenta un
 ārkārtas palīdzības rezerves plašā un
 regulārā izmantošana pašreizējā finanšu shēmā
 pierādījusi to nepieciešamību. Tanī pašā laikā
 pārvaldības pieredze — īpaši saistībā ar
 ārējām darbībām dažu pēdējo gadu laikā
 — parādījusi, ka ES bija apgrūtinoši izmantot dažādus
 instrumentus (piem., ārkārtas palīdzības rezervi,
 stabilitātes instrumentu, nepiešķirtas rezerves un elastības
 instrumentu) starptautisku notikumu un jaunu problēmu gadījumos.
 Tādējādi ir izteikts priekšlikums
 palielināt maksimālo summu, kas katru gadu pieejama elastības instrumenta
 un ārkārtas palīdzības rezerves ietvaros.
 Turklāt iespēja izmantot maksimālās gadā
 pieejamās summas neizmantoto daļu turpmākajos finanšu gados
 elastības instrumentam tiek pagarināta līdz
 n + 3 gadam, ārkārtas palīdzības rezervei
 šāda iespēja tiek ieviesta un ir līdz n + 1 gadam
 (attiecībā uz iespēju ārkārtas palīdzības
 rezervei ir nepieciešams noteikums Finanšu regulā). Ārkārtas
 palīdzības rezerves darbības joma ir paplašināta un aptver
 arī situācijas, kad pastāv īpašs spiediens, kuru rada
 migrācijas plūsmas pie ES ārējām robežām.
 Tādējādi abi instrumenti varēs
 veicināt ātrāku ES reakciju negaidītās
 situācijās, kuru apjoms ir ierobežots.
 2.
 Otrkārt, kaut gan Eiropas Savienības
 Solidaritātes fonds un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās
 fonds pierādījuši savu lietderīgumu, pašreizējā
 finanšu shēmā paredzētais maksimālais gada apjoms Eiropas
 Globalizācijas pielāgošanās fonda ietvaros
 (EUR 500 miljoni) nav izmantots. Izteikts priekšlikums nedaudz
 samazināt pieejamo summu līdz EUR 429 miljoni,
 vienkāršot procedūru atbalsta finansēšanai un izmaksai un
 paplašināt fonda darbības jomu, palīdzot arī mazināt
 globalizācijas radītās sekas zemniekiem.
 3.
 Treškārt, izteikts priekšlikums no 5 %
 līdz 10 % palielināt iespēju novirzīties no
 indikatīvajām summām programmās, kas pieņemtas
 saskaņā ar koplēmumu, tādējādi palielinot
 elastību kategoriju ietvaros.
 4.
 Ceturtkārt, Komisija izteiks priekšlikumu
 ieviest jaunu noteikumu Finanšu regulā, lai palielinātu elastību
 projektiem, kuri tiek finansēti saskaņā ar jaunizveidoto infrastruktūras
 instrumentu.
 Ņemot vērā šādu
 infrastruktūras projektu raksturu, daudzos gadījumos būs
 nepieciešama sarežģīta līgumu slēgšanas procedūra.
 Šādā situācijā pat neliela kavēšanās var
 radīt gada saistību apropriāciju zaudējumus un
 apdraudēt ne vien šo projektu dzīvotspēju, bet arī ES
 politisko apņemšanos modernizēt transporta, enerģētikas un
 telekomunikāciju tīklus un infrastruktūru. To nedrīkst
 pieļaut, tāpēc Finanšu regulā jānosaka iespēja
 automātiski pārgrāmatot uz nākamo finanšu gadu
 saistību apropriācijas, kas nav izmantotas finanšu gada beigās,
 un šāda iespēja attiektos uz projektiem, kuri tiek finansēti
 saskaņā ar infrastruktūras instrumentu.
 5.
 Piektkārt, ņemot vērā
 lauksaimniecības nozares neaizsargātību nozīmīgā
 krīzes situācijā, izteikts priekšlikums lauksaimniecības
 nozarē izveidot jaunu īpašu rezervi krīzes situācijām,
 kuras gada apjoms būtu 500 miljoni un kuras izmantošanas apmērs
 pārsniedz finanšu shēmā noteikto maksimālo apjomu.
 Procedūra šīs rezerves izmantošanai atbilst procedūrai, ko
 piemēro attiecībā uz rezervi palīdzībai
 ārkārtas gadījumos. Sīkāki noteikumi
 attiecībā uz atbilstību palīdzības saņemšanai no
 šīs rezerves noteikti īpašā tiesību aktā.
 6.
 Visbeidzot, joprojām pastāvēs
 nepieciešamība pārskatīt finanšu shēmu, lai risinātu
 neparedzētas situācijas, kurām ir nozīmīga finanšu
 ietekme. Lai nodrošinātu tādu pašu elastību kā
 pašreizējā IIA, izteikts priekšlikums izveidot „rezervi
 ārkārtas gadījumiem”, kuras izmantošanas apmērs
 pārsniegtu finanšu shēmā noteikto maksimālo apjomu, bet
 maksimālais apmērs būtu 0,03 % no ES NKI, saskaņā
 ar tādu pašu procedūru, kas noteikta pašreizējā IIA
 22. punktā.
 Elastības noteikumiem, kas tiek ieteikti
 DFS regulā un IIA projektā, izmanto 2010. gada
 priekšlikumos noteikto pieeju: saskaņā ar regulas 2. pantu pastāv
 iespēja izmantot finanšu shēmā neiekļautu īpašu
 instrumentu summas, kuras pārsniedz finanšu shēmā noteikto
 maksimālo apjomu. Pašu instrumentu noteikumi, to summas un izmantošanas
 procedūras iekļautas IIA. Tādējādi tiek
 nodrošinātas konsekventas procedūras un abu budžeta
 lēmējinstitūcijas iestāžu lomas (skatīt IIA
 projekta 10.–15. punktu).
 1.2.3.
 Īpaši garantiju noteikumi
 Ja saskaņā ar maksājumu
 bilances mehānismu vai Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu
 izsniegtā garantēta aizdevuma atmaksa jāsedz no ES budžeta,
 saskaņā ar Padomes Regulu Nr. 1150/2000 pastāv iespēja
 pieprasīt papildu pašu resursus, lai nodrošinātu juridiskās
 saistības attiecībā uz ES budžetu. Šādai skaidras naudas
 operācijai seko budžeta operācija, t. i., budžeta grozījuma
 ieviešana. Ikvienam budžeta grozījumam jāatbilst DFS noteiktajam
 maksimālajam apjomam. Ņemot vērā iesaistītās
 summas (Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma vai maksājumu
 bilances mehānisma garantētos aizdevumus), gandrīz noteikti
 būs nepieciešams pārskatīt DFS.
 Ir maz ticams, ka šāda situācija
 jelkad varētu rasties, bet, lai novērstu potenciālās
 problēmas, izteikts priekšlikums iekļaut DFS regulā noteikumu,
 kas izslēgtu šādus potenciālus izdevumus no finanšu shēmas
 (t. i., nepieciešamības gadījumā tiks izmantotas summas,
 kas pārsniedz finanšu shēmā noteiktās maksimālās
 summas).
 Attiecīgais maksimālais apjoms, kas
 ierobežo ES spēju garantēt aizdevumus no ES budžeta, ir pašu resursu
 maksimālais apjoms, nevis DFS maksimālais apjoms. Pieprasīt DFS
 pārskatīšanu šādas garantijas aktivizēšanas
 gadījumā būtu pretrunā ar likumdevēja nodomu.
 1.2.4.
 Ieguldījums apjomīgu projektu
 finansēšanā
 Ņemot vērā tādu
 lielāko tehnoloģijas attīstības programmu raksturu, kuru
 pamatā ir apjomīgi infrastruktūras projekti, īpaši Eiropas
 navigācijas satelītu programmas EGNOS un Galileo,
 šādiem projektiem nepieciešami īpaši noteikumi, kuru mērķis
 ir „norobežot” summas, kuras atbilst ieguldījumam no ES budžeta. Pieredze
 saistībā ar finanšu shēmu 2007.–2013. gadam liecina, ka šie
 jaunie noteikumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu ES izdevumu
 sakārtotu attīstību un ikgadējo budžeta procedūru
 netraucētu norisi.
 Tiesību aktiem par minētajām
 programmām jāatbilst šīs regulas finanšu noteikumiem.
 2.
 PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
 2.1.
 Regula, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu
 1. pants
 Formulējumā, kas dots
 1. pantā, norādīts finanšu shēmas ilgums un dota
 atsauce uz pielikumu, kurā dota finanšu shēmas tabula.
 2. pants. Finanšu shēmas
 maksimālā apjoma ievērošana
 Šī panta pirmajā punktā
 noteikts iestāžu pienākums ievērot maksimālo apjomu budžeta
 veidošanas laikā atbilstīgi Līguma noteikumiem.
 Otrajā punktā paredzēta
 iespēja nepieciešamības gadījumā pārsniegt noteikto
 maksimālo apjomu, ja tiek izmantoti finanšu shēmā
 neiekļauti instrumenti. IIA projekta 10.–15. punktā
 definētas ārkārtas palīdzības rezerves, Eiropas
 Savienības Solidaritātes fonds, elastības instruments, Eiropas
 Globalizācijas pielāgošanās fonds, jaunizveidotā rezerve
 krīzes situācijām lauksaimniecības nozarē un rezerve
 ārkārtas gadījumiem. Šie instrumenti nav iekļauti finanšu
 shēmā, un tie nodrošina, ka īpašos gadījumos pēc
 nepieciešamības tiek nodrošināts finansējums, kas pārsniedz
 finanšu shēmā noteikto maksimālo apjomu. Tie palielina finanšu
 shēmas elastību, un tos kopīgi izmanto abas budžeta
 lēmējinstitūcijas iestādes. Lai saglabātu
 pašreizējo elastību un iestāžu lomu minēto instrumentu
 izmantošanā, IIA projektā iekļautie noteikumi
 reglamentē šo instrumentu darbību.
 Trešajā punktā procedūra
 garantiju izmantošanai no ES budžeta attiecībā uz aizdevumiem, kas
 izsniegti saskaņā ar maksājumu bilances mehānismu un
 Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu, izslēgta no
 pienākuma ievērot finanšu shēmas maksimālo apjomu un
 attiecīgi tā tiek izslēgta no nepieciešamības
 pārskatīt DFS. Attiecīgais maksimālais apjoms, kas
 jāievēro, ir pašu resursu maksimālais apjoms.
 3. pants.
 Pašu resursu maksimālā apjoma ievērošana
 Salīdzinājumā ar
 2010. gada marta priekšlikumu šajā pantā tiek ieteikti šādi
 grozījumi: nepārprotama atsauce uz to, ka, izmantojot instrumentus,
 kurus var izmantot ārpus finanšu shēmas, un garantijas aizdevumam,
 kuras tiek segtas no ES budžeta, atbilstīgi Regulai (EK)
 Nr. 332/2002 vai Regulai (ES) Nr. 407/2010, arī
 jāievēro pašu resursu maksimālais apjoms.
 4. pants. Tehniskas finanšu
 shēmas korekcijas
 Finanšu shēma sniegta 2011. gada
 cenās. Saglabāta gan procedūra tehnisku korekciju veikšanai
 shēmā, gan deflators 2 % apmērā. Jauns elements
 ieviests 1. punkta c) apakšpunktā: tiek norādīta
 rezerves ārkārtas gadījumiem absolūtā summa, kas ir
 0,03 % no ES NKI, kā noteikts IIA projekta
 15. punktā.
 5. pants.
 Kohēzijas politikas finansējuma korekcijas
 Šis pants
 atveido pašreizējā IIA 17. punktu un 2010. gada marta priekšlikuma 5.
 pantu. Izdarītie grozījumi atspoguļo finanšu shēmas
 2014.–2020. gadam izpildes grafiku un izmaiņas finanšu shēmas
 struktūrā.
 6. pants.
 Korekcijas saistībā ar īstenošanu
 Formulējums šajā pantā,
 kurā paredzēti noteikumi korekcijām saistībā ar
 īstenošanu, atbilst pašreizējā IIA 18. punktam.
 Salīdzinājumā ar 2010. gada marta priekšlikumu šajā
 pantā netiek ieteikti grozījumi.
 7. pants. Struktūrfondu,
 Kohēzijas fonda, Lauku attīstības fonda un Eiropas
 Zivsaimniecības fonda koriģēšana
 Šajā pantā atveidots
 pašreizējā IIA 48. punkta teksts. Juridiskā
 bāze un programmas dokumenti parasti tiek gatavoti ilgi, tāpēc
 jāparedz juridisko tekstu vai programmu vēla pieņemšana.
 8. pants. Korekcijas
 saistībā ar pārmērīgu valsts budžeta deficītu
 Formulējums šajā pantā,
 kurā paredzēti noteikumi korekcijām saistībā ar
 pārmērīgu valsts budžeta deficītu, atveido
 pašreizējā IIA 20. punktu, un
 salīdzinājumā ar 2010. gada marta priekšlikumu šajā
 pantā nav veikti grozījumi.
 9. pants. Finanšu shēmas
 pārskatīšana
 Formulējums šajā pantā atbilst
 pašreizējā IIA 21.–23. punktam un 2010. gada marta
 priekšlikuma 8. pantam. Ir veikti daži grozījumi: 1) ir svītrots
 2010. gada marta priekšlikuma 8. panta 2. punktā
 paredzētais vispārīgais noteikums par priekšlikuma
 pārskatīšanas laiku, jo tas neatbilst pašreizējai praksei,
 ņemot vērā nepieciešamību rīkoties
 neparedzētās situācijās, kad tās rodas; 2) ir
 svītrota iespēja pielāgot finanšu shēmu ar kvalificētu
 balsu vairākumu, kā ieteikts 2010. gada marta priekšlikuma
 8. panta 3. punktā (ņemot vērā ieteikto
 elastības instrumentu paplašināšanu, tostarp rezerves
 ārkārtas gadījumiem ieviešanu); 3) tiek ieviests jauns
 5. punkts, kurā tiek precizēts, kādas citos pantos
 noteiktās finanšu shēmas korekcijas uzskatāmas par finanšu
 shēmas pārskatīšanu.
 10. pants. Finanšu shēmas
 koriģēšana, ja tiek pārskatīts Līgums
 Formulējums šajā pantā,
 kurā paredzēti noteikumi korekciju veikšanai Līguma
 pārskatīšanas gadījumā, atveido pašreizējā IIA
 4. punktu un atbilst 2010. gada marta priekšlikuma 9. pantam.
 11. pants. Finanšu shēmas
 koriģēšana saistībā ar paplašināšanos
 Formulējums šajā pantā atveido
 pašreizējā IIA 29. punktu un 2010. gada marta
 priekšlikuma 11. pantu.
 Pantu papildina jauns punkts, kurā dota
 īpaša atsauce uz iespējamo Kipras konflikta vispārēju
 risinājumu finanšu shēmas aptvertā perioda laikā.
 12. pants.
 Iestāžu sadarbība budžeta procedūras laikā
 Šī panta noteikumi
 atbilst 2010. gada marta priekšlikumam. Vispārīgi noteikumi
 sadarbībai budžeta procedūras laikā iekļauti DFS
 regulā, savukārt IIA projektā un tā pielikumā
 sniegti sīkāki noteikumi.
 13. pants. Kopējās
 ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) finansēšana
 Ir saglabāts 2010. gada marta
 priekšlikumā paredzētais noteikums, izņemot KĀDP
 pieejamās mazākās summas noteikšanu.
 14. pants. Iemaksas apjomīgu
 projektu finansēšanai
 Lielākajām tehnoloģijas
 attīstības programmām, kuru pamatā ir apjomīgi
 infrastruktūras projekti, īpaši Eiropas navigācijas
 satelītu programmām EGNOS un Galileo, nepieciešami
 īpaši noteikumi. Šādu noteikumu nepieciešamību nosaka šo
 projektu īpašās iezīmes, t. i., to ilgums ievērojami
 pārsniedz daudzgadu finanšu shēmas periodu, projekta riski var
 radīt ievērojamu izmaksu pārsniegumu, privātais
 kapitāls tiek iesaistīts šādos projektos ierobežotā
 apmērā vai vispār netiek iesaistīts, un
 īstermiņā vai vidējā termiņā netiek
 radīti ieņēmumi saistībā ar projekta komerciālu
 izmantošanu vai projektam piemīt drīzāk maza spēja
 radīt ieņēmumus.
 Tādējādi saskaņā ar
 ieteikto punktu tiek paredzēts „norobežot” summu, kas finanšu
 shēmā 2014.–2020. gadam pieejama Eiropas navigācijas
 satelītu programmām EGNOS un Galileo.
 15. pants. Vidēja termiņa
 novērtējums par finanšu shēmas īstenošanu
 Iekļauts jauns punkts, kurā noteikts
 termiņš finanšu shēmas darbības vidēja termiņa
 novērtējumam. Līdzīgs punkts iekļauts
 pašreizējā IIA (7. punkts un 1. deklarācija).
 16. pants. Pāreja uz nākamo
 finanšu shēmu
 Saskaņā ar šo pantu Komisijai ir
 pienākums iesniegt jaunu finanšu shēmu pirms 2018. gada
 1. janvāra, t. i., trīs gadus pirms finanšu shēmas
 beigām.
 Panta otrajā punktā ietverti
 noteikumi gadījumiem, ja līdz regulā noteiktās finanšu
 shēmas beigām netiek panākta vienošanās par jaunu finanšu
 shēmu.
 17. pants
 DFS regulas pēdējā pantā
 noteikts regulas spēkā stāšanās datums. IIA
 stājas spēkā tajā pašā dienā, jo abi juridiskie
 teksti viens otru papildina.
 2.2.
 Iestāžu nolīgums par sadarbību
 budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
 Ievads. IIA projekta
 1.–6. punkts
 IIA projekta
 ievaddaļā norādīta atsauce uz Līgumu
 (295. pantu), nolīguma saistošais raksturs, tā atbilstība
 citiem tiesību aktiem, kuri ir saistīti ar daudzgadu finanšu
 shēmu un budžeta procedūru, raksturota nolīguma struktūra
 un noteikts nolīguma spēkā stāšanās datums (tajā
 pašā datumā, kad stājas spēkā DFS regula).
 Ievadā atveidots 2010. gada marta
 priekšlikuma 1.–6. punkta formulējums.
 I daļa. Noteikumi, kas
 saistīti ar finanšu shēmu un īpašiem instrumentiem, kas nav
 iekļauti finanšu shēmā
 A. Noteikumi, kas saistīti ar finanšu
 shēmu
 IIA projekta
 7. punktā sniegti noteikumi par to, kā sniedzama
 informācija par darbībām, kas nav ietvertas budžetā
 (t. i., Eiropas Attīstības fonds), un par pašu resursu
 kategoriju attīstību. Tiek saglabāta prakse sniegt šādu
 informāciju, bet ierosināts turpmāk to sniegt nevis kopā ar
 finanšu shēmas tehnisko korekciju, bet gan ar dokumentiem, kas pievienoti
 budžeta projektam, jo tā ir loģiskāk. Iesniegšanas laiks
 praktiski nemainās (aprīļa beigas / maija sākums). Šie
 grozījumi jau iekļauti 2010. gada marta priekšlikumā.
 IIA projekta
 8. punkts attiecas uz rezervēm līdz maksimālajam apjomam.
 DFS regulā tiek noteikts maksimālais apjoms visām
 kategorijām, kas jāievēro ikgadējā budžeta
 procedūrā atbilstīgi Līgumam. Tomēr
 jāsaglabā prakse, saskaņā ar kuru pēc iespējas
 tiek saglabātas pietiekamas rezerves līdz maksimālajam apjomam.
 Šī prakse ir viens no iestāžu sadarbības aspektiem un
 iestāžu labas gribas apliecinājums budžeta procedūrā, un
 kā tāda tā iederas IIA. Šis noteikums ir saglabāts,
 nemainot pašreizējo praksi, un nav arī mainīts
 salīdzinājumā ar 2010. gada marta priekšlikumu.
 IIA projekta
 9. punktā sniegta atjaunota informācija par maksājumu
 apropriāciju prognozēm pēc 2020. gada, kas ir finanšu
 shēmas ceturtais gads, saskaņā ar pašreizējo praksi un
 2010. gada marta priekšlikumu.
 B. Noteikumi, kas saistīti ar
 īpašiem instrumentiem, kuri nav iekļauti finanšu shēmā
 IIA ir
 saglabāti pašreizējie instrumenti, kuri nav iekļauti finanšu
 shēmā (ārkārtas palīdzības rezerve,
 Solidaritātes fonds, elastības instruments un Eiropas
 Globalizācijas pielāgošanās fonds). DFS regulas
 2. pantā ir ieviesta iespēja tos vajadzības
 gadījumā izmantot, pārsniedzot finanšu shēmā noteikto
 maksimālo apjomu. Noteikumu nodalīšana divos tiesību aktos
 atbilst 2010. gada marta priekšlikumu loģikai.
 Salīdzinot ar 2010. gada marta
 priekšlikumu, veikti šādi grozījumi: tiek palielināts
 elastības instrumenta un ārkārtas palīdzības rezerves
 apjoms, tiek samazināts Eiropas Globalizācijas pielāgošanās
 fonda apjoms, pēc attiecīgu noteikumu ieviešanas Finanšu regulā
 tiks ieviesta iespēja izmantot ārkārtas palīdzības
 rezerves ietvaros pieejamās ikgadējās summas neizmantoto
 daļu līdz n + 1 gadam un tiek paplašināta šī
 instrumenta darbības joma, aptverot situācijas, kad pastāv
 īpašs spiediens, kuru rada migrācijas plūsmas pie ES
 ārējām robežām, šāda iespēja attiecībā
 uz elastības instrumentu tiek pagarināta no n + 2 gada
 līdz n + 3 gadam, tiek dzēsts noteikums, kas ierobežo
 summas, kas gadā pieejamas saskaņā ar Eiropas
 Globalizācijas pielāgošanās fondu, tā ka ir pieejamas tikai
 summas par pēdējiem diviem gadiem, kas nav tikušas izmantotas un uz
 kurām neattiecas saistības, un tiek paplašināta šī
 instrumenta darbības joma, palīdzot arī mazināt sekas,
 kādas globalizācija ir radījusi zemniekiem. Visas summa
 izteiktas 2011. gada cenās, lai tās atbilstu
 vispārējai finanšu shēmas sniegšanas formai. Izmantošanas
 procedūras ir vienkāršotas salīdzinājumā ar
 pašreizējo praksi.
 Izteikts priekšlikums lauksaimniecības
 nozarē izveidot jaunu īpašu rezervi krīzes situācijām.
 Sīkāki noteikumi attiecībā uz atbilstību
 palīdzības saņemšanai šīs rezerves ietvaros noteikti
 īpašā tiesību aktā. IIA nosaka rezerves apjomu un
 izmantošanas noteikumus.
 Tiek ieteikts jauns instruments, kas nav
 iekļauts finanšu shēmā — „rezerve ārkārtas
 gadījumiem”. Formulējums pēc būtības atbilst
 noteikumiem, kurus Padomes pieņēma savā 2011. gada
 18. janvāra nostājā par 2010. gada marta
 priekšlikumiem. Tomēr rezerves ārkārtas gadījumiem
 nodalīšana atbilst 2010. gada marta priekšlikumu loģikai,
 t. i., saglabāt IIA visus noteikumus, kuri attiecas uz
 īpašiem instrumentiem, kuri nav iekļauti finanšu shēmā.
 II daļa. Iestāžu
 sadarbības uzlabošana budžeta procedūras laikā
 A. Iestāžu sadarbības
 procedūra
 Noteikumi par iestāžu sadarbību
 budžeta procedūras laikā tika ievērojami grozīti
 salīdzinājumā ar pašreizējiem noteikumiem, lai
 nodrošinātu atbilstību jaunajai budžeta procedūrai, kas ieviesta
 ar Līgumu. Visi noteikumi iekļauti IIA pielikumā, kā
 ieteikts 2010. gada martā.
 Pielikumā iekļautie noteikumi
 atbilst 2010. gada marta priekšlikumam, bet tajos iekļauti
 grozījumi, par kuriem vienošanās tika panākta pēc
 iestāžu deklarācijas.
 B. Finanšu noteikumu iekļaušana
 leģislatīvajos aktos
 Tiek saglabāti pašreizējā IIA
 un attiecīgi 2010. gada marta priekšlikuma noteikumi. Iespēja
 novirzīties no tiesību aktos noteiktajām summām
 palielināta no 5 % līdz 10 %, lai palielinātu
 elastību kategoriju ietvaros. Šis noteikums neattiecas uz summām, kas
 piešķirtas dalībvalstīm uz visu finanšu regulas laiku, un DFS
 regulas 13. pantā noteiktajiem apjomīgajiem projektiem.
 C. Izdevumi saistībā ar
 nolīgumiem zivsaimniecības nozarē
 Tiek ierosināts pašreizējā IIA
 noteikumus par izdevumiem saistībā ar nolīgumiem
 zivsaimniecības nozarē saskaņot ar jaunajiem budžeta
 noteikumiem. Ierosinātā formulējuma maiņa atspoguļo
 tās pašreizējā teksta daļas, kuras joprojām ir
 būtiskas, un tās ir saistītas vienīgi ar labu
 sadarbību un iestāžu informēšanu par norisēm. Noteikumi
 atbilst 2010. gada marta priekšlikumam, un nebija nepieciešams veikt
 grozījumus.
 D. Kopējās ārpolitikas un
 drošības politikas finansēšana
 Noteikumi atbilst 2010. gada marta
 priekšlikumam, un nebija nepieciešams veikt grozījumus.
 E. Iestāžu iesaistīšanās
 Eiropas Attīstības fonda pārvaldībā
 Lai uzlabotu Parlamenta uzraudzību
 attiecībā uz Eiropas Attīstības fondu (EAF) un
 tuvinātu to noteikumiem par attīstības sadarbību, ko
 finansē no ES budžeta, tiek ieteikts ieviest jaunu noteikumu par dialogu ar
 Eiropas Parlamentu saistībā ar programmas dokumentiem, ko
 finansē Eiropas Attīstības fonds.
 F.
 Iestāžu sadarbība budžeta procedūras laikā
 saistībā ar administratīviem izdevumiem
 Tiek ieviests
 jauns punkts, kura mērķis ir pārliecināties, ka
 iestādes piekrīt katru gadu agrīnā budžeta procedūras
 posmā (laiks noteikts pielikumā) sadalīt savā starpā
 administratīvos izdevumus: ikgadējās atšķirības
 iestāžu administratīvo izdevumu līmeņos arī rāda,
 kā budžetu iespējami ietekmē Civildienesta noteikumu
 grozījumi un darbinieku skaita pakāpeniska samazināšana par 5 %
 laikposmā no 2013. līdz 2018. gadam visās iestādēs,
 struktūrās un aģentūrās.
 III daļa. ES līdzekļu
 pareiza finanšu pārvaldība
 Šajā daļā atveidots
 2010. gada marta priekšlikuma teksts par finanšu plānojumu (veicot
 dažas korekcijas, lai tekstu tuvinātu pašreizējai praksei),
 aģentūrām un Eiropas skolām (piebilstot, ka
 jāievēro tādi paši noteikumi kā jaunas aģentūras
 izveidošanas gadījumā, grozot attiecīgo tiesību aktu vai
 mainot aģentūras uzdevumus, un norādes par informāciju, kas
 jāietver ietekmes novērtējumā, kurš Komisijai jāveic
 pirms priekšlikuma par jaunas aģentūras vai jaunas Eiropas skolas
 izveidi).
 Iedaļa par jauniem vai inovatīviem
 finanšu instrumentiem vairs nav nepieciešama, jo Finanšu regulā tiks
 iekļauta jauna sadaļa, kura pilnībā būs veltīta
 finanšu instrumentiem un sīki izstrādātiem noteikumiem
 pārskatu sniegšanai par šādiem instrumentiem.
 2011/0177 (APP)
 Priekšlikums
 PADOMES REGULA
 ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu
 2014.–2020. gadam
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par
 Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 312. pantu
 un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo
 īpaši tā 106.a pantu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas
 priekšlikumu[7],
 ņemot vērā Eiropas Parlamenta
 piekrišanu[8],
 pēc tiesību akta projekta
 nosūtīšanas valstu parlamentiem,
 rīkojoties saskaņā ar
 īpašo likumdošanas procedūru,
 tā kā:
 (1)
 Šajā regulā nosakot saistību
 apropriāciju gada maksimālo apjomu katrai izdevumu kategorijai un
 gada maksimālo apjomu maksājumu apropriācijām,
 jāņem vērā [Padomes Lēmumā XXXX/XX/ES, Euratom]
 noteiktais saistību un pašu resursu maksimālais apjoms.
 (2)
 Ņemot vērā nepieciešamību
 panākt noteiktu paredzamību, sagatavojot un īstenojot
 vidēja termiņa ieguldījumus, finanšu shēmas noteiktais
 ilgums ir septiņi gadi, tas sākas 2014. gada 1. janvārī,
 un termiņa vidū tiek novērtēta finanšu shēmas
 īstenošana. Novērtējuma rezultāti tiek ņemti
 vērā finanšu shēmas pēdējo triju gadu laikā.
 (3)
 Lai Eiropas Savienība varētu
 reaģēt uz īpašiem neparedzētiem apstākļiem vai
 atļaut finansēt skaidri definētus izdevumus, ko nevar
 finansēt maksimālā apjoma ietvaros, kas pieejams vienai vai
 vairākām izdevumu kategorijām, kā noteikts finanšu
 shēmā, ir vajadzīgi īpaši instrumenti —
 ārkārtas palīdzības rezerve, Eiropas Savienības
 Solidaritātes fonds, elastības instruments, Eiropas
 Globalizācijas pielāgošanās fonds, rezerve krīzes
 situācijām lauksaimniecības nozarē un rezerve
 ārkārtas gadījumiem. Tādēļ gadījumos, kad
 nepieciešams izmantot īpašus instrumentus, ir nepieciešami īpaši
 noteikumi, kuri nodrošina iespēju uzņemties budžeta saistību
 apropriācijas, kas pārsniedz finanšu shēmā noteikto
 maksimālo apjomu.
 (4)
 Ja ES budžeta garantijas jāizmanto
 attiecībā uz aizdevumiem, kuri izsniegti saskaņā ar
 maksājumu bilances mehānismu un Eiropas finanšu stabilizācijas
 mehānismu, kā noteikts Padomes 2002. gada 18. februāra
 Regulā (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa
 finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz
 dalībvalstu maksājumu bilancēm[9],
 un Padomes 2010. gada 11. maija Regulā (ES)
 Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas
 mehānismu[10],
 jāizmanto tāda nepieciešamā summa, kas pārsniedz finanšu
 shēmā noteikto saistību un maksājumu apropriāciju
 maksimālo apjomu, tanī pašā laikā ievērojot pašu
 resursu maksimālo apjomu.
 (5)
 Finanšu shēma jānosaka 2011. gada
 cenās. Tāpat arī jāparedz noteikumi finanšu shēmas
 tehniskām korekcijām, lai pārrēķinātu
 maksimālo apjomu un pieejamās rezerves.
 (6)
 Finanšu shēmā nav jāņem
 vērā budžeta posteņi, kurus finansē no piešķirtajiem
 ieņēmumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES)
 Nr. [xxx/201x] par finanšu noteikumiem, ko piemēro Eiropas
 Savienības gada budžetam[11],
 nozīmē.
 (7)
 Jāparedz noteikumi citām
 situācijām, kad varētu būt vajadzīga finanšu
 shēmas korekcija. Šīs korekcijas var būt saistītas ar
 budžeta izpildi, pārmērīgu valsts budžeta deficītu,
 līgumu pārskatīšanu, paplašināšanos vai tādu jaunu
 noteikumu novilcinātu pieņemšanu, kuri regulē noteiktas
 politikas jomas.
 (8)
 Kohēzijai izaugsmei un
 nodarbinātībai paredzētā finansējuma sadale pa
 valstīm tiek noteikta, balstoties uz aplēsēm par iekšzemes kopproduktu
 (turpmāk "IKP") 2011. gada pavasarī. Ņemot
 vērā prognožu nedrošību un ietekmi uz aptvertajām
 dalībvalstīm, jāveic vidusposma novērtējums
 nolūkā salīdzināt prognozēto un faktisko IKP un
 tā ietekmi uz finansējumu. Ja IKP 2014.-2016. gadam atšķirsies
 par vairāk nekā +/- 5 % no 2011. gadā izmantotās
 prognozes, finansējumā attiecīgajām dalībvalstīm
 2018.-2020. gadam jāveic korekcijas. Jāievieš
 noteikumi attiecībā uz šo korekciju.
 (9)
 Var rasties nepieciešamība
 pārskatīt finanšu shēmu, ja izveidojas neparedzēti
 apstākļi, kurus nevar atrisināt finanšu shēmā
 noteiktā maksimālā apjoma ietvaros.Tādēļ
 šādos gadījumos jānodrošina iespēja pārskatīt
 finanšu shēmu.
 (10)
 Jāparedz vispārīgi noteikumi par
 iestāžu sadarbību budžeta procedūras laikā.
 (11)
 Lai veicinātu budžeta procedūras
 netraucētu norisi, jāparedz pamatnoteikumi kopējās
 ārpolitikas un drošības politikas izdevumu iekļaušanai
 budžetā un jānorāda kopējā summa laikposmam, uz kuru
 attiecas finanšu shēma.
 (12)
 Sīki izstrādāti noteikumi par
 iestāžu sadarbību budžeta procedūras laikā un
 kopējās ārpolitikas un drošības politikas izdevumu
 iekļaušanu budžetā ir paredzēti 201x. gada [..]
 Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju
 par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu
 pārvaldību[12].
 (13)
 Nepieciešami arī īpaši noteikumi
 attiecībā uz apjomīgiem infrastruktūras projektiem, kuru
 periods pārsniedz finanšu shēmas darbības laiku. Jānosaka
 maksimālais apjoms iemaksām šādos projektos no ES budžeta.
 Šādi lūgumi nedrīkst ietekmēt citus projektus, kuri tiek
 finansēti no ES budžeta.
 (14)
 Komisijai līdz 2018. gada
 1. janvārim jāiesniedz priekšlikums jaunai daudzgadu finanšu
 shēmai, lai iestādes to varētu pieņemt pietiekami
 savlaicīgi, pirms stājas spējā nākamā finanšu
 shēma. Ja līdz šajā regulā paredzētās finanšu
 shēmas termiņa beigām netiek pieņemta jaunā
 shēma, jāturpina piemērot šajā regulā noteikto
 shēmu,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
 1. pants
 Daudzgadu finanšu shēma
 Daudzgadu finanšu shēma laikposmam no
 2014. līdz 2020. gadam (turpmāk „finanšu shēma”) ir
 izklāstīta pielikumā.
 2. pants
 Finanšu shēmas maksimālā apjoma ievērošana
 1.
 Eiropas Parlaments, Padome un Komisija katras
 budžeta procedūras un katra gada budžeta izpildes laikā ievēro
 finanšu shēmā noteikto gada maksimālo izdevumu apjomu.
 2.
 Gadījumos, kad atbilstoši Padomes Regulai (EK)
 Nr. 2012/2002[13],
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1927/2006[14],
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai Nr. xxxx/201x[15] un
 201x. gada Iestāžu nolīgumam par sadarbību
 budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (turpmāk
 „iestāžu nolīgums”) ir nepieciešams izmantot
 ārkārtas palīdzības rezerves, Eiropas Savienības
 Solidaritātes fonda, elastības instrumenta, Eiropas
 Globalizācijas pielāgošanās fonda, rezerves krīzes
 situācijām lauksaimniecības nozarē un rezerves
 ārkārtas gadījumiem līdzekļus, saistību
 apropriācijas var iekļaut budžetā, pārsniedzot finanšu
 shēmā noteikto attiecīgo izdevumu kategoriju maksimālo
 apjomu.
 3.
 Ja jāizmanto garantija attiecībā uz
 aizdevumu, kuru sedz ES budžets atbilstīgi Regulai (EK)
 Nr. 332/2002 vai Regulai (ES) Nr. 407/2010, šādas
 garantijas apjoms pārsniedz finanšu shēmā noteikto
 maksimālo apjomu.
 3. pants
 Pašu resursu maksimālā apjoma ievērošana
 1. Nevienā gadā, uz ko
 attiecas finanšu shēma, vajadzīgā maksājumu
 apropriāciju kopsumma — pēc ikgadējās korekcijas un
 ņemot vērā jebkādas citas korekcijas vai
 pārskatīšanas, kā arī 2. panta 2. un 3. punkta
 piemērošanu —, nedrīkst radīt vajadzību pēc pašu
 resursiem, kas pārsniedz pašu resursu maksimālo apjomu, kurš noteikts
 [Lēmumā XXXX/XX/ES, Euratom].
 2. Vajadzības gadījumā
 finanšu shēmā noteikto maksimālo apjomu samazina, lai
 nodrošinātu pašu resursu maksimālā apjoma, kas noteikts
 saskaņā ar [Lēmumu XXXX/XX/ES, Euratom].
 4. pants
 Tehniskas korekcijas
 1. Katru gadu pirms budžeta
 procedūras n + 1 gadam Komisija finanšu shēmā
 veic šādas tehniskas korekcijas:
 a) maksimālā apjoma un
 saistību apropriāciju un maksājumu apropriāciju kopsummu
 pārvērtēšanu n + 1 gada cenās;
 b) aprēķinus par rezervi, kas
 pieejama līdz pašu resursu maksimālajam apjomam, kas noteikts [Lēmumā XXXX/XX/ES,
 Euratom];
 c) aprēķinu par rezerves
 ārkārtas gadījumiem absolūto summu, kas noteikta
 Iestāžu nolīguma 15. pantā.
 2. Komisija veiks
 1. punktā minētās tehniskās korekcijas, pamatojoties
 uz fiksētu deflatoru 2 % apmērā gadā.
 3. Šā panta
 1. punktā minēto tehnisko korekciju iznākumu un to
 pamatā esošās ekonomikas prognozes Komisija paziņo Eiropas
 Parlamentam un Padomei.
 4. Attiecībā uz
 attiecīgo gadu nevar veikt turpmākas tehniskas korekcijas ne
 attiecīgajā gadā, ne arī ex-post korekcijas
 turpmākajos gados.
 5. pants
 Kohēzijas politikas finansējuma korekcijas
 1.
 Ja tiek konstatēts, ka kādas
 dalībvalsts kumulatīvais iekšzemes kopprodukts (IKP)
 2014.-2016. gadā par vairāk nekā +/- 5 % ir
 novirzījies no kumulatīvā IKP, kas aplēsts
 2011. gadā, piešķirot dalībvalstīm kohēzijas
 politikas finansējumu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam,
 Komisija tehniskajā korekcijā attiecībā uz 2018. gadu
 koriģē summas, kuras attiecīgajai dalībvalstij
 piešķirtas minētajam laikposmam no kohēzijas atbalsta fondiem.
 2.
 1. punktā minēto korekciju
 kopējā neto ietekme — pozitīva vai
 negatīva — nedrīkst pārsniegt
 EUR 3 miljardus.
 3.
 Vajadzīgās korekcijas sadala
 vienādās proporcijās laikposmā no 2018. līdz
 2020. gadam, un tiek attiecīgi izmainīts finanšu shēmas
 atbilstošais maksimālais apjoms.
 6. pants
 Korekcijas saistībā ar īstenošanu
 Informējot Eiropas Parlamentu un Padomi
 par finanšu shēmā veikto tehnisko korekciju iznākumu, Komisija,
 ņemot vērā īstenošanu, iesniedz priekšlikumus par
 korekcijām attiecībā uz maksājumu apropriāciju
 kopsummu, kuras tā uzskata par vajadzīgām, lai nodrošinātu
 sistemātisku attīstību attiecībā uz saistību
 apropriācijām. Lēmumu par minētajiem priekšlikumiem
 pieņem līdz n gada 1. maijam.
 7. pants
 Struktūrfondu, Kohēzijas fonda, Eiropas Lauksaimniecības fonda
 lauku attīstībai un Eiropas Zivsaimniecības fonda
 koriģēšana
 1.
 Ja pēc 2014. gada 1. janvāra
 tiek pieņemti jauni noteikumi vai programmas attiecībā uz struktūrfondu,
 Kohēzijas fonda, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku
 attīstībai un Eiropas Zivsaimniecības fonda darbību, finanšu
 shēmu koriģē, lai 2014. gadā neizmantotās
 piešķirtās summas tiktu pārnestas uz turpmākiem gadiem,
 pārsniedzot izdevumu atbilstīgo maksimālo apjomu.
 2.
 Korekcijas, kas attiecas uz 2014. gadā
 neizmantoto piešķirto summu pārnešanu, jāpieņem līdz
 2015. gada 1. maijam.
 8. pants
 Korekcijas saistībā ar pārmērīgu valsts budžeta
 deficītu
 Ja saistībā ar
 pārmērīga valsts budžeta deficīta novēršanas
 procedūru tiek izbeigta budžeta saistību apturēšana
 attiecībā uz Kohēzijas fondu, Padome saskaņā ar
 Līgumu un attiecīgo pamataktu lemj par apturēto saistību
 pārnešanu uz turpmākajiem gadiem. N gada apturētās
 saistības nevar atkārtoti iekļaut budžetā pēc
 n + 2 gada.
 9. pants
 Finanšu shēmas pārskatīšana
 1.
 Neparedzētu apstākļu
 gadījumā finanšu shēmu var pārskatīt atbilstoši pašu
 resursu maksimālajam apjomam, kas noteikts [Lēmumā XXXX/XX/ES, Euratom].
 2.
 Veicot finanšu shēmas pārskatīšanu
 atbilstīgi 1. punktam, ņem vērā, kādā
 apjomā izdevumi pārdalāmi starp programmām, kas
 iekļautas izdevumu kategorijās, uz kurām attiecas pārskatīšana,
 izdarot īpašu atsauci uz apropriāciju jebkuru paredzamu nepietiekamu
 izmantošanu. Mērķis ir pēc iespējas panākt, lai
 neviena nozīmīga summa — gan absolūtā izteiksmē,
 gan procentos no jaunajiem plānotajiem izdevumiem — nepārsniegtu
 izdevumu kategorijai noteikto maksimālo apjomu.
 3.
 Veicot finanšu shēmas pārskatīšanu
 atbilstīgi 1. punktam, ņem vērā, kādā
 apjomā vienas izdevumu kategorijas maksimālā apjoma
 palielinājumu var izlīdzināt ar kādas citas izdevumu
 kategorijas maksimālā apjoma samazinājumu.
 4.
 Veicot finanšu shēmas pārskatīšanu
 atbilstīgi 1. punktam, tiek saglabāta atbilstīga
 attiecība starp saistībām un maksājumiem.
 5.
 Veikt šī dokumenta 3. panta
 2. punktā, 6., 7., 8., 10., 11 un 16. pantā
 minētās korekcijas arī nozīmē veikt finanšu
 shēmas pārskatīšanu.
 10. pants
 Finanšu shēmas koriģēšana, ja tiek pārskatīti
 Līgumi
 Ja finanšu shēmas darbības
 laikā tiek pārskatīti Līgumi un to pārskatīšana
 ietekmē budžetu, attiecīgi veic nepieciešamās korekcijas finanšu
 shēmā.
 11. pants
 Finanšu shēmas koriģēšana saistībā ar
 paplašināšanos un Kipras apvienošanos
 Ja finanšu shēmas darbības
 periodā ES tiek uzņemtas jaunas dalībvalstis, finanšu shēmu
 koriģē, ņemot vērā nepieciešamos izdevumus
 saistībā ar paplašināšanās sarunu iznākumu.
 Ja finanšu shēmas darbības
 periodā notiek Kipras apvienošanās, finanšu shēmu
 koriģē, ņemot vērā ņemot vērā Kipras
 konflikta vispārēju risinājumu un ar apvienošanos saistīto
 vajadzību pēc papildu finansējuma.
 12. pants
 Iestāžu sadarbība budžeta procedūras laikā
 Eiropas Parlaments, Padome un Komisija
 (turpmāk „iestādes”) veic visus pasākumus, lai sekmētu
 ikgadējās budžeta procedūras norisi.
 Iestādes godprātīgi sadarbojas
 visā procedūras laikā, lai saskaņotu savu nostāju.
 Iestādes sadarbojas, izmantojot atbilstošus savstarpējos kontaktus,
 lai uzraudzītu darba gaitu un analizētu visos procedūras posmos
 sasniegto konverģences līmeni.
 Iestādes pēc iespējas
 ciešāk saskaņo savus darba grafikus, lai process noritētu
 saskaņoti un vienoti, nodrošinot budžeta pieņemšanu
 galīgajā variantā.
 Trīspusējas sanāksmes var
 sasaukt visos procedūras posmos un dažādos pārstāvības
 līmeņos atkarībā no paredzamās apspriešanas rakstura.
 Visas iestādes saskaņā ar savu reglamentu norīko katras sanāksmes
 dalībniekus, nosaka to sarunu pilnvaras un savlaicīgi informē
 parējās iestādes par sanāksmju organizēšanu.
 13. pants
 Kopējās ārpolitikas un drošības politikas finansēšana
 Kopējās ārpolitikas un
 drošības politikas (turpmāk „KĀDP”) uzturēšanas izdevumu
 kopsummu pilnībā iekļauj vienā budžeta nodaļā
 KĀDP. Šī summa aptver faktiskās paredzamās vajadzības,
 kas izvērtētas, izstrādājot budžeta projektu, pamatojoties
 uz prognozēm, ko katru gadu sagatavo Savienības Augstais
 pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos,
 un pietiekamu rezervi neparedzētām darbībām. Rezervei
 līdzekļus nevar piešķirt.
 14. pants
 Iemaksas apjomīgu projektu finansēšanai
 Laikposmā no 2014. līdz
 2020. gadam no ES budžeta pieejamā maksimālā summa Eiropas
 navigācijas satelītu programmām (EGNOS un Galileo)
 ir EUR 7000 miljoni 2011. gada cenās.
 15. pants
 Vidēja termiņa novērtējums par
 finanšu shēmas īstenošanu
 Komisija 2016. gadā iesniedz
 novērtējumu par finanšu shēmas īstenošanu, kam
 nepieciešamības gadījumā pievieno attiecīgus priekšlikumus.
 16. pants
 Pāreja uz nākamo finanšu shēmu
 Komisija līdz 2018. gada
 1. janvārim iesniedz priekšlikumu par jaunu daudzgadu finanšu
 shēmu.
 Ja līdz 2020. gada 31. decembrim Padome
 nepieņem regulu, ar kuru tiek noteikta jauna daudzgadu finanšu shēma,
 maksimālo apjomu un citus noteikumus, kuri atbilst finanšu shēmas
 pēdējam darbības gadam, turpina piemērot, līdz tiek
 pieņemta regula, ar kuru tiek noteikta jauna finanšu shēma. Ja pēc 2020. gada Eiropas Savienībai pievienojas
 jaunas dalībvalstis, pagarināto finanšu shēmu vajadzības
 gadījumā koriģē, ņemot vērā
 pievienošanās sarunu iznākumu.
 17. pants
 Stāšanās spēkā
 Šī regula stājas spēkā
 trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības
 Oficiālajā Vēstnesī.
 Šī
 regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama
 visās dalībvalstīs.
 [..],
 Padomes
 vārdā —
 priekšsēdētājs
 PIELIKUMS
 Daudzgadu
 finanšu shēmas tabula
 [1] Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu
 un budžeta procedūras uzlabošanu, kas 1988. gada
 29. jūnijā noslēgts starp Parlamentu, Padomi un Komisiju
 (OV L 185, 15.7.1988., 33. lpp.).
 [2] Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada
 17. maija Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un
 pareizu finanšu pārvaldību (OV C 139, 14.6.2006.,
 1. lpp.).
 [3] COM(2010) 72 un
 COM(2010) 73
 [4] COM(2011) 500, 29.6.2011.
 [5] COM(2010) 185 galīgā
 redakcija, 27.4.2010., 2. nodaļa (4.–13. lpp.).
 [6] COM(2010) 700 galīgā redakcija,
 19.10.2010., īpaši 4.5.–4.7. iedaļa (23.–25. lpp.).
 [7] OV C , , .. lpp.
 [8] OV C , ,.. lpp.
 [9] OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.
 [10] OV L 118, 12.5.2010.,
 1. lpp.
 [11] OV L . .
 [12] OV C ...
 [13] OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.
 [14] OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.
 [15] OV L, .. lpp.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52015PC0098
 Proposta għal DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL dwar il-linji gwida tal-politika tal-Istati Membri għall-impjiegi /* COM/2015/098 final - 2015/0051 (NLE) */
 MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
 It-Trattat dwar il-Funzjonament
 tal-UE jistipula li l-Istati Membri għandhom iqisu l-politiki
 ekonomiċi tagħhom u l-promozzjoni tal-impjiegi bħala
 kwistjonijiet ta' interess komuni u għandhom jikkoordinawhom l-azzjoni
 tagħhom fi ħdan il-Kunsill. F'żewġ artikoli distinti, dan
 jistipula li l-Kunsill għandu jadotta linji gwida ġenerali
 għall-politika ekonomika (l-Artikolu 121) u linji gwida
 għall-impjiegi (l-Artikolu 148), filwaqt li jagħmilha ċara
 li dawn il-linji gwida tal-aħħar iridu jkunu konsistenti mal-linji
 gwida ta' qabel. B'din il-bażi ġuridika, il-linji gwida
 għall-politiki tal-impjiegi u ekonomiċi qed jiġu
 ppreżentati bħala żewġ strumenti legali separati daqskemm
 intrinsikament interrelatati:
 ·
 Rakkomandazzjoni tal-Kunsill dwar linji gwida
 ġenerali għall-politika ekonomika tal-Istati Membri u tal-Unjoni –
 Parti I tal-Linji Gwida Integrati;
 ·
 Deċiżjoni tal-Kunsill dwar il-linji gwida
 għall-politiki tal-Istati Membri dwar l-impjiegi – Parti II tal-Linji
 Gwida Integrati.
 Il-linji gwida ġew
 adottati għall-ewwel darba fl-2010 bħala "Pakkett Integrat"
 li fuqu ssejset l-istrateġija Ewropa 2020. Fl-2010 ġie
 deċiż ukoll li l-biċċa l-kbira tal-linji gwida integrati
 għandhom jibqgħu stabbli sal-2014. Filwaqt li linji gwida
 ġenerali għall-politika ekonomika jibqgħu jgħoddu għal
 kull żmien, il-linji gwida għall-impjiegi jeħtiġilhom
 jitfasslu kull sena.
 Minbarra li jixhdu l-ambitu u
 d-direzzjoni għal koordinazzjoni tal-politika tal-Istati Membri, il-linji
 gwida jipprovdu wkoll il-bażi għal rakkomandazzjonijiet
 speċifiċi għal kull pajjiż fl-oqsma rispettivi.
 Il-ġabra ta' "linji
 gwida integrati" li hemm bħalissa jirfdu l-istrateġija
 Ewropa 2020 fil-kuntest tal-metodu l-ġdid biex titfassal politika
 ekonomika mibnija fuq l-investiment, ir-riforma strutturali u r-responsabbiltà
 fiskali kif jistabbilixxi l-Istħarriġ Annwali 2015 tal-Kummissjoni
 dwar it-Tkabbir. Fl-istess waqt, il-linji gwida integrati għandhom
 jgħinu biex jinkiseb tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv
 u biex jintlaħqu l-miri tas-Semestru Ewropew tal-koordinazzjoni
 tal-politika ekonomika.
 Il-"Linji Gwida Integrati" huma:
 Linja gwida 1: Inkattru l-investiment
 Linja gwida 2: Inżidu
 t-tkabbir bit-twettiq tar-riformi strutturali
 Linja gwida 3: Inxejnu l-ostakli
 ewlenin għat-tkabbir u l-impjiegi fil-livell tal-UE
 Linja gwida 4: Intejbu
 s-sostenibbiltà u x-xejra favorevoli għat-tkabbir tal-finanzi
 pubbliċi
 Linja gwida 5: Inżidu
 d-domanda għax-xogħol
 Linja gwida 6: Insaħħu
 l-provvista tax-xogħol u l-ħiliet
 Linja gwida 7: Intejbu
 l-funzjonament tas-swieq tax-xogħol
 Linja gwida 8: Niżguraw
 l-imparzjalità, nitħabtu kontra l-faqar u nippromwovu l-opportunitajiet
 indaqs
 2015/0051 (NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar il-linji gwida tal-politika tal-Istati
 Membri għall-impjiegi
 IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidra t-Trattat dwar
 il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 148(2)
 tiegħu,
 Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni
 Ewropea,
 Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament
 Ewropew[1],
 Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kumitat
 Ekonomiku u Soċjali Ewropew[2],
 Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kumitat
 tar-Reġjuni[3],
 Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kumitat
 għall-Impjiegi,
 Billi:
 (1) L-Istati Membri u l-Unjoni
 għandhom jaħdmu sabiex tinħoloq strateġija koordinata
 għall-impjiegi b'mod partikolari biex issir promozzjoni għal forza
 tax-xogħol kwalifikata, imħarrġa u flessibbli u suq
 tax-xogħol li jadatta għat-tibdil ekonomiku, u sabiex jintlaħqu
 l-għanijiet kollha tal-impjiegi u l-progress soċjali li jistabbilixxi
 l-Artikolu 3 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Wara li jkunu kkunsidraw
 il-prattiċi nazzjonali relatati mar-responsabbiltajiet tal-ġestjoni u
 x-xogħol, l-Istati Membri għandhom jikkunsidraw il-promozzjoni tal-impjiegi
 bħala kwistjoni ta' interess komuni u għandhom jikkoordinaw l-azzjoni
 tagħhom f'dan ir-rigward fi ħdan il-Kunsill.
 (2) L-Unjoni trid titħabat
 kontra l-esklużjoni soċjali u d-diskriminazzjoni, tiżgura
 aċċess ugwali għad-drittijiet fundamentali u sseddaq
 il-ġustizzja u l-ħarsien soċjali. Waqt li tkun qed tiddefinixxi
 u timplimenta l-politiki u l-attivitajiet tagħha, l-Unjoni għandha
 tikkunsidra r-rekwiżiti marbuta mal-garanzija ta' protezzjoni soċjali
 xierqa, it-taħbit kontra l-esklużjoni soċjali u livell għoli
 ta' edukazzjoni u taħriġ.
 (3) Il-linji gwida
 għall-impjiegi huma konsistenti mal-linji gwida ġenerali
 għall-politiki ekonomiċi.
 (4) L-Istati Membri għandhom
 iqisu l-politiki ekonomiċi tagħhom bħala kwistjoni ta' interess
 komuni u jikkoordinawhom fi ħdan il-Kunsill. Il-linji gwida
 għall-impjiegi u l-linji gwida ġenerali għall-politika ekonomika
 għandu jadottahom il-Kunsill biex jiggwida l-politiki tal-Istati Membri.
 (5) Skont
 id-dispożizzjonijiet tat-Trattat, l-Unjoni Ewropea żviluppat u
 implimentat strumenti ta' koordinazzjoni tal-politika għall-politika
 fiskali u politiki makrostrutturali. Is-Semestru Ewropew jiġbor flimkien
 strumenti differenti f'qafas ġenerali għal sorveljanza ekonomika u
 baġitarja multilaterali integrata. Permezz ta' simplifikazzjoni u
 tisħiħ tas-Semestru Ewropew kif jistipula l-Istħarriġ
 Annwali 2015 tal-Kummissjoni dwar it-Tkabbir, se jkompli jitjieb l-operat
 tiegħu.
 (6) Il-kriżi finanzjarja u
 ekonomika wriet u enfasizzat dgħjufijiet importanti fl-ekonomija
 tal-Unjoni u l-Istati Membri tagħha. Il-kriżi ħarġet
 fid-dieher ukoll l-interdipendenza mill-qrib tal-ekonomiji tal-Istati Membri u
 s-swieq tal-impjiegi. Issa fi żmienna għandna l-isfida l-kbira li
 l-Unjoni toħloq tkabbir u impjiegi sodi, sostenibbli u inklużivi.
 Għal dan il-għan hemm bżonn azzjoni politika kkoordinata u
 ambizzjuża, kemm fil-livell tal-UE u kif ukoll fil-livell nazzjonali, li
 tkun konformi mad-dispożizzjonijiet tat-Trattat u l-governanza ekonomika
 tal-Unjoni. Billi jwaħħdu miżuri min-naħa tal-provvista u
 min-naħa tad-domanda, dawn l-azzjonijiet għandhom jagħtu spinta
 lill-investiment, iġeddu l-impenn għal riformi strutturali u
 jħaddmu r-responsabbiltà fiskali.
 (7) L-Istati Membri u l-Unjoni
 għandhom jindirizzaw ukoll l-impatt soċjali tal-kriżi u jimmiraw
 li jsawru soċjetà ta' koeżjoni fejn iċ-ċittadini jkollhom
 is-setgħa li jantiċipaw u jamministraw il-bidla, u li jkunu
 jistgħu jieħdu sehem b'mod attiv fis-soċjetà u l-ekonomija. Irid
 ikun żgurat aċċess u opportunitajiet għal kulħadd
 filwaqt li jonqsu l-faqar u l-esklużjoni soċjali, l-aktar billi jkun
 żgurat funzjonament effettiv tas-swieq tax-xogħol u s-sistemi
 tas-sigurtà soċjali u jitneħħew l-ostakli
 għall-parteċipazzjoni fis-suq tax-xogħol. L-Istati Membri għandhom
 jiżguraw ukoll li l-ġid tat-tkabbir ekonomiku jitqassam fost
 iċ-ċittadini kollha u r-reġjuni kollha.
 (8) Azzjoni konformi mal-linji
 gwida tkun kontribut importanti biex jintlaħqu l-għanijiet
 tal-istrateġija Ewropa 2020. Il-linji gwida huma ġabra integrata
 ta' politiki Ewropej u nazzjonali li l-Istati Membri u l-Unjoni għandhom
 jimplimentaw ħalli r-riformi strutturali kkoordinati jħallu effetti
 kollaterali pożittivi, issir taħlita tajba tal-politiki
 ekonomiċi ġenerali, u biex il-politiki Ewropej jagħtu kontribut
 aktar konsistenti biex jintlaħqu l-għanijiet tal-istrateġija
 Ewropa 2020.
 (9) Għalkemm dawn il-linji
 gwida huma indirizzati lill-Istati Membri u lill-Unjoni, dawn għandhom
 jitwettqu bi sħubija mal-awtoritajiet nazzjonali, reġjonali u lokali
 kollha, biex jitqarrbu l-parlamenti, u kif ukoll mas-sħab soċjali u
 r-rappreżentanti tas-soċjetà ċivili.
 (10) Il-linji gwida ġenerali
 għall-politiki ekonomiċi jiggwidaw lill-Istati Membri
 fl-implimentazzjoni tar-riformi, u jixhdu l-interdipendenza. Dawn huma konformi
 mal-Patt ta' Stabbiltà u Tkabbir. Dawn il-linji gwida għandhom isawru
 l-bażi għal rakkomandazzjonijiet speċifiċi
 għall-pajjiżi li l-Kunsill jaf jagħti lill-Istati Membri,
 ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 B'dan qed jiġu adottati l-linji gwida
 għall-politiki tal-Istati Membri dwar l-impjiegi, kif jistabbilixxi
 l-Anness. Dawn il-linji gwida għandhom jiffurmaw parti mill-"Linji
 Gwida Integrati".
 Artikolu 2
 Fil-politiki dwar l-impjiegi u fil-programmi
 tar-riformi tal-Istati Membri għandhom jitqiesu l-linji gwida li hemm
 fl-Anness, u għandhom jiġu rrappurtati f'konformità
 mal-Artikolu 148(3) tat-Trattat.
 Din id-Deċiżjoni hi indirizzata
 lill-Istati Membri.
 Magħmul fi Brussell,
 Għall-Kunsill
 Il-President
 [1] ĠU C , , p.
 [2] ĠU C , , p.
 [3] ĠU C , , p.
 ANNESS
 Il-linji gwida tal-politika
 tal-Istati Membri għall-impjiegi
 Parti II tal-Linji Gwida Integrati
 Linja gwida 5: Inżidu d-domanda
 għax-xogħol
 L-Istati Membri għandhom
 jiffaċilitaw il-ħolqien tal-impjiegi, inaqqsu l-ostakli lin-negozji
 biex iħaddmu, jippromwovu l-intraprenditorija, u b'mod partikolari
 għandhom jappoġġjaw il-ħolqien u t-tkabbir ta'
 intrapriżi żgħar ħalli tiżdied ir-rata tan-nisa u
 l-irġiel fis-suq tax-xogħol. L-Istati Membri għandhom
 jippromwovu wkoll b'mod attiv l-ekonomija soċjali u jrawmu l-innovazzjoni
 soċjali.
 Il-ħaddiema għandu jonqsilhom
 il-piż tat-taxxa u minflok dan għandhom jerfgħuh sorsi
 oħrajn ta' tassazzjoni li jagħmlu inqas ħsara lill-impjiegi u
 lit-tkabbir filwaqt li għandu jitħares id-dħul għal
 protezzjoni soċjali adegwata u l-infiq li jsaħħaħ
 it-tkabbir. It-tnaqqis fit-tassazzjoni fuq ix-xogħol għandu jkun
 immirat lejn komponenti rilevanti tal-piż tat-taxxa u għandu jsir
 bil-ħsieb li jonqsu l-ostakli u d-diżinċentivi għall-parteċipazzjoni
 fis-suq tax-xogħol, b'mod partikolari għall-aktar persuni
 mbiegħda mis-suq tax-xogħol.
 Mas-sħab soċjali, l-Istati Membri
 għandhom jinkoraġġixxu mekkaniżmi tal-iffissar tal-pagi
 ħalli l-pagi jkunu jistgħu jwieġbu għall-iżviluppi
 fil-produttività. Għalhekk għandhom jitqiesu d-differenzi fil-ħiliet
 u l-kundizzjonijiet tas-suq tax-xogħol lokali kif ukoll d-diverġenzi
 fil-prestazzjoni ekonomika bejn ir-reġjuni, is-setturi u l-kumpaniji. Meta jiġu biex jiffissaw il-pagi minimi, l-Istati
 Membri u s-sħab soċjali għandhom iqisu l-impatt li dawn iħallu
 fuq il-faqar fost dawk li jaħdmu, il-ħolqien tal-impjiegi u
 l-kompetittività.
 Linja gwida 6: Insaħħu
 l-provvista tax-xogħol u l-ħiliet
 L-Istati Membri għandhom jippromwovu
 l-produttività u l-impjegabbiltà permezz ta' provvista adegwata ta'
 għarfien u ħiliet rilevanti. L-Istati Membri għandhom
 jagħmlu l-investimenti meħtieġa fis-sistemi tal-edukazzjoni u
 t-taħriġ vokazzjonali u għandhom itejbu l-effikaċja u
 l-effiċjenza tagħhom ħalli jiżdied il-livell
 tal-ħiliet tal-forza tax-xogħol, u b’hekk din tkun tista'
 tantiċipa aħjar u tissodisfa l-ħtiġijiet tant flessibbli
 tas-swieq tax-xogħol dinamiċi f'ekonomija li qed issir dejjem aktar
 diġitali. L-Istati Membri għandhom iżidu l-isforzi tagħhom
 biex itejbu l-aċċess għal tagħlim ta' kwalità fost l-adulti
 kollha u jimplimentaw strateġiji għal xjuħija attiva ħalli
 tiżdied il-ħajja tax-xogħol.
 Għandhom jiġu indirizzati l-livelli
 għoljin tal-qgħad filwaqt li jkun evitat il-qgħad fit-tul.
 Permezz ta' strateġiji komprensivi u li jsaħħu lil xulxin
 għandu jonqos l-għadd ta' persuni qiegħda għal żmien
 twil, billi fost l-oħrajn jingħata appoġġ attiv
 speċifiku lil dawn il-persuni biex jerġgħu lura fis-suq
 tax-xogħol. Anke l-qgħad fost iż-żgħażagħ
 għandu jiġi indirizzat b'mod komprensiv billi l-istituzzjonijiet
 rilevanti jingħataw il-mezzi meħtieġa ħalli l-Pjanijiet ta'
 Implimentazzjoni nazzjonali tal-Garanzija
 għaż-Żgħażagħ tagħhom jimplimentawhom
 għalkollox u b'mod konsistenti.
 Għandhom jiġu indirizzati
 d-dgħjufijiet strutturali fis-sistemi tal-edukazzjoni u t-taħriġ
 ħalli jkunu żgurati riżultati tat-tagħlim ta' kwalità
 filwaqt li jkun evitat u jingħeleb it-tluq bikri mill-iskola. L-Istati
 Membri għandhom itejbu r-riżultati tas-sistema edukattiva u
 jikkunsidraw sistemi ta' tagħlim doppju u t-titjib tat-taħriġ
 professjonali, u fl-istess waqt iżidu l-opportunitajiet biex
 il-ħiliet miksuba jiġu rikonoxxuti 'l barra mis-sistema
 tal-edukazzjoni formali.
 Għandhom jonqsu l-ostakli
 għall-parteċipazzjoni fis-suq tax-xogħol l-aktar għan-nisa,
 l-anzjani, iż-żgħażagħ, il-persuni b'diżabbiltà u
 l-migranti legali. Fis-suq tax-xogħol għandhom ikunu żgurati
 l-ugwaljanza bejn is-sessi, inkluż b'paga ugwali, u l-aċċess
 għal servizzi ta' edukazzjoni u kura ta' kwalità fil-bidu tat-tfulija.
 L-Istati Membri għandhom jużaw
 il-Fond Soċjali Ewropew u fondi oħrajn ta' appoġġ li
 għandha l-Unjoni biex itejbu l-impjiegi, l-inklużjoni soċjali,
 l-edukazzjoni u l-amministrazzjoni pubblika.
 Linja gwida 7: Intejbu l-funzjonament
 tas-swieq tax-xogħol
 L-Istati Membri għandhom inaqqsu
 s-segmentazzjoni fis-suq tax-xogħol. Għandhom isiru regoli li
 jħarsu x-xogħol u l-istituzzjonijiet ħalli jinħoloq ambjent
 xieraq għar-reklutaġġ filwaqt li dawn ikunu joffru livelli
 xierqa ta' protezzjoni lil min jaħdem u lil min qed ifittex jew
 jaħdem b'kuntratt temporanju jew b'kuntratt tax-xogħol indipendenti.
 Għandhom ikunu żgurati impjiegi ta' kwalità, u dan mil-lat sigurtà
 soċjoekonomika, opportunitajiet ta' edukazzjoni u taħriġ,
 kundizzjonijiet tax-xogħol (inkluża s-saħħa u s-sikurezza)
 u bilanċ bejn ix-xogħol u l-ħajja.
 Filwaqt li jibqgħu konformi mal-prattiki
 nazzjonali, meta jkunu qed ifasslu u jwettqu riformi u politiki rilevanti,
 l-Istati Membri għandhom jinvolvu mill-qrib lill-parlamenti nazzjonali u
 lis-sħab soċjali, u għandhom jappoġġaw it-titjib
 tal-funzjonament u l-effettività tad-djalogu soċjali fil-livell
 nazzjonali.
 L-Istati Membri għandhom isaħħu
 l-politiki attivi tas-suq tax-xogħol billi jagħmluhom aktar immirati,
 jilħqu aktar 'il bogħod, aktar mifruxin, u jinteraġġixxu
 aktar ma' miżuri passivi. Billi jipprovdu servizzi pubbliċi
 tal-impjiegi li jagħtu appoġġ individwalizzat u billi
 jinħolqu sistemi li jkejlu l-prestazzjoni, dawn il-politiki għandhom
 jimmiraw li jtejbu t-tqabbil fis-suq tax-xogħol u jgħinu għal
 tranżizzjonijiet sostenibbli fis-suq tax-xogħol. L-Istati Membri
 għandhom jiżguraw ukoll li b'mod effettiv, is-sistemi tal-protezzjoni
 soċjali tagħhom jattivaw u jagħmluha possibbli biex kull min
 jista', jieħu sehem fis-suq tax-xogħol, filwaqt li jipproteġu
 lil dawk li (temporanjament) huma esklużi mis-swieq tax-xogħol u/jew
 ma jistgħux jieħdu sehem fihom, u jħejju lill-individwi
 għal riskji potenzjali, billi jinvestu fil-kapital uman. L-Istati Membri
 għandhom jippromwovu swieq tax-xogħol inklużivi miftuħa għal
 kulħadd u jistabbilixxu miżuri effettivi kontra d-diskriminazzjoni.
 Għandna tkun żgurata l-mobbiltà
 tal-ħaddiema ħalli jiġi sfruttat il-potenzjal sħiħ ta'
 suq tax-xogħol Ewropew, u fost l-oħrajn dan jista' jsir billi
 jissaħħu t-trasferibbiltà tal-pensjonijiet u r-rikonoxximent
 tal-kwalifiki. Fl-istess waqt, l-Istati Membri għandhom jilqgħu
 għall-abbuż tar-regoli eżistenti.
 Linja gwida 8: Niżguraw
 l-imparzjalità, nitħabtu kontra l-faqar u nippromwovu l-opportunitajiet
 indaqs
 L-Istati Membri għandhom jimmodernizzaw
 is-sistemi tal-protezzjoni soċjali tagħhom ħalli jagħtu
 protezzjoni effettiva, effiċjenti u adegwata f'kull skaluna tal-ħajja
 taċ-ċittadini, filwaqt li jkunu jiżguraw il-ġustizzja u
 jindirizzaw l-inugwaljanzi. Hemm bżonn politiki soċjali simplifikati
 u aktar immirati li jkunu kumplimentati b'kura tat-tfal u edukazzjoni ta'
 kwalità għall-but ta’ kulħadd, taħriġ u għajnuna
 fl-impjiegi, appoġġ għall-akkomodazzjoni u kura
 tas-saħħa aċċessibbli, hemm bżonn aċċess
 għal servizzi bażiċi bħal kont bankarju u internet u
 azzjoni biex ikun evitat it-tluq bikri mill-iskola u tingħeleb
 l-esklużjoni soċjali.
 Għal dak il-għan għandhom
 jintużaw bosta strumenti varji iżda b'mod komplementari, fosthom
 servizzi ta’ għajnuna u attivazzjoni tax-xogħol u appoġġ
 għad-dħul li jkunu maħsuba skont il-ħtiġijiet
 individwali. Is-sistemi tal-protezzjoni soċjali għandhom jitfasslu
 b'tali mod li kull persuna intitolata għalihom issibha faċli
 tużahom, b'tali mod li jkunu jappoġġaw l-investiment fil-kapital
 uman, u jkunu jgħinu biex ikun evitat il-faqar, biex dan jonqos u biex
 iċ-ċittadini jitħarsu minnu.
 Għandha ssir riforma fis-sistemi
 tal-pensjonijiet ħalli jkunu żgurati s-sostenibbiltà u l-adegwatezza
 tagħhom għan-nisa u għall-irġiel fil-kuntest
 taż-żieda fil-lonġetività u tal-bidla demografika, fosthom billi
 jintrabtu l-etajiet statutorja tal-irtirar mal-istennija tal-għomor, billi
 jiżdiedu l-etajiet tal-irtirar effettivi, u billi jinħoloq tfaddil
 tal-irtirar kumplimentari.
 L-Istati Membri għandhom itejbu
 l-aċċessibbiltà, l-effiċjenza u l-effikaċja tal-kura
 tas-saħħa u s-sistemi tal-kura fit-tul filwaqt li jissalvagwardjaw
 is-sostenibbiltà fiskali.


type: wikipedia

text:
Črne maske so opera v dveh dejanjih (petih slikah) slovenskega komponista Marija Kogoja. Libreto je po istoimenskem besedilu ruskega pisatelja Leonida Andrejeva in slovenskem prevodu Josipa Vidmarja napisal skladatelj (večinoma je uglasbil Vidmarjev prevod).
 Sprva se je vodstvo ljubljanske Drame (ravnatelj Pavel Golia in dramaturg Oton Župančič) odločilo na svojem odru uprizoriti Andrejevo dramo. Zato je pri Kogoju, ki je bil tedaj tam korepetitor, naročilo scensko glasbo. Do uprizoritve pa nikoli ni prišlo. Kogoja je besedilo navdušilo, zato ga je v celoti uglasbil in napisal opero.
 Delo je nastajalo v letih od 1924 do 1927. Krstna predstava je bila 7. maja 1929 v ljubljanski Operi. Za to priložnost je skladatelj z dirigentom predstave Mirkom Poličem sodeloval pri krajšanju opere, nekatera izpuščena mesta pa je dokomponiral in povezal.
 Vlogo vojvode Lorenza je interpetiral baritonist Robert Primožič, donna Francesca je bila sopranistka Vilma Thierry.
 Opero so v Ljubljani izvedli leta 1957 in 1990, v Mariboru pa leta 2012.
 Osebe
 Lorenzo, vojvoda di Spadaro - bariton
 Drugi Lorenzo, Luigi - bariton
 Dvorni norec Ecco - tenor
 Donna Francesca - sopran
 Signor Cristoforo - bas
 Petruccio - bariton
 Romualdo - tenor
 Eleonora - mezzosopran
 Emilija - mezzosopran
 Silvio
 Kmet
 Kmetica
 Mario - bas
 Pietro - tenor
 Hlapec
 Pajek
 Dolgo Sivo
 Laž
 Maska
 Prvi sluga
 Drugi sluga
 Tretji sluga - bariton
 Vsebina
 Prvo dejanje
 Grad Lorenzove duše.
 Vojvoda Lorenzo v krogu najbližjih sprejema na svojem gradu zamaskirane goste. Priredil je ples v maskah, zato nobenega prišleka ne prepozna. Na sprejem se je temeljito pripravil - povabil je glasbenike, spisal je glasbo in izbral najboljša vina ter ukazal služabnikom, naj razsvetlijo grad tako, da ne bo prostora za sence.
 Služabniki z grozo naznanijo prihod mask. Le-te se mu posmehujejo, Lorenzo pa hitro spozna, da mu maske vidijo v dušo in srce. Zavzele so njegov grad, njegovi bližnji so izginili v neprepoznavne maske. Ko zaukaže glasbenikom, da zaigrajo, se glasba sprevrže v hudičev ples. Pojavijo se črne maske, prividi in moraste sanje obkrožajo zbeganega Lorenza, ki zblazni. Začenja se spopad med svetlobo in temo.
 Knjižnica v grajskem stolpu.
 Zunaj tuli veter. Postarani in upognjeni Lorenzo bere orumenelo družinsko kroniko, v kateri spozna, da ga je mati spočela z zapitim konjskih hlapcem, medtem ko je bil njen mož na križarskem pohodu. Sprevidel je, da je bila svetost materine podobe navadna laž.
 Pojavi se njegov namišljeni dvojnik, ki ga v dvoboju premaga in ubije.
 Drugo dejanje
 Grad Lorenzove duše.
 Lorenzo se vrne v dvorano, kjer poteka spopad med Rdečimi in Črnimi maskami. Iz vsepovsod sili tema. Povabljene maske ga obtožijo umora. Lorenzo daje vtis, da je okamenel. Ugasne še plamen zadnje bakle in vse zagrne mrak.
 Grad Lorenzove hiše.
 Povsod črnina, le v soju sveč se Lorenzo sklanja nad truplo vojvode di Spadara. Iz teme spomina ostajajo osebe, ki razkrivajo resnico njegovega življenja (odnos do žene, podložnikov, služabnikov in prijateljev). Razodene se vsa prikrita človeška zloba, poželjivost in hinavščina, ki je bila skrita za maskami. Edino Ecco ostane v stiku z novim Lorenzom. Spozna, kaj vse ga ovira in sklene postati njegov očiščujoči ogenj.
 Grad vojvode di Spadaro.
 Na prošnjo donne Francesce so vsi zelo obzirni do Lorenza, misleč da je bolan, on pa jim naznani, da pričakuje goste. Čeprav to vsi razumejo kot blodnjo, spet razsvetlijo grad. Lorenzo na zunaj svojih bližnji ne prepozna, sledi pa cilju, ki mu ga pomaga doseči Ecco - uničiti svet laži in tako premagati temne sile.
 Spomini, ki mu jih prikliče žena, v njem obudijo starega Lorenza. Zapoje pesem, ki se sprevrže v himno Satanu.
 Vtem dvorano zajame ogenj, ki ga je podtaknil Ecco. Lorenzo se zave, prekliče vse izrečene besede in napove prihod Boga, kralja nebes in zemlje.
 V dvorano priženo ožganega in oslepelega dvornega norca, ki ga Lorenzo sprejme kot brata in zaščiti pred pobesnelimi služabniki.
 Ob zvokih benedictusa ogenj prežene črne maske in očisti vsega zemeljskega, tudi vojvodo in dvornega norca.
 Vse zajame ogenj.
 Slovenske opere
 Opere
 1929 v glasbi


type: other

text:
Grindų matmenys *
 Plotas m2 Perimetras m
 * - Būtina užpildyti laukelius
 - F200F300F400F500F700Armuotas betonas Storis - 5020304050607080100120140150160180200304050607080901005060708090100506080901001-300 mm
 W/m2 K
 Grindų pjūvis
 - Tinkuojamas fasadasVentiliuojamas fasadasKarkasinė siena
 Laikanti Konstrukcija
 - Keramzitbetonio blokeliaiKeraminiai blokeliaiAkytbetonio blokeliaiSilikatiniai blokeliaiKeraminių plytų mūrasKeramzitbetonio blokeliaiKeraminiai blokeliaiAkytbetonio blokeliaiSilikatiniai blokeliaiKeraminių plytų mūras Storis mm
 - 6009001200 mm
 Apšiltinimo sluoksnio vieta Tarp medinio karkaso elementų Iš išorinės sienos pusės Iš vidinės sienos pusės.
 Konstrukcijos aukštis mm.
 - FF-EPS 70F200F300F400F500F700FF-PIR ALFF-EPS 70F200F300F400F500F700FF-PIR ALMineralinė vata Storis - 100110120130140150160170180190200210220230240250260270280290300310320330340350502030405060708010012014015016018019020030405060708090100506070809010050608090100203040506070809010011012013014015016017018019020021022023024030-200 mm
 Sienų matmenys
 Aukštis mm Plotis mm
 Langų ir durų matmenys
 Sienos pjūvis
 '; //$(".isolation-wall-container").append(visual_container); //var visual_container_bellow = '
 '; //$(".isolation-wall-container-bellow").append(visual_container_bellow); wallInputRefresh(); ispr_id++; isprth_id++; if ( $('.frame-step').val() != "-" ) setWallConstrLoc(ID); }); /* Remove isolation from table with ID */ $('body').delegate('.wall-button-remove','click',function() { var tableID = $(this).attr("id").split('-button-')[0].replace("wall-delete-", ""); var buttonID = $(this).attr("id").split('-button-')[1]; $("#wall-delete-"+ tableID +"-button-"+ buttonID).parents("tr").remove(); refreshIsolationInputs_Wall(); }); // add/remove construction location selection in between or on top // function setWallConstrLoc() { remWallConstrLoc(); var selection = ' tarp ant '; $("table#isolation_layer-wall tbody tr").append(selection); $('#isolation_layer-wall .conloc').eq(0).remove(); } function remWallConstrLoc() { for (var i = 0; ispr_id != i; i++) { $(".conloc").parents("td").remove(); } } // - // function setRangeValuesWall(selectedValue) { var holder_material_thickness = $("#holder_thickness").val(); var number_value_min = calculateRange(selectedValue)[0]; var number_value_max = calculateRange(selectedValue)[1]; var r_min = calculateRValue(number_value_min, holder_material_thickness, coefficient_values, thickness_values, holding_coefficient); var r_max = 0; for (var c = 0; coefficients_walls_array.length != c; c++) { var u = calculateRValue(number_value_max, holder_material_thickness, coefficients_walls_array[c], thickness_values, holding_coefficient); if ( !isNaN(u) ) r_max = Number(r_max) + Number(u); } r_max = r_max / coefficients_walls_array.length; r_max = r_max.toFixed( 2 ); r_min = r_min.toFixed( 2 ); if ( isNaN(r_max) ) r_max = ""; if ( isNaN(r_min) ) r_min = ""; $("#range-from").text( r_min ); $("#range-to").text( r_max ); number_value_max = number_value_max * isprth_id; $("#u-value-range").attr({ "max" : number_value_max, "min" : number_value_min }); } function setRangeRValueWall( thickness ) { var coef = Number(holding_coefficient).toFixed( 2 ); var R = ( Number(thickness) / 1000 ) / Number(coef); if ( isNaN(R) ) R = ""; $("#range-from").text(R.toFixed( 2 ) ); //$("#range-to").text( r_coef ); // $("#u-value-range").attr({ // "max" : 8000, // "min" : 0 // }); } function calculateResistance(material_thickness, coefficient_values, thickness_values) { var material_thickness_meters = material_thickness / 1000; var coefficient = coefficient_values; // Check for multi values if ( canSplit(coefficient_values, ',') ) { var coefficient_split = coefficient_values.split(","); if ( canSplit(thickness_values, ',') ) { var values_split_by_comma = thickness_values.split(","); var values_split_by_minus; for (var i = 0; values_split_by_comma.length != i; i++) { if ( canSplit(values_split_by_comma[i], '-') ) { values_split_by_minus = values_split_by_comma[i].split("-"); var number_value_from = Number(values_split_by_minus[0]) / 1000; var number_value_to = Number(values_split_by_minus[1]) / 1000; // If input value is between required values set coefficient value if (number_value_from <= material_thickness_meters && number_value_to >= material_thickness_meters) coefficient = coefficient_split[i]; } else { var number_value = Number(values_split_by_comma[i]) / 1000; // If input value equals required values set coefficient value if (number_value == material_thickness_meters) coefficient = coefficient_split[i]; } } } } if (current_selected_product.startsWith("F")) { return Number(material_thickness_meters / coefficient + 0.003).toFixed(2); } else if (current_selected_product.startsWith("FF-E")) { return Number(material_thickness_meters / coefficient + 0.006).toFixed(2); } else { return Number(material_thickness_meters / coefficient).toFixed(2); } } function calculateWall() { var material_thickness = $("#u-value-range").val(); if ( material_thickness == 0 ) $("#u-value").text("-"); var holder_material_thickness = $("#holder_thickness").val(); var wall_frame_step = Number(wall_frame_step_select); var thickness_walls_selected_array = []; var position_places_array = []; /* Collect product thickness values */ $('.isolation-layers-wall-holder table').each( function( key, value ) { var ID = key; $('#isolation_layer-wall-'+ key +' label select option:selected').each( function( key, value ) { var thickness = $(this).text(); var thickness_value = $(this).val(); if ( !isNaN(thickness) ) { thickness_value = thickness_value.split("/")[2]; } else { thickness_value = $('#isolation_layer-wall-'+ ID +' input.isolation-product-thickness').eq(key).val(); } thickness_walls_selected_array.push( Number(thickness_value) ); var position = $('#position-lock-'+ ID +" option:selected").val(); if ( position == null ) position = "middle"; if (position != "middle") $('.construction-height-'+ ID).css("display", "none"); else $('.construction-height-'+ ID).css("display", ""); position_places_array.push(position); }); }); var R_sum; var Uvalue; var R2 = 0; for (var c = 0; coefficients_walls_array.length != c; c++) { var r; if ( !isNaN(wall_frame_step) ) { if (position_places_array[c] == "middle") r = calculateR_Type2(thickness_walls_selected_array[c], coefficients_walls_array[c], thickness_walls_array[c], wall_frame_step); else r = calculateResistance(thickness_walls_selected_array[c], coefficients_walls_array[c], thickness_walls_array[c]); } else { r = calculateResistance(thickness_walls_selected_array[c], coefficients_walls_array[c], thickness_walls_array[c]); } R2 = Number(R2) + Number(r); } if ( !isNaN(wall_frame_step) ) { $('.holding-wall-2d').css("display", "none"); R_sum = 0.13 + R2 + 0.13; Uvalue = 1 / Number(R_sum); } else { $('.holding-wall-2d').css("display", "block"); var R1 = (holder_material_thickness / 1000) / holding_coefficient; R_sum = Number(R1) + Number(R2); Uvalue = 1 / (0.13 + R_sum + 0.04); } if ( isNaN(Uvalue) ) { $("#u-value").text( "-" ); } else { $("#u-value").text( Uvalue.toFixed( 3 ) ); $("#u-value-walls-value").text( Uvalue.toFixed( 3 ) ); $("#pdf_wall_u_value").val( Uvalue.toFixed( 3 ) ); } updateWallStatistic(); updateVisualIsolation(); setRoofEnergyLabel(Uvalue.toFixed( 3 ), $(".energy-value")); } function setRoofEnergyLabel(UValue, eV) { if (UValue <= 0.10) eV.html("A++"); else if (UValue <= 0.11) eV.html("A+"); else if (UValue <= 0.12) eV.html("A"); else eV.html("-"); } function updateWallStatistic() { $(".wall-statistics").empty(); var sqr = 0; $('.walls-container-body').each( function( key, value ) { var minusWallHeight = 0; var minusWallWidth = 0; $('#body-windows-doors-'+ key +' .dimensions-wall-windows-height').each( function( key, value ) { minusWallHeight = Number(minusWallHeight) + Number( $(this).val() ); }); $('#body-windows-doors-'+ key +' .dimensions-wall-windows-width').each( function( key, value ) { minusWallWidth = Number(minusWallWidth) + Number( $(this).val() ); }); var total = Number( $('.dimensions-wall-walls-height-'+key).val() / 1000) * Number( $('.dimensions-wall-walls-width-'+key).val() / 1000); var minus = ( Number(minusWallHeight) / 1000 ) * ( Number(minusWallWidth) / 1000 ); sqr = Number(sqr) + total - minus; }); if ( !isNaN(sqr) ) sqr = sqr.toFixed( 2 ); else sqr = "-"; /* Collect product thickness values */ var a = 1; $('.isolation-layers-wall-holder table').each( function( key, value ) { var ID = key; $('#isolation_layer-wall-'+ ID +' #product option:selected').each( function( key, value ) { var product = $(this).text(); var thickness = $('#isolation_layer-wall-'+ ID +' label:eq('+ key +') option:selected').text(); if (thickness == "-") thickness = $('#isolation_layer-wall-'+ ID +' label:eq('+ key +') input').val(); var materialWidth = 0; for (var i = 0; materials.length != i; i++) { if (materials[i] == product) { materialWidth = Number(materials[i + 1]); break; } } var cub = Number(sqr) * ( Number(thickness) / 1000); if ( !isNaN(cub) ) cub = cub.toFixed( 2 ); else cub = "-"; var text = '
 ' + a + '. '+ product +' /'+ thickness +',' + ' '+ sqr +'m2, '+ cub +'m3
 '; $(".wall-statistics").append( text ); a++; }); }); } $('body').delegate('.isolation_layer-wall','change',function() { refreshIsolationInputs_Wall(); }); $('body').delegate('.isolation-product','change',function() { refreshIsolationInputs_Wall(); }); function clearLegend() { $('.legend-map-wall').empty(); } function addHolderToLegend() { var holderEntry = $('#holding').find('option:selected').text(); if (holderEntry != "-") $('.legend-map-wall').append('
 '+ holderEntry +'
 '); } function addToLegend( legendEntry ) { var icon = '
 '+ legendEntry +'
 '; if ( legendEntry.startsWith('F') ) { icon = '
 '; } if ( legendEntry.startsWith('FF-PIR') ) { icon = '
 '; } if ( legendEntry.startsWith('FF-EPS') ) { icon = '
 '; } if ( legendEntry.startsWith('Mineralinė') ) { icon = '
 '; } $('.legend-map-wall').append(icon); } var conloc_array = []; function refreshIsolationInputs_Wall() { clearLegend(); // Isolation Selections // coefficients_walls_array = []; thickness_walls_array = []; /* Show allowed isolation products and collect their information */ $('.isolation-layers-wall-holder table').each( function( key, value ) { var ID = key; $('#isolation_layer-wall-'+ ID +' select#product option:selected').each( function( key, value ) { var textSelected = $(this).text(); addToLegend( textSelected ); if ( !textSelected.startsWith('F') ) { $('#isolation_layer-wall-' + ID + ' label select').eq(key).css("display", "none"); $('#isolation_layer-wall-' + ID + ' label input').eq(key).css("display", "inline-block"); } else { $('#isolation_layer-wall-' + ID + ' label select').eq(key).css("display", "inline-block"); $('#isolation_layer-wall-' + ID + ' label input').eq(key).css("display", "none"); } var element = $('#isolation_layer-wall-' + ID + ' tbody tr').eq(key); element.find('td:eq( 1 ) select option').each(function (key, value) { $(this).css("display", "none"); if ($(this).val().split("/")[0] == textSelected) { $(this).css("display", "block"); } }); var valueSelected = this.value.split("/"); selected_wall_product = valueSelected[1]; $("#isolation-type-roof").text(textSelected); thickness_values = valueSelected[1]; coefficient_values = valueSelected[2]; thickness_walls_array.push(valueSelected[1]); // Push thickness value to array coefficients_walls_array.push(valueSelected[2]); // Push coefficient value to array setRangeValuesWall(valueSelected[1]); calculateWall(); refreshWallValues(); }); }); addHolderToLegend(); /* Lock isolation thickness values depending of construction height input value Basically prevent selections option greater than construction input */ $('.isolation-layers-wall-holder table').each(function (key, value) { if ($(".isolation_layer-wall thead").css("display") == "none") return; var ID = key; var left_amount = $('#wall-frame-truss-' + ID).val(); var position = $('#position-lock-' + key + ' option:selected').val(); if (position != "middle") return; $('#isolation_layer-wall-' + key).each(function (key, value) { var size = 0; $('#isolation_layer-wall-' + ID + ' label select option:selected').each(function (key, value) { var isolation_selected_value = $(this).text(); if (!isNaN(isolation_selected_value)) left_amount = Number(left_amount) - Number(isolation_selected_value); size++; }); $('#isolation_layer-wall-' + ID + ' label input').each(function (key, value) { var isolation_selected_value = $(this).val(); if (!isNaN(isolation_selected_value)) left_amount = Number(left_amount) - Number(isolation_selected_value); }); $('#isolation_layer-wall-' + ID + ' label select option').each(function (key, value) { var isBlock = $(this).css("display"); if (Number(left_amount) < Number($(this).text()) && isBlock == "block") { $(this).css("display", "none"); } }); }); }); refreshWallValues(); updateWallStatistic(); $('.conloc').each( function(index, obj){ conloc_array.push(index+"/"+this.value); }); updateWallConstLoc(); conloc_array = []; } // Cycle all Isolation Selection and Thickness values // function updateWallConstLoc() { for (var i = 0; conloc_array.length != i;i++) { var data = conloc_array[i].split("/"); var isolation_wall = $('.visual-block-' + i ); var isolation_wall_bellow = $('.visual-bellow-' + i ); if ( data[1] == "bottom" ) { isolation_wall.css("display", "none"); isolation_wall_bellow.css("display", "block"); } else { isolation_wall.css("display", "block"); isolation_wall_bellow.css("display", "none"); } } } // - // function updateVisualIsolation() { $('.isolation-wall-container').empty(); $(".isolation-wall-container-top").empty(); $(".isolation-wall-container-bellow").empty(); var is_carcass_wall = false; if ( $('#const').val() == "Karkasinė siena" ) is_carcass_wall = true; $('.isolation-layers-wall-holder .isolation_layer-wall').each( function( key, value ) { var ID = key; var position = $('#position-lock-'+key+' option:selected').val(); var construction_height = Number($('#wall-frame-truss-'+key).val()) / 2; var append_to_container = $(".isolation-wall-container"); if (position == "top") append_to_container = $(".isolation-wall-container-top"); else if (position == "bottom") append_to_container = $(".isolation-wall-container-bellow"); else { if (is_carcass_wall) { $(".isolation-wall-container").append( '
 '); append_to_container = $(".carcass-wall-container-" + key); } } $('#isolation_layer-wall-'+ key +' #product option:selected').each( function( key, value ) { var product = $(this).text(); var thickness = $('#isolation_layer-wall-'+ ID +' label select.isolation-product-thickness option:selected').eq(key).text(); if (thickness == "-") thickness = $('#isolation_layer-wall-'+ ID +' input.isolation-product-thickness').eq(key).val(); if (product != null) { var visual_block; var px_value_width = (Number(thickness) / 2); var px_value_height = 200; var float = "float: left;"; if (is_carcass_wall) { px_value_height = (Number(thickness) / 2); px_value_width = 400; if (position == "middle") { px_value_width = 360; float = "float: none;"; } } if (product == "FF-EPS 70") { visual_block = '
 '; append_to_container.append(visual_block); } else if (product == "FF-PIR AL") { visual_block = '
 '; append_to_container.append(visual_block); } else if (product == "Mineralinė vata") { visual_block = '
 '; append_to_container.append(visual_block); } else { visual_block = '
 '; append_to_container.append(visual_block); } } }); }); } $(".isolation-product").on('change', function (e) { updateVisualIsolation(); }); $("#holder_thickness").change(function() { $('.holding-wall-2d').css("width", ( this.value /2 )+"px"); setRangeValuesWall(selected_wall_product); if (selected_wall_product == null) setRangeRValueWall( $(this).val() ); calculateWall(); }); $("#u-value-range").change(function() { var range_value = Number( $(this).val() ); var c = checkforOutofRange( range_value, thickness_values ); var id = isprth_id - 1; $(".isprth-"+id).val( Number( c )); // update last thickness input updateVisualIsolation(); calculateWall(); }); $('.frame-truss').on('change', function (e) { var value = Number(this.value); // Number max cap // if (Number(this.value) > 250) { value = 250; $(this).val(250); } value = value /2; refreshIsolationInputs_Wall(); setWallConstrLoc(); // Set and Update truss height // $('.wall-frame-step-2d-1').css("height", value+"px"); $('.wall-frame-step-2d-2').css("height", value+"px"); $('.wall-frame-step-2d-1').css("width", "30px"); $('.wall-frame-step-2d-2').css("width", "30px"); }); $('#wall-frame-step').on('change', function (e) { var valueSelected = this.value.split("/"); wall_frame_step_select = valueSelected[1]; if ( Number(valueSelected[1] != 0) && valueSelected[1] != null ) { var distance = Number(valueSelected[1]) /2; var holding_wall = $('.holding-wall-2d'); holding_wall.css("width", 0+"px"); for (var i = 0; isprth_id != i; i++) { var isolation_wall = $('.visual-block-' + i ); isolation_wall.css("width", 0+"px"); isolation_wall.css("min-width", distance+"px"); } // Set truss width not modifiable // $('.wall-frame-step-2d-1').css("width", "30px"); $('.wall-frame-step-2d-2').css("width", "30px"); } calculateWall(); }); $('#const').on('change', function (e) { var current_ispr = 1; while (ispr_id != current_ispr) { $('.ispr-' + current_ispr ).parents("tr").remove(); current_ispr++; } var valueSelected = this.value; $('.frame-truss').val("0"); // reset if (valueSelected == "-") $('#u-value-range').css("visibility", "hidden"); else $('#u-value-range').css("visibility", "visible"); resetWallSelection(); var pass = true; $('.isolation-product option').each(function() { var value = $(this).val().split("/"); $(this).css("display","block"); $('select option[value="none"]').attr("selected",true); if ( value[0] != valueSelected ) { $(this).css("display","none"); $(this).attr("selected",false); } }); $('#product option').each(function() { var value = $(this).val().split("/"); $('.before-isolation-wall-containers').css("display", "block"); $('.after-isolation-wall-containers').css("display", "block"); $(this).css("display","block"); $('select option[value="none"]').attr("selected",true); if ( value[0] != valueSelected ) { $(".isolation_layer-wall thead").css("display", "none"); $(this).css("display","none"); $(this).attr("selected",false); } else { $(".isolation_layer-wall thead").css("display", ""); } }); $('#holding option').each(function() { var value = $(this).val().split("/"); $(this).css("display","block"); $('select option[value="none"]').attr("selected",true); if ( value[0] != valueSelected ) { //$(".isolation_layer-wall thead").css("display", ""); $(this).css("display","none"); $(this).attr("selected",false); } else { //$(".isolation_layer-wall thead").css("display", "none"); } }); $('#wall-frame-step option').each(function() { var value = $(this).val().split("/"); $(this).css("display","block"); $('select option[value="none"]').attr("selected",true); if (value[0] != valueSelected) { $(this).css("display", "none"); $(this).attr("selected", false); } if (pass == true) { if (value[0] == valueSelected && canSplit( $(this).val() , '/')) { $("#option_holding_construct_walls").css("display", "none"); $("#option_frame_step_walls").css("display", "flex"); pass = false; } else { $("#option_holding_construct_walls").css("display", "flex"); $("#option_frame_step_walls").css("display", "none"); } } }); $('#holder_thickness').val(0); $('.isolation-wall-container').empty(); $('.holding-wall-2d').css("width", 0); $('.isprth-0').val('none'); clearLegend(); }); function resetWallSelection() { if ( $('#product option').val() == "-" ) $('#product option').val("-"); if ( $('.isolation-product option').val() == "-" ) $('.isolation-product option').val("-"); if ( $('#holding option').val() == "-" ) $('#holding option').val("-"); $("#u-value").text("-"); $("#range-from").text(""); $("#range-to").text(""); $("#u-value-walls-value").text(0); $("#isolation-type-walls").text(""); $("#isolation-type-walls-width").text(""); $(".energy-value").html(""); $('.wall-frame-step-2d-1').css("width", "0px"); $('.wall-frame-step-2d-2').css("width", "0px"); remWallConstrLoc(); // Reset visual display // for (var i = 0; isprth_id != i; i++) { var display_block = $('.visual-block-'+ i ); display_block.css("height", "0px"); display_block.css("min-width", "0px"); display_block.css("width", "0px"); display_block.css("float", "none"); } } // - // // Recalculate on holding construct change // var holding_selected_coe = null; $('#holding').on('change', function (e) { var valueSelected = this.value.split("/"); if (valueSelected == null || valueSelected == "none") { $("#holder_thickness").prop('disabled', true); return; } else $("#holder_thickness").prop('disabled', false); holding_coefficient = valueSelected[1]; setRangeValuesWall(selected_wall_product); if (selected_wall_product == null) setRangeRValueWall( $('#holder_thickness').val() ); calculateWall(); refreshWallValues(); holding_selected_coe = valueSelected[1]; if ( $('#product').val() == "none" ) { var u = calculateUValueHoldingConstruct( $("#holder_thickness").val(), holding_selected_coe); if ( isFinite(u) ) { setRoofEnergyLabel(u.toFixed( 2 ), $(".energy-value")); $('#u-value').text(u.toFixed(2)); } } }); $('#holder_thickness').on('change', function (e) { if ( $('#product').val() == "none" ) { var u = calculateUValueHoldingConstruct( $(this).val(), holding_selected_coe); if ( isFinite(u) ) { setRoofEnergyLabel(u.toFixed(2), $(".energy-value")); $('#u-value').text(u.toFixed(2)); } } }); function calculateRValue(material_thickness, holder_material_thickness, coefficient_values, thickness_values, holding_coefficient) { var material_thickness_meters = material_thickness / 1000; var holder_material_thickness_meters = holder_material_thickness / 1000; var coefficient = coefficient_values; // Check for multi values if ( canSplit(coefficient_values, ',') ) { var coefficient_split = coefficient_values.split(","); if ( canSplit(thickness_values, ',') ) { var values_split_by_comma = thickness_values.split(","); var values_split_by_minus; for (var i = 0; values_split_by_comma.length != i; i++) { if ( canSplit(values_split_by_comma[i], '-') ) { values_split_by_minus = values_split_by_comma[i].split("-"); var number_value_from = Number(values_split_by_minus[0])/1000; var number_value_to = Number(values_split_by_minus[1])/1000; // If input value is between required values set coefficient value if (number_value_from <= material_thickness_meters && number_value_to >= material_thickness_meters) coefficient = coefficient_split[i]; } else { var number_value = Number(values_split_by_comma[i]) / 1000; // If input value equals required values set coefficient value if (number_value == material_thickness_meters) coefficient = coefficient_split[i]; } } } } coefficient = coefficient / coefficients_walls_array.length; // if multiple layers selected var R1 = holder_material_thickness_meters / Number(holding_coefficient); // R(x) = Thickness / Conductivity if (holder_material_thickness_meters == 0 || Number(holding_coefficient) == 0) R1 = 0; var R2 = material_thickness_meters / Number(coefficient); return R1 + R2 + 0.13; // Resistance } function calculateUValueHoldingConstruct(holder_material_thickness, holding_coefficient_value) { var meters = holder_material_thickness / 1000; var R = meters / Number(holding_coefficient_value); // R = Thickness / Conductivity return 1 / R; // U-value = 1 / Resistance } function calculateR_Type2(material_thickness, coefficient_values, thickness_values, roof_frame_step) { var material_thickness_meters = material_thickness / 1000; var coefficient = coefficient_values; // Check for multi values if ( canSplit(coefficient_values, ',') ) { var coefficient_split = coefficient_values.split(","); if ( canSplit(thickness_values, ',') ) { var values_split_by_comma = thickness_values.split(","); var values_split_by_minus; for (var i = 0; values_split_by_comma.length != i; i++) { if ( canSplit(values_split_by_comma[i], '-') ) { values_split_by_minus = values_split_by_comma[i].split("-"); var number_value_from = Number(values_split_by_minus[0])/1000; var number_value_to = Number(values_split_by_minus[1])/1000; // If input value is between required values set coefficient value if (number_value_from <= material_thickness_meters && number_value_to >= material_thickness_meters) coefficient = coefficient_split[i]; } else { var number_value = Number(values_split_by_comma[i]) / 1000; // If input value equals required values set coefficient value if (number_value == material_thickness_meters) coefficient = coefficient_split[i]; } } } } var q = 0; var f = 0; switch ( roof_frame_step ) { case 600: q = 0.9262; f = 0.0127; break; case 900: q = 0.9502; f = 0.0087; break; case 1200: q = 0.9615; f = 0.0066; break; } return (Number(material_thickness_meters) / ( Number(q) * Number(coefficient) + Number(f)) ); } function wallInputRefresh() { var valueSelected = $('#const').val(); if (valueSelected == "-") $('#u-value-range').css("visibility", "hidden"); else $('#u-value-range').css("visibility", "visible"); resetWallSelection(); $('.isolation-product option').each(function() { var value = $(this).val().split("/"); $(this).css("display","block"); $('select option[value="none"]').attr("selected",true); if ( value[0] != valueSelected && value[0] != "none") { $(this).css("display","none"); $(this).attr("selected",false); } }); } $('#product').on('change', function (e) { $('.visual-display').css("display", "block"); current_selected_product = $("option:selected", this).text(); var valueSelected = this.value.split("/"); selected_wall_product = valueSelected[1]; }); $('#const').on('change', function (e) { var selected = $('#const').find('option:selected').val(); selected = selected.replace(" ", "-"); $('.wall-descision-image').css("display", "none"); $('#'+selected).css("display", "block"); $('.wall-calculation-more-about').css("display", "none"); $('#button-'+selected).css("display", "block"); }); /* Add nes Isolation block */ var isolation_block_id = 1; $('.add-new-wall-block').on('click', function (e) { addIsolationWallBlock(isolation_block_id); isolation_block_id++; }); function addIsolationWallBlock(ID) { var table_before = '
 '; var thead = '
 ' + ' Apšiltinimo sluoksnio vieta ' + ' ' + ' ' + 'Tarp medinio karkaso elementų ' + 'Iš išorinės sienos pusės ' + 'Iš vidinės sienos pusės. ' + ' ' + ' ' + '
 ' + ' Konstrukcijos aukštis ' + ' mm. ' + '
 '; var tbody = '
 ' + '- FF-EPS 70F200F300F400F500F700FF-PIR ALFF-EPS 70F200F300F400F500F700FF-PIR ALMineralinė vata ' + ' ' + ' Storis ' + '- 100110120130140150160170180190200210220230240250260270280290300310320330340350502030405060708010012014015016018019020030405060708090100506070809010050608090100203040506070809010011012013014015016017018019020021022023024030-200 mm
 '; var table_after = '
 - Šlaitinis stogasPlokščias stogas
 - Metalinis profilisGelžbetoninė perdanga Storis mm
 Apšiltinimo sluoksnio vieta Tarp gegnių Ant gegnių Po gegnėm
 - FF-PIR ALMineralinė vataFF-PIR ALFF-EPS 80FF-EPS 100F200F300F400F500F700Mineralinė vata Storis - 203040506070809010012013014015016017018019020021022023024030-20050607080901001101201301401501601701801902002102202302402502602702802903005060708090100110120130140150160170180190200210220230240250260270280290300502030405060708010012014015016018019020030405060708090100506070809010050608090100 mm
 Stogo matmenys
 Stogo pjūvis
 U vertė = 0 W/m2 K


text:
 Avis juridique important
 |
 32004D0126
 2004/126/EG: Beschluss des Rates vom 22. Dezember 2003 über den Abschluss des Abkommens über wissenschaftlich-technische Zusammenarbeit zwischen der Europäischen Gemeinschaft und dem Königreich Marokko
 Amtsblatt Nr. L 037 vom 10/02/2004 S. 0008 - 0008
 Beschluss des Ratesvom 22. Dezember 2003über den Abschluss des Abkommens über wissenschaftlich-technische Zusammenarbeit zwischen der Europäischen Gemeinschaft und dem Königreich Marokko(2004/126/EG)DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 170 in Verbindung mit Artikel 300 Absatz 2 Unterabsatz 1 Satz 1 und Artikel 300 Absatz 3 Unterabsatz 1,auf Vorschlag der Kommission,nach Stellungnahme des Europäischen Parlaments(1),in Erwägung nachstehender Gründe:(1) Die Kommission hat im Namen der Gemeinschaft mit dem Königreich Marokko ein Abkommen über wissenschaftlich-technische Zusammenarbeit ausgehandelt.(2) Dieses Abkommen wurde im Namen der Gemeinschaft am 26. Juni 2003 in Thessaloniki vorbehaltlich des Abschlusses zu einem späteren Zeitpunkt unterzeichnet.(3) Das Abkommen sollte genehmigt werden -BESCHLIESST:Artikel 1Das Abkommen über wissenschaftlich-technische Zusammenarbeit zwischen der Europäischen Gemeinschaft und dem Königreich Marokko wird im Namen der Gemeinschaft genehmigt.Der Wortlaut des Abkommens ist diesem Beschluss beigefügt.Artikel 2Der Präsident des Rates nimmt im Namen der Gemeinschaft die Notifizierung gemäß Artikel 7 des Abkommens(2) vor.Geschehen zu Brüssel am 22. Dezember 2003.Im Namen des RatesDer PräsidentA. Matteoli(1) Stellungnahme vom 4. Dezember 2003 (noch nicht im Amtsblatt erschienen).(2) Der Tag des Inkrafttretens des Abkommens wird vom Generalsekretariat des Rates im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlicht.