type: other

text:
Poročilo o delu gozdarske inšpekcije za leto 2012
 POROČILO O DELU GOZDARSKE
 INŠPEKCIJE V LETU 2012
 mag. Urška Ahačič Pogačnik
 mag. Bojan Vomer
 SPLOŠNO O GOZDARSKI INŠPEKCIJI
 Predpisi, ki so v letu 2012 določali osnovo za ukrepanje gozdarski
 inšpekciji:
 Kadrovska zasedba, obseg in pogoji dela gozdarske inšpekcije
 Splošno o delu in terenski organiziranosti
 Kadrovska zasedba in zadolžitve
 Delo izven rednega delovnega časa
 Sestanki in izpopolnjevanje
 Računalniška podpora delu
 SODELOVANJE Z DRUGIMI INŠPEKCIJSKIMI SLUŽBAMI IN IZVAJANJE
 32. ČLENA ZAKONA O INŠPEKCIJSKEM NADZORU - ODSTOPI ZADEV
 DRUGIM INŠPEKCIJSKIM ORGANOM
 PREVENTIVNO DELOVANJE GOZDARSKE INŠPEKCIJE
 Nadzor porabe proračunskih sredstev, namenjenih subvencioniranju
 gojitvenih in varstvenih del
 Ugotovitve inšpekcijskih pregledov gojitvenih in varstvenih del v
 Nadzor porabe proračunskih sredstev – vzdrževanje gozdnih cest
 Spremljanje izvajanja gozdnogospodarskih in gozdnogojitvenih načrtov
 Nadzor izvajalcev glede izpolnjevanja pogojev za opravljanje del v
 Nadzor prevoza in prodaje okrasnih dreves
 Nadzor voženj v naravnem okolju
 UGOTOVITVE IN PREDLOGI ZA SPREMEMBE
 DELO GOZDARSKE INŠPEKCIJE KOT PREKRŠKOVNEGA ORGANA
 Prikaz izrečenih ukrepov
 Ugotovitve o izvajanju zakona o prekrških
 PREGLEDNICA 1 - ŠTEVILO INŠPEKTORJEV PO ENOTAH IN IZPOSTAVAH INŠPEKTORATA : ................................. 5 PREGLEDNICA 2 – PREGLED PORABLJENEGA ČASA NADZORA VOŽNJE Z VOZILI V NARAVNEM OKOLJU,
 NABIRANJ GOB IN PRODAJE OKRASNIH DREVESC ................................................................................................ 8 PREGLEDNICA 3 - PREGLED POMEMBNEJŠIH IZPOPOLNJEVANJ IN USPOSABLJANJ V LETU 2012 ...................... 9 PREGLEDNICA 4 ‐ SODELOVANJE Z DRUGIMI ORGANI IN INŠPEKCIJSKIMI SLUŽBAMI: ........................................ 12 PREGLEDNICA 5 ‐ ODSTOP ZADEV DRUGIM INŠPEKCIJAM IN ORGANIZACIJAM : ................................................ 13 PREGLEDNICA 6 - SODELOVANJE Z MEDIJI (INTERVJU, ČLANEK, NEPOSREDNA ODDAJA NA RADIU, ...) : ......... 15 PREGLEDNICA 7 - PREVENTIVNI DOPISI POTENCIALNIM KRŠITELJEM ................................................................ 16 PREGLEDNICA 8 - PREGLEDNICA GOZDNOGOJITVENIH NAČRTOV V GOZDNOGOSPODARSKIH ENOTAH, KI JIM JE
 V LETU 2011 PRETEKLA VELJAVNOST ................................................................................................................ 23 PREGLEDNICA 9 – UGOTOVITVE NADZORA USPOSOBLJENOSTI IZVAJALCEV DEL V GOZDOVIH ........................ 25 PREGLEDNICA 10 – NADZOR IZVAJANJA ZAKONA O GOZDNEM REPRODUKCIJSKEM MATERIALU ..................... 28 PREGLEDNICA 11 – NADZOR IZVAJANJA ZAKONA O ZDRAVSTVENEM VARSTVU RASTLIN ................................. 30 PREGLEDNICA 12 – ŠTEVILO UKREPOV V PREKRŠKOVNEM POSTOPKU............................................................ 36 PREGLEDNICA 13 – ŠTEVILO PREKRŠKOVNIH ODLOČB V STEKU ...................................................................... 37 PREGLEDNICA 14 – ČAS REŠEVANJA ZAHTEV ZA SODNO VARSTVO PRI OKRAJNIH SODIŠČIH .......................... 39 PREGLEDNICA 15 – GOZDARSKA INŠPEKCIJA – ŠTEVILO UKREPOV PO ZUP, ZIN ................................ 42 PREGLEDNICA 16 – GOZDARSKA INŠPEKCIJA – ŠTEVILO UKREPOV ZUP, ZIN PO ČLENIH ..................... 43 PREGLEDNICA 17 – GOZDARSKA INŠPEKCIJA – PREGLED ŠTEVILA PREKRŠKOVNIH POSTOPKOV .......... 46 PREGLEDNICA 18 – GOZDARSKA INŠPEKCIJA – ŠTEVILO PLAČILNIH NALOGOV PO ČLENIH .................... 47 PREGLEDNICA 19 – GOZDARSKA INŠPEKCIJA – PREGLED ŠTEVILA PREKRŠKOVNIH POSTOPKOV .......... 48 PREGLEDNICA 20 – GOZDARSKA INŠPEKCIJA – PREGLED ŠTEVILA PREKRŠKOVNIH POSTOPKOV PO
 ČLENIH ................................................................................................................................................................ 49 PREGLEDNICA 21 – GOZDARSKA INŠPEKCIJA – PREGLED ŠTEVILA PREKRŠKOVNIH POSTOPKOV ......... 50 PREGLEDNICA 22 – GOZDARSKA INŠPEKCIJA – PREGLED ŠTEVILA PREKRŠKOVNIH POSTOPKOV PO
 ČLENIH ................................................................................................................................................................ 51 PREGLEDNICA 23 – GRAFIČNI PRIKAZ ŠTEVILA UKREPOV V PREKRŠKOVNEM POSTOPKU ............................... 52 PREGLEDNICA 24 – PREGLED OPRAVLJENIH KONTROLNIH PREGLEDOV GOJITVENIH IN VARSTVENIH DEL PO
 OBMOČJIH ........................................................................................................................................................... 53 3 / 56
 1. SPLOŠNO O GOZDARSKI INŠPEKCIJI
 Predpisi, ki so v letu 2012 določali osnovo za ukrepanje gozdarski inšpekciji
 1.1.1. Materialni predpisi
 Zakon o gozdovih (Uradni list RS, št. 30/93, 13/98 - Odl. US, 56/99 - ZON, 67/02, 110/02 - ZGO-1,
 115/06 - ORZG40, 110/07, 8/10 - ZSKZ-B in 106/10)
 Zakon o gozdnem reprodukcijskem materialu (Uradni list RS, št. 58/02, 85/02 - popr., 45/04 ZdZPKG in 77/11)
 Zakon o zdravstvenem varstvu rastlin (Uradni list RS, št. 62/07 - uradno prečiščeno besedilo in
 36/10)
 Zakon o kmetijskih zemljiščih (Uradni list RS, št. 71/11 - uradno prečiščeno besedilo in 58/12)
 Zakon o ohranjanju narave (Uradni list RS, št. 96/04 - uradno prečiščeno besedilo, 61/06 - ZDru-1,
 32/08 - Odl. US in 8/10 - ZSKZ-B)
 Zakon o planinskih poteh (Uradni list RS, št. 61/07)
 Zakon o varstvu okolja (Uradni list RS, št. 39/06 - uradno prečiščeno besedilo, 28/06 - Skl. US,
 49/06 - ZMetD, 66/06 - Odl. US, 33/07 - ZPNačrt, 57/08 - ZFO-1A, 70/08, 108/09, 48/12 in 57/12)
 Zakon o divjadi in lovstvu (Uradni list RS, št. 16/04, 120/06 - Odl. US in 17/08)
 Zakon o rudarstvu (Uradni list RS, št. 61/10, 62/10 - popr., 76/10 in 57/12)
 Uredba o varstvu samoniklih gliv (Uradni list RS, št. 57/98, 56/99 - ZON, 41/04 - ZVO-1 in 58/11)
 Uredba o prepovedi vožnje z vozili v naravnem okolju (Uradni list RS, št. 16/95, 28/95, 56/99 - ZON,
 35/01 in 41/04 - ZVO-1)
 Uredba o varstvu pred požarom v naravnem okolju (Uradni list RS, št. 4/06)
 Uredba o zavarovanih prosto živečih glivah (Uradni list RS, št. 58/11)
 1.1.2. Procesni zakoni
 Zakon o inšpekcijskem nadzoru (Uradni list RS, št. 43/07-UPB1)
 Zakon o splošnem upravnem postopku (Uradni list RS, št. 24/06 - uradno prečiščeno besedilo,
 105/06 - ZUS-1, 126/07, 65/08 in 8/10)
 Zakon o prekrških (Uradni list RS, št. 29/11 - uradno prečiščeno besedilo).
 V primeru suma kaznivega dejanja uničevanja gozda podajo gozdarske inšpektorice oziroma
 inšpektorji (v nadaljnjem besedilu: inšpektorji) okrožnemu državnemu tožilstvu predlog za uvedbo
 postopka zaradi suma kršitve 340. člena Kazenskega zakonika Republike Slovenije (Uradni list RS,
 št. 95/04 - uradno prečiščeno besedilo, 55/08 - KZ-1 ,5/09 - Odl. US, 55/12 UPB-2).
 1.2.1. Splošno o delu in terenski organiziranosti
 Gozdarska inšpekcija, ki deluje v Inšpektoratu RS za kmetijstvo in okolje (v nadaljnjem besedilu:
 IRSKO), šteje 17 gozdarskih inšpektorjev, ki opravljajo neposredni inšpekcijski nadzor in vodjo
 inšpekcije. Sedež inšpektorjev je v območnih enotah in izpostavah inšpektorata, območje delovanja
 pa je omejeno z mejami gozdnogospodarskega območja. Tako imajo inšpektorji celotni pregled
 gozdarstva v določenem gozdnogospodarskem območju. V ljubljanskem in mariborskem
 gozdnogospodarskem območju so zaradi večjega števila kršitev zaposleni trije oziroma dva
 Preglednica 1 - Število inšpektorjev po enotah in izpostavah inšpektorata :
 inšpektorjev
 0,5 ****
 Enote IRSKGH
 FTE (Full-time equivalent) – ekvivalent polnega delovnega časa
 - poleg gozdarske inšpekcije opravlja še lovsko inšpekcijo
 - poleg gozdarske inšpekcije opravlja še naloge vodje OE IRSKO
 *** - celoletna odsotnost zaradi bolezni
 **** - skrajšana, 4 urna delovna obveznost;
 1.2.2. Kadrovska zasedba in zadolžitve
 V preglednici 1 je prikaz števila zaposlenih po enotah in izpostavah inšpektorata in število, oziroma
 delež časa, ki ga zaposleni opravlja v gozdarski inšpekciji. Ob upoštevanju drugih delovnih nalog in
 odsotnosti zaradi bolniškega staleža lahko ugotovimo, da znaša Fte v gozdarski inšpekciji 13,6 oseb
 - 1 inšpektor je bil zaradi bolezni odsoten skoraj vse leto, 1 inšpektor opravlja skrajšani delovni čas 4
 ure dnevno in lahko opravlja zgolj kabinetno delo, 7 gozdarskih inšpektorjev je hkrati tudi lovskih
 inšpektorjev, 3 gozdarski inšpektorji so bili hkrati tudi vodje območnih enot inšpektorata. Število
 gozdarskih inšpektorjev se kljub vedno novim in zahtevnejšim nalogam vse od leta 1995 ni
 povečalo. V letu 1996 je bilo zaradi pomanjkanja lovskih inšpektorjev sedmim gozdarskim
 inšpektorjem začasno podeljeno tudi pooblastilo za opravljanje nalog neposrednega nadzora
 zakonodaje s področja lovstva. Na ta način je bil kratkoročno rešen problem lovske inšpekcije, hkrati
 se je zmanjšala učinkovitost nadzora zakonodaje s področja gozdarstva. Število ur, ki ostanejo za
 dejansko opravljanje inšpekcijskega dela na terenu, je čedalje manjše. Izpadle delovne ure
 inšpektorjev je nemogoče v celoti nadoknaditi. Bolniške odsotnosti poskušamo reševati tako, da
 gozdarski inšpektor iz Ptuja že osmo leto nadomešča terensko delo inšpektorja na mariborskem
 območju, ki je zaradi invalidnosti zaposlen za krajši delovni čas, in da inšpektorja, ki je bil zaradi
 bolezni odsoten skoraj vse leto, nadomešča gozdarska inšpektorica iz izpostave inšpektorata v
 Naloge, ki jih gozdarski inšpekciji nalagajo predpisi, so iz leta v leto večje. Tako smo v zadnjih letih
 pridobili naloge s spremembami predpisov o kmetijskih zemljiščih, zdravstvenem varstvu rastlin,
 gozdnem reprodukcijskem materialu, varstvu okolja, ohranjanju narave, o planinskih poteh in o
 rudarstvu. Pristojnosti za nadzor vožnje z vozili v gozdovih in nabiranja gozdnih sadežev in gob
 imajo gozdarski inšpektorji tako po zakonu o gozdovih kot tudi po uredbi o prepovedi vožnje z vozili
 v naravnem okolju in uredbi o varstvu samoniklih gliv. Uredba o varstvu pred požari v naravnem
 okolju daje pristojnost gozdarski inšpekciji le v primeru razglasitve velike ali zelo velike požarne
 Zakon o zdravstvenem varstvu rastlin nalaga gozdarskim inšpektorjem nadzor širjenja in ukrepanja v
 primeru pojava karantenskih škodljivih organizmov, vendar zaradi pomanjkanja kadrov gozdarska
 inšpekcija na tem področju opravlja le najnujnejše naloge, to je predpisane redne letne nadzore v
 drevesnicah in varovalnih pasovih drevesnic v gozdnem prostoru.
 Že osmo leto zapored je, tako kot vsi inšpekcijski organi, tudi gozdarska inšpekcija izvajala naloge v
 hitrem prekrškovnem postopku. V preteklem letu je prenehalo začasno delovno razmerje pravnici v
 inšpektoratu, ki je marljivo in strokovno korektno nudila pomoč inšpektorjem v inšpekcijskih in
 prekrškovnih postopkih. Tako je večina inšpekcij poslej brez nujno potrebne pravne pomoči.
 Zakon o gozdovih – v nadaljevanju ZG, nalaga gozdarski inšpekciji med drugimi tudi nalogo
 pregledovati s proračunom sofinancirana dela v gozdovih in dokumentacijo, povezano z njimi ter
 uresničevanje gozdnogospodarskih in gozdnogojitvenih načrtov. Tako nadzorujemo tudi Zavod za
 gozdove Slovenije (v nadaljnjem besedilu: ZGS), ki sicer strokovno vodi in usmerja gospodarjenje z
 Kot smo že lani zapisali, se obseg opravljenega dela polagoma zmanjšuje. Gozdarski inšpektorji
 preprosto ne bomo več zmogli opravljati vsega, s predpisi naloženega dela. Zmanjšuje se tudi obseg
 vnaprej načrtovanega dela, saj se število prijav iz leta v leto povečuje. V pričujočem letu je bilo teh
 prijav 576. Če upoštevamo, da je potrebno vsako prijavo preveriti, se pravi pridobiti informacije od
 ZGS, oditi na teren, pogosto tudi skupaj z lastnikom gozda in ukrepati, potem lahko približno
 ugotovimo, da je bilo za to porabljenih preko 2.000 delovnih dni. V prihodnje gozdarska inšpekcija
 ne bo mogla izvajati vseh načrtovanih rednih pregledov kot doslej. Bo pa več časa namenila
 nadzoru izvajalcev del v gozdovih in novi nalogi, to je nadzoru izvora lesa in lesnih proizvodov v
 Inšpekcijski postopki zahtevajo od inšpektorjev poleg strokovnega znanja tudi veščine obvladovanja
 konfliktnih situacij, ki so sestavni del inšpekcijskega nadzora. Povsem izogniti se jim ni mogoče in
 vsako leto beležimo prikrite grožnje, grožnje po telefonu, nadlegovanja po telefonu in podobno.
 Inšpektorji vsako tako grožnjo zabeležijo, v nekaterih primerih o tem obvestijo tudi policijo.
 Inšpektorici v Postojni je v mesecu oktobru 2012 dvakrat grozil izvajalec del, o čemer je bil obveščen
 urad inšpektorata.
 1.2.3. Delo izven rednega delovnega časa
 Gozdarska inšpekcija vsako leto pri nadzoru vožnje z vozili v naravnem okolju, nadzoru nabiranja
 gob, ki jih izvede v času pričakovanih kršitev in nadzoru prodaje okrasnih drevesc ob konci leta,
 opravi veliko ur izven rednega delovnega časa. Pogosto tudi ob sobotah in nedeljah. Na tak način
 gozdarski inšpektorji sledimo cilju, da je potrebno v času pričakovanih kršitev poostriti nadzor, ne
 glede na to ali je to v delovnem času ali izven. V obravnavanem letu smo izven rednega delovnega
 časa opravili tudi nekaj ur nadzora izpolnjevanja usposobljenosti izvajalcev za delo v gozdovih.
 Ugotovili smo namreč, da kršitelji, kadar pričakujejo inšpekcijski nadzor, delo raje predstavijo na čas
 izven delovnega časa ali ob konce tedna. Domnevamo, da so dobro seznanjeni o času naših
 aktivnosti. V Preglednici št. 2 so prikazane ure nadzora po posameznih vrstah nadzora, in prikazano
 število ur nadzora izven rednega delovnega časa.
 Že nekaj let ugotavljamo, da je nadzor voženj z vozili v naravnem okolju in nadzor nabiranja gob
 učinkovitejši ob pomoči policije. Tudi policija vsako leto pripravi akcije nadzora vožnje, ki se jih
 gozdarski inšpektorji tudi udeležujemo. Ugotavljamo, da so velike in medijsko dobro podprte akcije
 manj učinkovite, kot manjše, dobro načrtovane in ciljane akcije na določenem območju. Vendar so
 za izobraževanje pomembne tudi velike akcije predvsem zaradi izobraževalnega in preventivnega
 pomena. Zelo pomembno je tudi sodelovanje policije, kadar inšpektor pričakuje odpor kršitelja ali
 celo kaj hujšega.
 Preglednica 2 – Pregled porabljenega časa nadzora vožnje z vozili v naravnem okolju,
 nabiranj gob in prodaje okrasnih drevesc
 Ur izven
 delovneg
 a časa
 21.01.2012 Nedovoljena vožnja v gozdu
 13.01.2012 Nedovoljena vožnja v gozdu
 16.02.2012 Nedovoljena vožnja v gozdu
 Nedovoljena vožnja v gozdu
 25.02.2012 Nedovoljena vožnja v gozdu
 26.02.2012 Nedovoljena vožnja v gozdu
 Narava okolje
 25.05.2012 Nedovoljena vožnja v gozdu
 7 Golte, Hom
 planina Korte, Bela peč
 Raka, Gojška planina, Mala in Velika Planina
 5,5 Ribnica, Grčarice, Glažuta, Travna gora, Loški potok
 8 Pohorje - Lovrenc na Pohorju, Rogla, Ruše
 Loška dolina, Babno polje, Bloke, Stražišče, Begunje pri Cerknici, Cerkniško jezero
 Pivka - Bač - Kal Koritnice - odcep za Devin; Il. Bistrica - Volovja reber
 8,5 Vrsnik, Lepeno, Čezsočo, Breginjski kot, Mijo, Kolovrat in prodišča ob Soči.
 6,5 Stara vas, Palčje, cesta čez Javornike, Planina, Studeno, Bukovje, Predjama
 Zabiče, Gomance, Okroglina, Sviščaki, Volovja reber, Črne njive, Koritnice, Mašun, Ilirska
 7 Bistrica
 Kovačev Rovt- Dole – Vekrše – Godovič – Novi svet – Godovič – Ključe- Idrijski Log – Črni vrh, SC Ski
 Vožnja + glive
 7,5 Bor - SC Javornik – Zadlog – Mala gora – Idrijska Bela- Lajšt – Idrija – Čekovnik – Vojsko TC - Idrija
 Tolmin, Šentviška planota, smučišče Ponikve, Logaršče, Klavže Bača- Slap ob Idrijci -Tolmin 6 Solarji- Livek-Idrsko- Kamno- Dolje- sotočje Tolminke in Soče - Tolmin
 8,5 Kobariško, Bovško
 6 Snežnik, leskova dolina, Jurišče
 Kranjski Rak-Podvolovljek
 Črni Kal, Osp, Gabrovica, Podgorje, Zazid, Loka, Dekani, Marezige, Babiči, Župančiči, Dragonja,
 7 Šmarje, Koper
 9,5 Slanice, Hlevše, Čekovnik, Vojsko, Krekovše, Idrijski Log, Črni vrh, Ključe, Idrija
 8 Videž, Kokoška, krvavi potok, Miheli, Polžane, Odolina, Obrov, Mrše, Padež, Slivlje, Kozina
 Trnovsko Banjška planota
 Konjski vrh, planina Loka, Travnik
 5,5 Kozina. Materija, Tatre, Toišelj, Orehek,, Kovčice, Mrše, Artviže, Rodik, Vremščica
 Olševa, ob panoramski cesti
 9 Logatec, Laze, Planinsko polje, Zaplana, Hotedršica, Novi svet, Cerknica, Javorniki, Volčje jezero
 Črni Vrh pod Uršljo goro
 6 Rodik, Artviže, Mrše, Brezovica
 planina Podvežak, Vodole, Ravne
 7,5 Koritnice, Mašun, Pekel
 4,5 Landol - Predjama - Belsko- proti Predmeji - Postojna
 Besnica pri Kranju
 Dobrava, Krakovo
 Rakovec, Vitanjsko Pohorje
 Dobrava, Črna mlaka
 7,5 Šmihel pod Nanosom, Landol, Bukovje, Belsko, Kozina, Rodik, Avtiže
 6,3 Goriška Brda
 2 Tržnica Slovenj Gradec
 Varstvo samoniklih gliv
 Nadzor prodaje okrasnih
 drevesc
 Sestanki gozdarske inšpekcije so bili kot vsako leto tudi v letu 2012 štirje. Namenjeni so bili pregledu
 opravljenega dela, usmeritvam dela za naslednje četrtletje, novo sprejetim predpisom in aktualnim
 informacijam. V okviru rednih sestankov je bilo dvakrat izvedeno dodatno izpopolnjevanje. V juniju o
 azonalnih združbah na Boču pod vodstvom mag. Draga Nemca, v septembru pa v Kočevju s
 pregledom požarišča nad Osilnico in prikazom tehnike gašenja v skalovitem in težko dostopnem
 Preglednica 3 - Pregled pomembnejših izpopolnjevanj in usposabljanj v letu 2012
 Tema – vrsta
 Udeleženci /
 Posvet o varovalnih
 12. in 13. April 2002,
 KWF Tagung Bopfingen
 13. junij 2012, Nemčija
 Desetprstno slepo
 14. maj 2012, Pivka
 21. maj 2012, Ljubljana
 Sestanek gozdarske
 inšpekcije – Azonalne
 združbe in Krajinski
 park Šturmovec
 15. in 16. junij 2012,
 inšpekcije – Požarišče
 nad Osilnico, Gozdni
 rezervat Krokar
 27. in 28. september 2012,
 11. oktober 2012, ZGS OE
 BF,GIS, ZGS :
 Premena nasadov
 smreke na rastiščih
 predalpskih jelovobukovih gozdov
 Sicer so se gozdarski inšpektorji udeležili izpopolnjevanj, ki jih je pripravil ZGS: v aprilu je bil posvet
 o varovalnih gozdovih; v oktobru pa terenska delavnica z naslovom Premena nasadov smreke na
 rastiščih predalpskih jelovo-bukovih gozdov. Eno udeležbo beležimo še na sejmu v Nemčiji, na
 znanstvenem srečanju Gozd – Les, dve inšpektorici sta se izven delovnega časa udeležili tečaja za
 desetprstno tipkanje. Za vsa našteta izpopolnjevanja v letu 2012 je bilo namenjenih 292 ur, kar je za
 250 ur manj kot leto poprej, ali 8 ur na inšpektorja, oziroma v povprečju 1 delovni dan. Potrebno je
 poudariti, da bi nujno potrebovali izobraževanja z zunanjimi predavatelji. Tema predavanj je lahko
 kar standardna in sicer zakon o splošnem upravnem postopku, zakon o inšpekcijskem nadzoru in
 zakon o prekrških. Pomanjkanje teh predavanj poskušamo vsaj delno nadomestiti v okviru
 sestankov gozdarskih inšpektorjev, kjer je poleg nujnega dnevnega reda glavna tema zakonodaja.
 Vsa izvedena izpopolnjevanja v letu 2012 so bila brezplačna. K izpopolnjevanjem smo prišteli tudi
 obisk sejma, za katerega si je stroške prevoza in vstopnine kril inšpektor sam.
 V letu 2012 ni bilo bistvenih izboljšav računalniške aplikacije Silvaspec. Denarja je primanjkovalo
 tudi za vzdrževalno pogodbo, ki zaradi tega za lansko leto ni bila sklenjena. V takih razmerah je še
 dobro, da sistem sploh deluje. V vseh teh letih uporabe so se inšpektorji aplikacije že tako navadili,
 da je njena uporaba postala samoumevna. Vendar ne smemo pozabiti, da je delo inšpektorjev še
 kako odvisno od nje. Zato bo potrebno v tekočem letu najprej poskrbeti za sklenitev vzdrževalne
 pogodbe z izvajalcem. Pričakujemo, da bomo kmalu pridobili možnost vpogleda v kataster na osnovi
 podatkov o parcelni številki in katastrske občine. Računalniška aplikacija nudi pomoč neposrednemu
 inšpekcijskemu nadzoru na terenu in razbremenjuje inšpektorje vodenja raznih evidenc in
 opomnikov ter pripravljanja številnih poročil o določenih postopkih in hkrati omogoča pripravo analiz,
 ki služijo vodenju inšpekcije.
 Nekaj malega težav je v preteklem letu povzročilo preimenovanje inšpektorata, ker je bilo posledično
 potrebno spremeniti vse parametre na strežniku in omogočiti delovanje povezav do vseh enot in
 izpostav. Zaradi tega občasno ni bilo mogoče uporabljati aplikacije. Druga težava se je pojavila pri
 številčenju zadev in predvsem dokumentov znotraj njih. Tukaj je prišlo do kratkega stika zaradi
 spremembe izvajalca vzdrževanja. Ob koncu preteklega leto je bila tudi ta težava odpravljena.
 Podatki iz aplikacije se dnevno prenašajo v Spis 4, ki ga za knjiženje dokumentov na MKO še vedno
 uporabljajo. Kot se je pokazalo doslej, je enosmerna komunikacija z LN-spis ustrezna in v redu
 deluje. Kot smo v preteklosti že zapisali bi veljalo razmisliti o možnosti lastne glavne pisarne ali pa
 vsaj v dogovoru z glavno pisarno doseči izboljšavo pri knjiženju tistih zadev in dokumentov, ki so
 namenjeni inšpektoratu.
 2. SODELOVANJE Z DRUGIMI INŠPEKCIJSKIMI SLUŽBAMI IN IZVAJANJE 32. ČLENA
 ZAKONA O INŠPEKCIJSKEM NADZORU - ODSTOPI ZADEV DRUGIM INŠPEKCIJSKIM
 V gozdarski inšpekciji se zavedamo, da je za učinkovito delo zelo pomembno sodelovanje znotraj
 inšpekcije, takoj za tem pa sodelovanje z drugimi organi nadzora. Pri tem mislimo na sodelovanje z
 vsemi inšpekcijskimi in drugimi službami, ki delujejo v gozdu in gozdnem prostoru oziroma so
 zadolženi za upravljanje ali nadzor gospodarjenja z gozdovi v najširšem smislu. Zato smo pogosto
 pobudniki takega sodelovanja oziroma se na pobude za sodelovanje od drugod takoj odzovemo. Še
 posebej smo zadovoljni na sodelovanje v konkretnih primerih, ki se je vzpostavilo pri obravnavanju
 konkretnih zadev. Sodelovanje, stkano na terenu, se je tudi v konkretnih postopkih pokazalo za
 Usklajeno delovanje omogoča večjo učinkovitost ter posledično hitrejše reševanje zadev. Predpogoj
 za tako sodelovanje je dobra medsebojna komunikacija med inšpekcijami, ki je lažja tam, kjer so
 inšpekcije prostorsko na isti lokaciji in kjer sta pripravljenost in dobra volja za takšno sodelovanje. V
 preteklosti smo opozarjali na pomanjkanje sodelovanja z okoljsko inšpekcijo. Tudi po tem, ko je
 okoljska inšpekcija postala del našega organa, sodelovanje na nekaterih območjih žal še vedno ni
 zaživelo. To nalogo bomo morali opraviti v prihajajočem obdobju.
 Ob koncu leta je postalo živahnejše sodelovanje s Carinsko in Davčno upravo na državnem nivoju.
 Carinska uprava bo v prihodnje skupaj s policijo vključena v nadzor spremljanja izvora lesa v
 prometu na osnovi prevoznih dokumentov, ki bodo morali spremljati les. Zato je zlasti prva v ta
 namen že opravila nekaj aktivnosti. Gozdarski inšpektorji so sodelovanje s tema dvema organoma
 na terenu samem v preteklosti že vzpostavili. Carinska uprava je aktivno sodelovala pri nadzoru
 izvajalcev del v gozdovih na območju Nove Gorice, Postojne, Kranja, Radovljice in Kočevja, na
 osnovi teh pregledov so bili vzpostavljeni kontakti z DURS na območju Postojne, Velenja in Kranja.
 V prihodnje si bomo prizadevali za tesnejše sodelovanje tudi na drugih območjih.
 Pri nadzoru zakona o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno, po katerem opravlja posredni
 nadzor tudi gozdarska inšpekcija, se je vzpostavilo sodelovanje z delovno inšpekcijo, ki poteka zelo
 dobro in v posameznih primerih tudi s tržno inšpekcijo, ki na osnovi naših ugotovitev nadzora
 izvajalcev del v gozdovih izvede prekrškovne ukrepe zaradi dela na črno.
 Tradicionalno dobro je sodelovanje s policijo tako pri nadzoru voženj z vozili v naravnem okolju, pri
 nabiranju gozdnih sadežev in gob in tudi kot pomoč pri nadzoru drugih kršiteljev v gozdu, kjer
 inšpektorji pričakujejo odpor. Gozdarska inšpekcija se je aktivno vključila v akcije nadzora prometa,
 ki jih je organizirala policija.
 Kot dobro lahko ocenimo tudi sodelovanje z ZGS. Na vprašanja in zahteve po podatkih, ki jih
 potrebujemo v inšpekcijskih postopkih, se odzivajo hitro in jih kakovostno pripravijo. Ima pa
 gozdarska inšpekcija pripombe na delo javne gozdarske službe predvsem na njihovo
 (ne)občutljivost in hitro odzivnost pri posegih v gozd in gozdni prostor, pri gradnji gozdnih prometnic
 in pri izvajalcih del v gozdovih, čemer je nekaj več napisanega pri ugotovitvah. Ocenjujemo, da z
 našimi predlogi in stališči, ki jih predstavimo vodstvu Zavoda na sestankih in ob izidu letnega
 poročila, niso seznanjeni na nižjih nivojih oziroma se predlogi izboljšav ne udejanjajo v praksi.
 Preglednica 4 - Sodelovanje z drugimi organi in inšpekcijskimi službami:
 Organ, s katerim smo sodelovali
 Število akcij – predmet
 1 - Nedovoljena sečnja
 14 - Nadzor izvajalcev del v gozdu
 3 – Nadzor izvajalcev del v gozdu, prodaja hlodovine
 12– Nadzor izvajalcev del v gozdu
 1 - Poseg k.o. Stožice (odvzem gramoza)
 IRSKO, OI
 2 – Odlaganje odpadkov
 4– Poseg v gozd
 4 – Gradnja v gozdu
 IRSPEP
 1 – Gradnja gozdne ceste
 2 – Posegi v gozd
 1- Poseg v gozd - PGD Grušovlje
 PP Cerknica
 1 - Nadzor vožnje v naravnem okolju
 PP G. Petrovci
 1 - Nadzor vožnje v naravnem okolju in nabiranja gob
 2 - Nedovoljena sečnja, kraja
 6 – Nadzor vožnje v naravnem okolju, kontrola izvajalcev del v gozdovih, kontrola sečenj
 okrasnih dreves, posek brez odobritve ZGS
 1 – Ovadba
 PP Ljubljana - Vič
 PP Kočevje in PP Ribnica
 PP M. Sobota
 PP Mozirje
 1- Nadzor vožnje v naravnem okolju
 1- Nedovoljena sečnja, kraja
 PP Novo mesto, TIRS
 1 - Nadzor prodaje gob
 PP Tolmin
 Rudarska inšpekcija
 1 – Predlogi sprememb ZRud
 Sodišče Domžale
 1 - Poizvedba-dedovanje
 Sodnik za prekrške Ptuj
 3 - Nedovoljena sečnja
 5 - Nadzor vožnje v naravnem okolju in nabiranja gob
 1 – Nadzor nabiranja gob
 1 - Poizvedba-denacionalizacija
 1 - Poizvedba-naslov stalnega bivališča
 1 - Paša drobnice v Bohinju
 1 – Paša v gozdu
 1 – Ovce v gozdu, zanemarjene živali
 1 - Poseg v gozd - pesjaki
 Gozdarska inšpekcija mora v skladu s 23. členom ZUP ves čas postopka paziti na svojo stvarno
 pristojnost in če spozna, da ni pristojna za določeno upravno zadevo, jo mora v skladu s 65. členom
 ZUP odstopiti pristojnemu organu. V 3. odstavku 32. člena ZIN je določeno, da mora inšpektor, ki
 ugotovi kršitev zakona ali drugega predpisa, za katerega ni stvarno pristojen, ugotoviti dejansko
 stanje, sestaviti zapisnik in ga posredovati pristojni inšpekciji. V odstopih drugim, pristojnim
 organom, gozdarski inšpektorji tudi zapišejo, da prosijo za odgovor v zvezi z izvedenimi ukrepi. V
 mnogih postopkih je namreč potem, ko drugi organ že opravi svoje delo, naloga gozdarske
 inšpekcije ali ZGS, da ukrepa še v skladu z ZG. V letu 2012 je gozdarska inšpekcija odstopila 67
 zadev, kar je okoli dve tretjini lanskega števila. Gradbeni inšpekciji IRSPEP je bilo odstopljenih 17
 zadev, 11 Inšpektoratu za delo, 10 Tržni inšpekciji, Okoljski inšpekciji 8 zadev, prav toliko Davčni
 inšpekciji, 7 Kmetijski inšpekciji, 4 medobčinskim inšpekcijam, po 1 pa Policiji in Veterinarski upravi.
 Preglednica 5 - Odstop zadev drugim inšpekcijam in organizacijam :
 Odstop organu
 Predmet odstopa
 Število odstopov
 IRSKGH KI
 Medobčinski inšpektorat...
 Ni odziva
 Odvoz gramoza - k.o. Stožice
 Izvajalci del v gozdovih, prodaja hlodovine
 Izvajalci izobraževanja o VPD
 Izpolnjevanje pogojev po ZVZD
 Gradnja skladiščenega platoja in agromelioracija
 Koča na kmetijski površini
 Odlaganje odpadkov v gozd (K odločba) k.o. Podvolovljek
 Kontejnerji na kmetijskem zemljišču, k.o. Brezovica
 Objekt na izkrčenem delu gozda (K odločba ZGS)k.o. Špitalič
 Nedovoljen vnos zemeljskega izkopa
 Uničenje kraškega brezna k.o. Gozd
 Navoz mulja v in ob strugo Nevljice
 Navoz zemljine k.o. Stožice
 Odlaganje odpadkov v gozd
 Poseg v gozd
 Gradnja škarpe – ovira na GKC
 Poseg- izven gozda
 Gradnja objektov gozdu
 Gradnja v gozdu
 Objekti v gozdu
 Cesta od Alpskega vrta do hotela na Golteh
 Pisni odgovor- Postopek ne bo uveden
 Odlaganje komunalnih odpadkov, poseg v varnostni pas občinsk
 Sečnja- zeleni pas
 Izvajanje del k.o. Stožice-delo na črno
 Uprava Občin v Sp. Podravju
 Zaprtje javne ceste
 Odlaganje živalskih odpadkov
 IRSPEP –17 odstopov
 Poseg izven gozda 1
 Ni odziva 1,
 Gradnja v gozdu 16
 - Rešeno 1
 - V reševanju 5,
 - Ni odziva 10;
 Inšpektorat RS za delo – 11 odstopov
 - Rešeno 2,
 - Ni odziva 4;
 TIRS – 10 odstopov
 - Rešeno 3,
 - V reševanju 2;
 - Ni odziva 5;
 IRSKO Okoljska inšpekcija – 8 odstopov
 Odlaganje odpadkov 8
 - V reševanju 1,
 DURS – 8 odstopov
 - Ni odziva 3;
 IRSKGH – kmetijska inšpekcija -7 odstopov
 - V reševanju 3,
 Občinski inšpektorati – 4 odstopi
 - Ni odziva 2;
 Policija – 1 odstop
 - V reševanju 1;
 VURS – 1 odstop
 - Ni odziva 1;
 3. PREVENTIVNO DELOVANJE GOZDARSKE INŠPEKCIJE
 Preventivno delovanje v inšpekcijskih in prekrškovnih postopkih opozarja morebitne kršitelje
 predpisov na posledice takega ravnanja. Dolžnost preventivnega delovanja je določena v 6. In 33.
 členu ZIN, po ZP-1 pa naj bi ravno kaznovanje kršiteljev delovalo tako na kršitelja kot na vse ostale.
 V gozdarski inšpekciji uresničujemo preventivno delovanje na naslednje načine: z obveščanjem
 javnosti preko medijev, z odgovori na vprašanja ali na druge načine obveščanja javnosti o predpisih,
 dovoljenem pravnem ravnanju, najpogostejših kršitvah predpisov, akcijah nadzora in na druge
 načine. V praksi se najpogosteje poslužujemo dopisov potencialnim kršiteljem, odgovarjamo na
 vprašanja medijev, redkeje s predavanji ciljnim skupinam. Mediji nas vsako leto največ sprašujejo o
 predpisih in ukrepih s področja vožnje z vozili v naravnem okolju, v času gobarske sezone tudi o
 nabiranju gob in drugih gozdnih sadežev. Nekaj vprašanj zadeva tudi neposredne domnevne kršitve
 na terenu in ukrepe gozdarskih inšpektorjev.
 V letu 2012 je bila za medije na začetku leta zanimiva vseslovenska akcija »Očistimo Slovenijo«,
 zatem ukrepanje gozdarske inšpekcije zaradi posega v gozd zaradi parkirišča kamionov v Trebnjem,
 posega na negozdno zemljišče v Valdoltri in domnevno protizakonito gospodarjenje z gozdovi v t.i.
 »Bornovih gozdovih«. Ostala vprašanja so se nanašala na nedovoljeno vožnjo z vozili v naravnem
 okolju in zaradi obilne gobarske sezone tudi v zvezi z nabiranjem gob. Pričakovanja javnosti so
 običajno večja kot smo jo zmožni izpolniti inšpektorji.
 Preglednica 6 - Sodelovanje z mediji (intervju, članek, neposredna oddaja na radiu, ...) :
 Število in tema prispevka
 1 izjava – 3.10.2012 – Nabiranje gob
 1 izjava – 04.10.2012 - Nabiranje gob
 1 izjava – 20. 03. 2012 – Naloge gozdarskih inšpektorjev v zvezi z odpadki
 1 izjava – oktober 2012 - Dogajanje v Bornovih gozdovih,
 1 izjava – 12.10.2012 - Sečnja za Malim vrhom
 1 izjava – 22.03.2012 – Poseg v gozd (parkirišče Trebnje )
 1 izjava – 01.10.2012 – Gobarjenje v letu 2012
 1 izjava – 08.10.2012 – Krčitve v gozdu
 1 izjava – 06.10.2012 – Delo gozdarskih inšpektorjev
 1 izjava – 02.12.2012 – Prost dostop v gozd in nabiranje gozdnih sadežev
 1 izjava – 10.08.2012 – Gobarjenje v TNP
 1 izjava – 10.08.2012 – Gospodarjenje v »Bornovih« gozdovih
 Spletni portal Občine Postojna
 1 članek – 09.10.2012 – Inšpekcijski nadzor tudi nad gobarjenjem
 1 izjava – 05.06.2012 – Poseg v prostor (Valdoltra – ni gozd)
 1 izjava – 10.08.2012 – Nabiranje gob
 1 izjava – 08.10.2012 – Ggobarjenje in vožnja v gozdu
 1 izjava – 11.12.2012 – Neustrezni gozdni red Gabrče
 1 izjava – 08.09.2012 - Gozdovi za ljudi - Pahernikov sklad
 S preventivnimi dopisi poskušamo potencialne kršitelje odvrniti od protipravnih dejanj. Pred leti je
 bilo teh dopisov največ na področju varstva gozdov - opozarjanje na roke sečenj »lubadark«. Poleg
 dopisov potencialnim kršiteljem so pomembni tudi drugi dopisi in tolmačenja gozdarskih
 inšpektorjev, ki prispevajo k spoštovanju predpisov. Ocenjujemo, da so dopisi in ostale aktivnosti, ki
 jih izvaja gozdarska inšpekcija kot preventivne ukrepe, dobrodošli in učinkoviti. Zato bi želeli, da bi
 se jih posluževali vsi inšpektorji. Vseh teh aktivnosti ni mogoče zabeležiti, zato je spodnja številka
 zgolj informativna. V letu 2012 je bilo teh preventivnih dejanj 152 (v letih poprej 156, 155, 152, 139,
 Preglednica 7 - Preventivni dopisi potencialnim kršiteljem
 Tema dopisa
 Lažne oznake drevja za posek
 Manjši posek brez odkazila
 Minimalni pogoji za delo v gozdu
 Nabiranje tartufov
 Nedovoljen posek
 Odgovor prijavitelju-ni kršitve
 Ograditev gozda
 Osebni razgovori s strankami – pravni nasveti
 Paša v gozdu
 Pogoji za odkup in prodajo lesa
 Poseg v gozd - kamnolom
 Postopki v zvezi s sečnjo
 Potrebna dokumentacija za postavitev mobilne hiške v gozdu
 Prenehanje sečne, sečni red
 Prevzem sečišč
 Prodaja in posoja motornih snežnih sani
 Sanitarna sečna
 Telefonske razlage zakonodaje
 Urejenost sečišča
 Varstvo podlubniki
 Vožnja izven gozdnih cest
 V letu 2012 sta gozdarski inšpektorici sodelovali z osnovnima šolama pri izvedbi naravoslovnih
 dnevov, gozdarski inšpektor pa je sodeloval s svojim prispevkom na posvetu o gozdnih sadežih. Te
 vrste sodelovanja tudi sodijo k preventivnemu delovanju, vendar jih po številu žal ni veliko.
 Prispevek o nadzoru izvajalcev del v gozdovih, 5.10.2012
 3 ure Okrogla miza Komenda (oktober 2012)
 DAN V GOZDU - Kdo bo z nami šel v gozdiček
 1 x 4ure OŠ M. Vilharja – naravoslovni dan (junij 2012)
 1 x 4ure OŠ A Globočnika – naravoslovni dan (junij 2012)
 Prost dostop v gozd in nabiranje gozdnih sadežev
 0,5 ure – prispevek na Posvetu o gozdnih sadežih in nelesnih gozdnih proizvodih
 4. INŠPEKCIJSKI POSTOPEK
 V inšpekcijskem postopku določenem v ZIN in subsidiarno ZUP opravljajo inšpektorji temeljno
 poslanstvo svojega poklica. Inšpekcijski postopek je tisti, v katerem je moč z odločbami doseči
 vzpostavitev zakonitega stanja s prepovedjo ali zapovedjo. To je tudi glavni namen inšpekcijskih
 služb, da v primerih kršitev z inšpekcijskimi postopki zagotovijo izvrševanje predpisov. Poleg te
 naloge imajo inšpekcijske službe še nalogo, da s svojimi poročili, pobudami in predlogi, sporočajo
 izvršni veji oblasti o stopnji izvrševanja posameznih predpisov in predlagajo njihove spremembe. Na
 ta način so pripravljavci predpisov seznanjeni z učinkovitostjo predpisov in stopnjo njihovega
 uresničevanja. Tega se po naših ocenah pristojno ministrstvo oblasti premalo poslužuje. Dobra stran
 inšpekcijskih služb je namreč tudi ta, da imajo podatke iz celotne države in lahko dokaj celovito
 zaobjamejo dogajanje v vsej državi.
 S prekrškovnim postopkom, ki ga inšpekcijski organi izvajajo od leta 2005, jim je dana možnost, da s
 sankcijo podkrepijo dolžnost spoštovanja predpisov. Vendar si je potrebno prizadevati, da inšpektorji
 prvenstveno uvedejo inšpekcijski postopek. Vsak postopek naj bi se začel kot inšpekcijski postopek,
 v katerem je potrebno do podrobnosti ugotoviti dejansko stanje, čas, kraj in zavezanca za izvršitev
 obveznosti. Inšpekcijski postopki so čedalje bolj zahtevni tudi zaradi vse pogostejše prisotnosti
 odvetnikov, ki zastopajo zavezance. To zahteva od inšpektorjev še dodatno pozornost na formalno
 zakonitost. Zahtevni so tudi izvršilni postopki, ko zavezančeve obveznosti izvrši tretja oseba ali ko
 izvršitev odločbe dosežemo z denarno prisilitvijo zavezanca.
 V preteklem letu so gozdarski inšpektorji opravili 2192 pregledov, izdali so 122 odločb v
 inšpekcijskem postopku, 162 sklepov v zvezi s temi postopki in 26 sklepov v izvršilnih postopkih.
 Večina izvršb se je pričela tako, da je bila zavezancem za neizvršitev inšpekcijske odločbe
 zagrožena izvršba z denarno prisilitvijo. Ta način izvršbe odrejenih obveznosti se uporablja zaradi
 tega, ker je ta način izvršbe v določenih primerih ustreznejši, ker je cenejši, hitrejši in predstavlja
 manjši pritisk na zavezanca. Izdanih je bilo tudi 245 opozoril po 33. členu zakona o inšpekcijskem
 nadzoru. Glede na leto poprej lahko ugotovimo, da je bilo vseh ukrepov več, razen število pregledov,
 ki ga v gozdarski inšpekciji enačimo s številom zapisnikov v inšpekcijskih postopkih. Sklepov v
 inšpekcijskih postopkih je bilo 59 več, inšpekcijskih odločb je bilo 6 več in opozoril je bilo kar 74 več
 kot prejšnje leto. V gozdarski inšpekciji se večina inšpekcijskih postopkov opravi zaradi kršitve
 predpisov, ki jih nadzira gozdarska inšpekcija. Pričnejo se na osnovi ugotovljenih nepravilnosti, ki jih
 pri svojem delu ugotovi ZGS, na osnovi drugih podatkov o nepravilnostih, ki jih bodisi prejmemo od
 kvalificiranih prijaviteljev ali iz drugih prijav in na podlagi lastnih ugotovitev. Samo manj kot petina
 vseh postopkov se prične na osnovi letnega načrta dela, ki določa preglede po posameznih sklopih
 – načrtovanje, gojenje in v zvezi z njim obseg financiranja in sofinanciranja del, nadzor izvajalcev del
 v gozdovih, vzdrževanje gozdnih prometnic in nadzor vožnje v gozdovih in nabiranja gozdnih
 sadežev. Postopki ugotavljanja kršitev in odgovornosti zanje običajno zahtevajo terenski ogled,
 zaslišanje, ukrep in spremljanje izvršitve ukrepov. Zato so ti postopki daljši in zahtevnejši.
 Podrobnejši pregled opravljenega dela po posameznem predpisu je razčlenjen v sledečih poglavjih,
 analiza postopkov in ukrepov je prikazana v preglednicah od št. 15 do št. 24. Preglednice 15, 17, 19
 in 21 – pregled ukrepov skupaj in v preglednicah 16, 18, 20 in 22 – pregled po predpisu in njegovem
 kršenem členu, ki so na koncu poročila.
 4.1.1. Splošno
 Največ opravljenega dela gozdarskih inšpektorjev je bilo namenjenega nadzoru ZG. V letu 2012 je
 bilo v inšpekcijskih postopkih opravljenih 2039 pregledov, od tega jih je bilo 269 opravljenih pri ZGS
 v okviru izpolnitve načrta rednih pregledov, kamor sodijo pregled vzdrževanja gozdnih cest, pregled
 sofinanciranja gozdnogojitvenih in varstvenih del in pregled gozdnogospodarskih načrtov.
 Najpogostejša kršitev predpisov je še vedno posek brez odločbe ZGS. V inšpekcijskem postopku je
 bilo obravnavanih 785 primerov kršitev, v prekrškovnem postopku zaradi istega razloga pa je bilo
 obravnavanih 447 primerov kršitev. Ugotavljamo, da se število kršitev te vrste z leti ne zmanjšuje.
 Gozdarska inšpekcija prejme poročila o poseku brez odločbe od ZGS, vendar vseh kršitev zaradi
 visokega števila niti ne more obravnavati. Na drugi strani pa niti ni izkoriščen ves dovoljeni etat v
 zasebnih gozdovih. Menimo, da bi moral ZGS več energije posvetiti svetovanju lastnikom gozdov,
 zlasti tistim, ki se te vrste uslug ne poslužujejo.
 Drugi najpogostejši razlog inšpekcijskega ukrepanja so bile kršitve določil 1. odstavka 18. člena ZG,
 zmanjševanje rastnosti in rodovitnosti rastišč, stabilnosti ali trajnosti gozda oziroma ogrožanje funkcij
 gozdov. Teh primerov je bilo 197, zaradi kršitev je bilo uvedenih 15 prekrškovnih postopkov.
 Običajno gre po obsegu za manjše posege v gozd in gozdni prostor zaradi odlaganja ali odvzemanja
 materiala, postavitev začasnih objektov in za primere, ko je zaradi poseka drevja prišlo do
 zmanjševanja funkcij gozdov. Izdanih je bilo 14 opozoril po ZIN, 35 ureditvenih odločb v
 inšpekcijskih postopkih in 10 sklepov o izvršbi teh odločb.
 Posegi v gozd brez soglasja ZGS in posegi izven gozda brez mnenja ZGS so kršitve 1. in 2.
 odstavka 21. člena ZG. Sem po vsebini sodijo še krčitve gozdov brez dovoljenja ZGS in sečnje na
 golo. Pregledov te vrste kršitev je bilo 189. Posegi v gozd se izvajajo najpogosteje za namene
 gradnje objektov, pogostokrat tudi za to, da kršitelji te površine uporabljajo za različne druge
 namene. Problem postaja iz leta v leto večji. Kadar gre za gradnje objektov v gozdu ali za navažanje
 odpadnega materiala v gozd in gozdni prostor, so ukrepi gozdarske inšpekcije odvisni tudi od tega
 ali bosta gradbena in okoljska inšpekcija opravili svoj del posla. Pri teh kršitvah je pomembno, da
 vse inšpekcijske službe, ki imajo pristojnosti ukrepanja v teh primerih delujejo usklajeno. Mislimo na
 istočasne in tudi skupne preglede, ugotavljanje dejanskega stanja in tudi hkratnega zaslišanja
 zavezancev. Problem pri teh kršitvah so dolgotrajni postopki, v katerih zavezanci uporabijo vsa
 pravna sredstva, da bi lahko čim dalj časa obdržali in uporabljali stanje v nasprotju s predpisi.
 Posegi v gozd in gozdni prostor so tudi težko popravljivi, če sploh so in zahtevajo znatna finančna
 sredstva, običajno precej večja, kot so bila potrebna za sam poseg. Kljub tem težavam je
 obravnavanje in sankcioniranje teh kršitev za sam gozd pomembno. Gozdarstvo si lahko za razliko
 od kmetijstva, pripiše zasluge za dokaj omejeno število posegov v gozd in gozdni prostor, oziroma
 za to, da se gozdnatost v Sloveniji, ob neupoštevanju zaraščanja kmetijskih površin, ni bistveno
 zmanjšala. V inšpekcijskih postopkih je bilo zavezancem izdanih 15 inšpekcijskih odločb, v treh
 primerih se je bilo potrebno poslužiti izvršb inšpekcijskega postopka, izrečenih je bilo tudi 22 opozoril
 v inšpekcijskem postopku.
 Uporaba gozdnih cest v nasprotju z režimom, vožnja zunaj gozdnih cest, čezmerna uporaba cest in
 nedovoljene zapore gozdnih cest so po pogostosti naslednji sklop kršitev. Inšpektorji so opravili 96
 pregledov, izrekli 6 opozoril zavezancem v inšpekcijskih postopkih in izvedli 37 prekrškovnih
 postopkov. Do kršitev pri uporabi gozdnih cest pride največkrat zaradi neupoštevanja režima
 uporabe, bodisi da gre za trajno prepoved prometa, označeno s prometni znakom ali za začasno
 prepoved uporabe prometnice. Redki so primeri obravnavanja prekomerne uporabe gozdnih cest,
 zaradi česar na gozdni cesti ostanejo posledice take uporabe. V preteklem letu je bilo v enem
 gozdnogospodarskem območju obravnavanih 14 zapor gozdnih cest brez dovoljenja ZGS. V
 postopku je bilo ugotovljeno, da je do tega prišlo zaradi tihega odobravanja javne gozdarske službe
 in nepoznavanja predpisov s tega področja. Varstvo gozdov, predvsem ukrepanje po členih od 28.
 do 30. ZG, je bilo v inšpekcijskih postopkih obravnavano 52 krat. Zavezanci najpogosteje ne opravijo
 z odločbo ZGS naloženih del ali pa jih opravijo prepozno. V teh primerih gozdarski inšpektorji
 preventivno obveščajo potencialne kršitelje, da naj opravijo vsa potrebna dela. Na obvestilo
 gozdarske inšpekcije se pozitivno odzove večina potencialnih kršiteljev z izvršitvijo odločbe ZGS..
 Gradnja gozdnih cest in vlak in vzdrževanje gozdnih cest ter uporaba gozdne prometnice za namen,
 ki ni povezan z gospodarjenjem z gozdovi je naslednja najpogostejša kršitev, zaznana v 37.
 primerih. V preteklem letu so gozdarski inšpektorji obravnavali nekaj gradenj gozdnih vlak z elementi
 gozdnih cest in nedovoljene gradnje gozdnih cest. Tudi v teh primerih ugotavljamo, da ZGS
 prepozno reagira na nepravilnosti v zvezi s tem ali pa sploh ne reagira. Ne gre za veliko število
 primerov. Težava je v tem, da ZGS v skladu s svojo vlogo ne poskuša odpraviti pomanjkljivosti.
 Izjeme v zakonu o graditvi objektov glede gradnje gozdnih cest in gozdnih vlak so dopustne zaradi
 tega, ker se pričakuje, da bo gozdarstvo s svojo javno službo poskrbelo za zakonito gradnjo gozdnih
 prometnic in tako prispevalo pospeševanju gradnje in posledično večje proizvodnje. S tem je hkrati
 dana gozdarstvu velika odgovornost za pravilno usmerjanje posegov v gozd za gradnjo gozdnih
 prometnic. V nekaj primerih, sedmih inšpekcijskih, so gozdarski inšpektorji obravnavali nedovoljeno
 vožnjo po gozdnih vlakah za namene, ki niso povezani z gospodarjenjem z gozdovi. Ker gre v tem
 primeru za vsebinsko enak nadzor kot po uredbi o prepovedi vožnje z vozili v naravnem okolju, je ta
 problematika obravnavana posebej, v poglavju 4.5.
 30 primerov je bilo ograditev posameznih delov gozda v nasprotju s predpisi. Gre za primere
 ograjevanja svoje lastnine, najpogosteje se gozdna površina stika z gradbeno. Ograje so namenjene
 zaščiti svoje lastnine, vendar ker niso postavljene v skladu s predpisi, jih gozdarska inšpekcija
 obravnava kot kršitev ZG. V nekaj primerih gre za ograjevanje zemljišč, ki so po svojem namenu
 negozdna, običajno nezazidana stavbna zemljišča, ki pa ustrezajo definiciji gozda po 2. členu ZG. V
 inšpekcijskem postopku se zavezancem dopusti možnost pridobitve soglasja za postavitev ograje,
 če to ni možno, se odredi odstranitev. Tudi tukaj nastopi problem pristojnosti. Namreč, ko gre za
 ograje, ki so objekti po zakonu o graditvi objektov, moramo zadeve odstopiti gradbeni inšpekciji. S
 tem se postopki proti kršiteljem zavlečejo ali pa sploh ne uvedejo.
 Ob koncu vsakega leta gozdarski inšpektorji poostrijo nadzor nad pridobivanjem, prevozom in
 prodajo okrasnih drevesc. V lanskem letu je bilo izvedenih 27 inšpekcijskih postopkov in le 1
 Obravnavanih je bilo 16 primerov nedovoljene paše v gozdu in prav toliko primerov nedovoljenega
 kurjenja v gozdovih. Problem paše je nekako v latentni fazi, pojavlja se vsake toliko časa predvsem
 na območju Gorenjske. Ostaja nerešen predvsem zaradi neodzivnosti ministrstva in zaradi slabe
 organiziranosti pašnih skupnosti. Nedovoljeno kurjenje v gozdovih oziroma požiganje travišč s
 katerih se lahko ogenj razširi v gozd običajno predstavlja problem v pomladanskih mesecih ali na
 začetku poletja. Takrat so inšpektorji v zvezi s tem tudi najbolj aktivni. Ob razglasitvi požarne
 ogroženosti na določenem območju, pa gozdarski inšpektorji v primeru kršitev obveščajo Inšpektorat
 za zaščito pred naravnimi in drugimi nesrečami. Gozdarska inšpekcija je zaznala pojav kurjenja
 izoliranih vodnikov, s čimer odstranijo izolirno maso. Kurjenje največkrat poteka na obračališčih
 gozdnih cest, daleč od oči opazovalcev, v popoldanskem in celo nočnem času. Izkazalo se je da
 gre za dobro organizirane združbe. Nadzor je težaven in je potekal v sodelovanju z okoljsko
 inšpekcijo in policijo ter ob obveščanju občanov.
 4.1.2. Nadzor
 subvencioniranju
 Gozdarska inšpekcija ima po programu dela nalogo pregledovati dela na površinah v gozdovih, ki so
 financirana ali sofinancirana s sredstvi proračuna. V letu 2012 je bilo pregledanih 209 hektarjev od
 skupno opravljenih 3312, kar pomeni 6 % del, ki se merijo v površinah, 15.578 kosov opravljenih del
 od skupno opravljenih 217328 ali 7 % in 4455 m od skupno opravljenih 156077 m ali 3 % del, ki se
 merijo v metrih. Obseg pregledanih del v gozdovih je manjši kot lansko leto, poleg tega za
 gozdnogospodarsko območje Tolmin ni podatkov.
 Problematika področja vlaganj v gozdove je nespremenjena. Na eni strani gre za nizki obseg
 sredstev, ki jih porabijo tisti lastniki gozdov, ki sami želijo opraviti ta dela, obračun sredstev, ki je
 podlaga za opravljenih nadzor se opravi šele pozno v jeseni, ko je zelo težko, ali skoraj nemogoče
 ugotoviti kakovost izvedenih del. ZGS z oblastnimi ukrepi ne zagotovi kakovostne izvedbe nujnih
 del, ki so načrtovana v gojitvenih načrtih in vključena v letne plane vlaganj, saj večina lastnikov za
 izvajanje gojitvenih del ne kaže zanimanja oz. pripravljenosti za izvedbo načrtovanih del,
 pomanjkljiva sta tudi znanje in opremljenost lastnikov za izvajanje teh del. Zato obstoječi sistem
 deluje v obratni smeri, kot bi moral – dela so prevzeta pri tistih lastnikih, ki so to bili pripravljeni
 opraviti, nato sledi odločba in po potrebi še dopolnitev gojitvenega načrta. Velik problem za
 prevzemanje del predstavljajo opravljena dela na majhnih površinah. Izvedena gojitvena in
 varstvena dela se ne prevzemajo sproti (23. člen pravilnika), obračunavanje je vezano na
 dokončanje celotnega projekta. Postopek načrtovanja, izdajanja odločb in prevzem dela ni
 sorazmeren z obsegom sredstev, zato je po naših ugotovitvah birokratsko preobsežen in
 prezahteven. V nekaj primerih gozdarski inšpektorji niso prevzeli opravljenih del – nepravilno
 obračunano delo, razlika v površini, dela niso bila načrtovana v gozdnogojitvenem načrtu. ZGS je
 pomanjkljivosti po opozorilu inšpekcije odpravil.
 Višina sofinanciranja gojitvenih in varstvenih del, ki se zmanjšuje iz leta v leto, ne predstavlja
 pomembnega dejavnika, ki bi prispeval h kakovosti gospodarjenja z gozdovi in tudi ne opravičuje
 intenzivnosti nadzora.
 4.1.3. Ugotovitve inšpekcijskih pregledov gojitvenih in varstvenih del v letu 2012
 Tudi ugotovitve so enake lanskim. Opravljena so tista dela v gozdovi, ki so jih bili lastniki pripravljeni
 opraviti in ne vsa tista dela, ki so kot potrebna določena v gozdnogospodarskih in gozdnogojitvenih
 načrtih. Gojitveni ukrepi ob tako majhnem obsegu in dejstvu, da ZGS z odločbami »opremi« le dela,
 ki so jih lastniki pripravljeni narediti, niso več orodje za usmerjanje gospodarjenja v gozdovih. Da bi
 ponovno vzpostavili učinkovit sistem gojenja gozdov, bo potrebno temeljito spremeniti ZG. Ločiti bo
 potrebno dela, ki krepijo gospodarske vrednosti gozdov od tistih, ki so nujno potrebna, da se
 preprečijo škode v gozdovih ali na površinah, ki jih ti gozdovi varujejo. Tista dela, ki so nujno
 potrebna, pa bo moral lastnik gozda opraviti ali pa jih bo na njegove stroške izvršil organ z javnimi
 pooblastili. Ostala dela, ki zgolj krepijo gospodarsko funkcijo gozdov pa bi bilo potrebno vzpodbujati
 s sistemom davčnih olajšav.
 Prav tako še vedno menimo, da bi bilo treba najti zakonsko rešitev, da bi pri lastnikih, ki tega sami
 ne zmorejo, izvajalci opravili nujna dela in prejeli subvencije neposredno.
 4.1.4. Nadzor porabe proračunskih sredstev – vzdrževanje gozdnih cest
 Obseg sredstev za vzdrževanje gozdnih cest je bil v letu 2012 manjši kot leto poprej. Na splošno pa
 je precej manjši kot bi bilo potrebno. Sistem vzdrževanja je ustaljen in poteka brez posebnosti.
 Ugotavljajmo, da ima že kar nekaj občin sklenjene večletne pogodbe z izvajalci, kar naj bi prispevalo
 k vzdrževanju gozdnih cest preko celega leta oziroma takrat, ko je to najbolj potrebno. Izvrševanje
 načrtov vzdrževanja po vrstah in obsegu del običajno odstopajo od programa vzdrževanja, finančno
 pa je načrt 100 % izvršen. Odstopanja od načrtovanih del so posledica spremenjenih potreb, ki se
 pojavijo tekom leta zaradi vremenskih razmer, tudi ujm ali pa se pojavijo neodložljiva dela. Kakovost
 izvedenih del je v okviru sprejemljivosti. Gozdarska inšpekcija je prejela tudi prijavo, da ena občina
 kljub namensko zbranim sredstvom za vzdrževanje gozdnih cest ni sklenila pogodbe z izvajalcem za
 izvedbo teh del. Inšpekcijski postopek je v teku. Vendar, kot se je pokazalo v preteklih postopkih,
 gozdarska inšpekcija nima učinkovitega orodja za to, da bi odredila vrnitev nenamensko porabljenih
 sredstev v proračun, drugi pristojni organi, po našem mnenju proračunska inšpekcija, ki deluje v
 Ministrstvu za finance, pa ne ukrepajo.
 Sicer so ugotovitve in predlogi iz preteklih let še vedno aktualni. Zagovarjamo stališče, da bi bilo
 potrebno spremeniti preveč razpršen in pretog sistem vzdrževanja gozdnih prometnic. S spremembo
 predpisov bi bilo potrebno zagotoviti, da bi se sredstva zbirala na centralnem računu, iz katerega bi
 se črpala za vzdrževanje prometnic na nivoju celotne države in ne za območje posamezne občine.
 Tako bi se sicer skromen obseg sredstev lahko prelival med posameznimi območji in bolj učinkovito
 ter v skladu z načrtom vzdrževanja porabil tam, kjer bi bilo to potrebno. Pogodbe bi še vedno lahko
 bile tripartitne, še vedno bi lahko omogočili občinam določen vpliv pri izbiri izvajalcev. Tak način
 zbiranja sredstev na enem mestu bi popolnoma onemogočil uporabo sredstev za druge namene, s
 centralnim planiranjem bi zagotovili smotrnejšo porabo sredstev tam, kjer bi bilo to potrebno. Veča
 se tudi uporaba gozdni cest, ki niso namenjeni gozdni proizvodnji, zato bi bilo potrebno razmišljati o
 uvedbi večjega stalnega vira proračunskih sredstev za vzdrževanje gozdnih cest, če hočemo v
 bodoče še ohraniti uporabo gozdnih cest tudi za javne namene.
 4.1.5. Spremljanje izvajanja gozdnogospodarskih in gozdnogojitvenih načrtov
 Gozdarska inšpekcija je v letu 2012 na podlagi Pravilnika o načrtih za gospodarjenje z gozdovi in
 upravljanje z divjadjo (Uradni list RS, št. 91/2010) izvedla kontrolo gozdnogospodarskih načrtov,
 gozdnogojitvenih
 potrebnosti
 gozdnogospodarskih načrtov in opravila podrobnejšo analizo trinajstih gozdnogospodarskih načrtov,
 ki jim je v letu 2011 potekla veljavnost.
 V 12 območjih je bilo konec leta 2011 206 gozdnogospodarskih načrtov enot, od tega jih je bilo 13 v
 pripravi. Pri pregledu arhiviranja pretečenih načrtov, ki se izdelajo v treh izvodih, je bilo ugotovljeno,
 da obstajajo odstopanja od predpisanih pravil. Večinoma en izvod načrta z vpisanimi evidencami
 hranijo kar na krajevnih enotah, v regionalni arhiv ne potuje noben načrt, prav tako se po en načrt ne
 hrani v Arhivu RS.
 Izvedena je bila kontrola 17 načrtov GGE, ki so bili na polovici svoje veljavnosti z namenom
 preverjanja potrebnosti priprave sprememb oz. dopolnitev gozdnogospodarskih načrtov. V nobenem
 primeru ni bilo potrebno na ministrstvo podati pobudo za spremembo načrta.
 Gozdarski inšpektorji so pregledali 13 gozdnogospodarskih načrtov, ki jim je veljavnost pretekla v
 letu 2011. Izvedla se je kontrola evidenc glede vpisa, opravila analiza gozdnogojitvenega
 načrtovanja in podrobnejša vsebinska analiza izvajanja teh gozdnogospodarskih načrtov. Evidence
 se večinoma vpisujejo v skladu z veljavnimi predpisi. Problem, ki ga inšpektorji opažamo na vseh
 območjih, je evidentiranje neizkoriščenega drevja, ki se ne izvaja povsod v skladu z zakonodajo.
 Večinoma se ZGS izgovarja na njihove računalniške programe, ki tega ne omogočajo. Težavo
 rešujejo z oceno neizkoriščenega drevja s pomočjo stalnih vzorčnih ploskev pri obnovi GGN.
 Pravilnik je leta 2006 določil vsebino gozdnih kronik z namenom poenotenja njihovih vsebin. V
 praksi opažamo, da so gozdne kronike sicer spisane, vendar vsebina odstopa od predpisane.
 Kronike se marsikje raje pišejo v skladu s tradicijo posameznih krajevnih enot.
 Preglednica 8 - Preglednica gozdnogojitvenih načrtov v gozdnogospodarskih enotah, ki jim je v letu
 2011 pretekla veljavnost
 OE/Goj.
 Starejši od
 Stari od 2 do
 Dop. v
 z novimi
 Pregledani so bili gojitveni načrti 13 enot, ki zavzemajo skoraj 68.000 ha gozdov. Dve enoti še
 vedno za celotno površino nimata izdelanih gojitvenih načrtov. Med enotami močno izstopata načrta
 GGE Pišece (OE Brežice), kjer je 42% površine pokrite z več kot 10 let starimi gojitvenimi načrti in
 GGE Stari trg (OE Novo mesto), kjer je takih načrtov celo 58%. Tudi na območju OE Bled in OE
 Sežana je več kot 1⁄4 načrtov starejših od 10 let. ZGS lahko le na podlagi veljavnega gojitvenega
 načrta izda odločbe o odobritvi poseka izbranih dreves in potrebnih gojitvenih delih. ZGS zagotavlja,
 da letno posodobijo ali obnovijo do desetine gozdnogojitvenih načrtov v Sloveniji, to je okvirno za
 100 tisoč hektarov gozdov (http://www.zgs.gov.si/slo/delovna-podrocja/gojenje-gozdov/izdelavagozdnogojitvenih-nacrtov/index.html), kar pa naše analize na vzorcu 13 gozdnogospodarskih enot
 ne morejo potrditi. Povprečje nam lahko skrije tudi marsikatero podrobnost. Od 13 pregledanih
 gozdnogospodarskih enot so jih na območju kar osmih v letu 2010 obnovili manj od predvidenih
 10%. Na OE Sežana npr. le 2%.
 Tudi nov pravilnik o načrtih za gospodarjenje z gozdovi, sprejet leta 2010, ne rešuje vprašanja,
 čemu in za koga se gojitveni načrti sploh izdelujejo. Žal so novi načrti še vedno preobsežni,
 neoperativni, nepregledni in ne omogočajo spremljanja izvajanja ukrepov oz. uresničevanja načrta.
 Načrti vsebujejo veliko neuporabnih in nepotrebnih podatkov (iz opisnih listov načrta GE), iz njih pa
 se ne da npr. ugotoviti kje in v kakšnem obsegu je kakšen ukrep planiran ter kdaj je bil izveden.
 Slabo pregleden je tudi kartni del (zahteven in zamuden novi program).
 Pri preseganju dovoljenega etata na ravni oddelkov se še vedno dogaja, da se preseganje z načrti
 določenega etata še vedno ne odobri s predpisano komisijo, čeprav tako zahteva zakonodaja. Na
 nekaterih območjih je sodelovanje s komisijo že ustaljena praksa in čas bi bil, da se primeri dobrih
 praks razširijo na celoten Zavod.
 Na problem izvajanja gojitvenih del gozdarska inšpekcija opozarja iz leta v leto. Izvajanje gojitvenih
 del pada. Žal dobre analize zaradi neizmerno slabih podatkov v opomnikih ni bilo mogoče izvesti.
 Na podlagi analiz iz opomnika gozdarska inšpekcija že vrsto let opozarja ZGS na številne
 nepravilnosti in neskladnosti z veljavno zakonodajo, ki se nanašajo na gozdnogospodarsko in
 gozdnogojitveno načrtovanje (nepravilno arhiviranje, neevidentiranje neizkoriščenega drevja,
 neizdelani gozdnogojitveni načrti in njihova zastarelost, prekoračitve poseka v oddelkih brez
 ustrezne komisije, razkorak med načrtovano in realizirano nego). Žal so naše ugotovitve bolj ali manj
 naletela na gluha ušesa. ZGS namreč ni odpravil ugotovljenih nepravilnosti, saj iz leta v leto ostajajo
 enake. Gozdarska inšpekcija se je tudi zaradi sprememb težišča svojega dela v letu 2013 odločila,
 da v prihodnje tako obširnega nadzora nad uresničevanje gozdnogospodarskih in gozdnogojitvenih
 načrtov ne bo več opravljala.
 4.1.6.Nadzor izvajalcev glede izpolnjevanja pogojev za opravljanje del v gozdovih
 Ena izmed prioritet gozdarske inšpekcije v letu 2012 je bila nadzor izvajalcev del v gozdovih.
 Področje dela je zelo obsežno, zato ni mogoče pričakovati, da bo urejeno čez noč, potrebno bo
 veliko časa, dela in sodelovanja vseh vpletenih. Nedopustno je, da je Sklad kmetijskih zemljišč in
 gozdov na razpisu za sečnje v nekoncesijskih gozdovih za leto 2012 izbral izvajalca, ki ne izpolnjuje
 minimalnih pogojev in ni izvedel ukrepov, ki mu jih je naložila gozdarska inšpekcija. Nedopustno je,
 da je lokalna samoupravna skupnost na razpisu za sečnjo v občinskih gozdovih izbrala izvajalca, ki
 mu je gozdarska inšpekcija izdala odločbo o prepovedi dela zaradi strokovne neusposobljenosti.
 Tudi večje izvajalske firme bi se morale zavedati odgovornosti, ki izhaja iz 4. člena Zakona o
 preprečevanju dela in zaposlovanja na črno (Uradni list RS, št. 12/07-UPB1, 29/10, 57/12), ko
 podpisujejo pogodbe s podizvajalci. Odgovornosti in meja svojih pooblastil bi se morali zavedati tudi
 zaposleni na ZGS.
 Nadzor izvajalcev poteka na podlagi:
 prijav in odstopov;
 obravnav izvajalcev, udeleženih v prekrškovnih postopkih zaradi kršenja določil ZG (nap.
 črne sečnje, neurejenost sečišč);
 skupnih terenskih akcij z delovno, tržno, davčno inšpekcijo in carino;
 rednih pregledov dokumentacije izvajalcev registriranih v zaokroženi geografski celoti občini ali upravni enoti;
 izbranih odločb ZGS, izdanih za posek več kot 100 m3 s preverjanjem izvajalcev, ki so ta
 dela izvajali.
 Preglednica 9 – Ugotovitve nadzora usposobljenosti izvajalcev del v gozdovih
 Usposobljenost ob začetku
 Število pregledanih subjektov
 Ukrepi gozdarske inšepkcije
 Samostojni d.o.o. in Strokovno Usposobljeni Opozorilo
 d.d. usposobljeni za ZVZD
 Dop.dej.
 Postopek o
 prekršku
 * Število odstopljenih zadev:
 15 IRSD,
 7 TIRS,
 3 DURS
 Statistika formalnega izpolnjevanja pogojev glede strokovne usposobljenosti je, z ozirom na
 opravljene preglede, porazna. Samo četrtina izvajalcev del v slovenskih gozdovih je bila ob začetku
 postopka ustrezno usposobljena. Je pa v letošnjem poročilu že opazen rahel trend izboljševanja
 razmer. V primerjavi z lanskim letom je med pregledanimi manj neregistriranih in več usposobljenih
 Gozdarska inšpekcija je naletela na primere, ko dolgoletni dobri delavci v gozdarstvu ne morejo
 pridobiti certifikata nacionalne poklicne kvalifikacije (NPK), ker nimajo končane osnovne šole. Zakon
 o nacionalnih poklicnih kvalifikacijah (Uradni list RS, št. 81/00, 55/03, 118/06, 85/09) določa kot
 pogoj za pridobitev NPK zgolj starost 18 let. Vendar pridobi posameznik NPK, če dokaže, da dosega
 znanja in spretnosti, določene s katalogom, sprejetim v skladu s tem zakonom, ki v 12. členu med
 drugim določa vstopne pogoje za vsak posamezni poklic na osnovi poklicnega standarda. Komisija,
 ki je pripravila poklicne standarde za dela v gozdu, je določila dodatni vstopni pogoj končano
 osnovno šolo za pridobitev NPK za gojitelja, sekača, traktorista in žičničarja.
 Zelo oster pogoj predpisuje Pravilnik o minimalnih pogojih, ki jih morajo izpolnjevati izvajalci del v
 gozdovih (Uradni list RS, št. 35/94, 50/06, 74/11, 80/12). Pravilnik v 4. členu v povezavi s 3. členom
 določa, da mora izvajalec, ki opravlja več zaporednih faz s področja izkoriščanja gozdov zagotoviti,
 da načrtovanje, vodenje in nadziranje teh del opravlja delavec, ki ima najmanj 5. raven izobrazbe
 gozdarske smeri in najmanj eno leto delovnih izkušenj pri delih v gozdu. Gozdarska inšpekcija
 apelira na zakonodajno vejo oblast, da razmisli o tem določilu. V praksi to namreč pomeni, da bi
 moral vsak, ki izvaja sečnjo in spravilo, ne glede na to ali je samozaposlen ali je delodajalec,
 zagotoviti, da mu ta dela opravlja ustrezno usposobljena oseba.
 Zavezanci se pritožujejo, da je kakovostne delavce za delo v gozdu v Sloveniji izredno težko dobiti,
 po njihovem mnenju jih preostre zahteve silijo v delo na črno. Uvajanje novih delavcev je drago
 (pridobitev NPK). Verjetno je del resnice tudi drugje, saj je med neregistriranimi izvajalci, torej tistimi,
 ki so delali na črno, kar nekaj takih, ki so ustrezno strokovno usposobljeni.
 Uveljavila se je praksa, da delavci iz tretjih držav prihajajo na delo v slovenske gozdove brez
 ustrezne usposobljenosti, saj se Pravilnik o vlogah in dokazilih v zvezi z zaposlovanjem in delom
 tujcev ter o zaposlitvah tujcev, ki niso vezane na trg dela (Uradni list RS, št. 45/11) ne izvaja
 dosledno. Delodajalec jih zaposluje in jim po preteku enega leta napiše referenčno pismo, ki mu
 omogoča pridobitev NPK zgolj s potrjevanjem. Naj še enkrat opozorimo, da je zaposlovanje
 neustrezno usposobljenega delavca soudeležba pri delu na črno in referenčno pismo »samoprijava«
 delodajalca, da je zaposloval neustrezno usposobljenega delavca.
 Nadzor tujcev je otežen, saj so nekatere stvari še nedorečene, kot na primer, kakšno dokumentacijo
 Samostojni podjetnik, ki je podizvajalec avstrijskega podjetja, zanj delajo Slovaki
 Avstrijsko podjetje, ki izvaja posek in spravilo, zaposluje državljane nečlanic EU. Inšpektorat
 za delo ne ve, kaj bi z vidika varstva pri delu izvajalci morali predložiti. Naš pravilnik zahteva
 overjeno listino, vendar le za državljane EU. Podjetje je registrirano v EU, v podjetju delajo
 tujci.
 Pri pregledu subjektov, ki imajo v bazi AJPESa registrirane tudi gozdarske dejavnosti, smo ugotovil,
 da se jih več neposredno ne ukvarja z delom v gozdu, saj gre za firme, ki:
 imajo gozdarske dejavnosti samo registrirane, dejansko pa se s to dejavnostjo ne ukvarjajo;
 urejajo parkovne površine in podobno, za morebitno delo v gozdu pa pogodbeno najemajo
 ustrezne podizvajalce.
 Nekateri izmed teh izvajalcev po pozivu gozdarske inšpekcije za dostavo dokumentacije, gozdarske
 dejavnosti uradno izbrišejo iz evidence ali celo zaprejo dejavnost.
 Gozdarska inšpekcija pri nadzoru izvajalcev del v gozdovih dobro in tesno sodeluje s tržno in
 delovno inšpekcijo ter z DURS in CURS. Gre za skupne akcije na terenu ali medsebojne odstope
 zadev v pristojno reševanje. V letu 2012 je o ugotovljenih nepravilnostih gozdarska inšpekcija v 25
 primerih obveščala pristojne, z odstopom upravne zadeve ali z vložitvijo obdolžilnih predlogov v
 prekrškovnih postopkih.
 Izjemno težaven je nadzor izvrševanja odločb o prepovedi opravljanja dejavnosti ali odločb o
 prepovedi opravljanja posameznih faz gozdne proizvodnje. Potrebno bo domisliti način obveščanja o
 izdanih odločbah in vzpostaviti sistem kroženja informacij. Odločbo o prepovedi opravljanja
 dejavnosti izda gozdarska inšpekcija šele, če zavezanec ugotovljenih nepravilnosti ne odpravi v
 razumnem roku, ki mu je določen z opozorilom po ZIN. V letu 2012 je bilo izdanih 22 takih odločb, v
 letu 2011 pa le 12. Ob tem opozarjamo, da gre za eksistenčni obstoj posameznikov, kar je povezano
 s hudimi pritiski in celo grožnjami inšpektorjem. Zaradi slednjega je direktor gozdarske inšpekcije
 prevzel več zadev povezanih z več pravnimi osebami in s.p.-ji, ki so dejansko v lasti ene osebe s
 katero se je ukvarjalo več gozdarskih inšpektorjev in več sodišč, a ga z našimi ukrepi in ukrepi
 sodišč nismo uspeli usmeriti, kaj šele ustaviti.
 Z delom je v preteklem letu uspešno nadaljevala delovna skupina, ki skrbi za koordinacijo,
 sodelovanje in usklajevanje z drugimi inšpekcijami in poenoteno ukrepanje znotraj gozdarske
 inšpekcije na področju nadzora izvajalcev del v gozdovih. Skupina je sodelovala tudi pri spremembi
 Pravilnika o spremembah in dopolnitvah Pravilnika o minimalnih pogojih, ki jih morajo izpolnjevati
 izvajalci del v gozdovih (Uradni list RS, št. 80/12) in pri pripravi dopisa MKO namenjenim upravnim
 enotam glede minimalnih pogojev za delo v gozdu, ki jih morajo izpolnjevati tudi nosilci dopolnilne
 dejavnosti s področja gozdarstva. Skupina je MD in MKO opozorila tudi na nekaj nejasnosti zaradi
 sprejetja novega zakona o varstvu in zdravju pri delu povezanih s pravnim statusom kmeta, ki
 opravlja neko drugo dejavnost izven kmetijstva, oziroma je zaposlen izven kmetije in je na tej osnovi
 tudi zdravstveno in pokojninsko zavarovan, kmetuje pa v svojem prostem času, poleg tega pa
 opravlja tudi dopolnilno dejavnost na kmetiji ali dela kot strojni krožkar. Po ZVZD taka oseba ni
 delodajalec niti ni samozaposlena oseba in posledično zanj določila tega zakona ne veljajo.
 Gozdarska inšpekcija je MKO uradno obvestila in predlagala, da to pomanjkljivost vnese v
 spremembe zakona o kmetijstvu.
 UE izdajajo odločbe za opravljanje dopolnilnih dejavnosti na kmetiji na podlagi Uredbe o vrsti,
 obsegu in pogojih za opravljanje dopolnilnih dejavnosti na kmetiji (Uradni list RS, št. 61/05). V teh
 odločbah pa se včasih navajajo dejavnosti iz Standardne klasifikacije dejavnosti, ki pa ni skladna s
 seznamom iz uredbe. MKO je bil opozorjen, da pri spremembi uredbe neskladja odpravi.
 4.1.7. Nadzor prevoza in prodaje okrasnih dreves
 Ob koncu vsakega leta gozdarska inšpekcija poostri nadzor poseka, prevoza in prodaje okrasnih
 dreves. V preteklem letu so gozdarski inšpektorji izvedli 27 inšpekcijskih postopkov, opravili so tudi
 nadzore prodaje drevesc ob koncu tedna, vendar je bilo kršitev zelo malo. Prodajalci najpogosteje
 nimajo ustrezno označenih vseh drevesc ali jih imajo več kot so imeli nalepk. Ugotavljamo, da je
 kršitev iz leta v leto manj. V prodaji je čedalje več dreves s plantažne proizvodnje in iz uvoza.
 Konkurenco naravnim drevescem predstavlja tudi prodaja umetnih okrasnih dreves. Zaradi tega je
 prodaja okrasnih dreves, pridobljenih v naših gozdovih, vsako leto manjša, čeprav bi ob umnem
 gospodarjenju in ob ustreznih vzpodbudah lahko pokrili potrebe po vseh okrasnih drevesih v
 slovenskem prostoru, pa še izvažali bi jih lahko. Gozdarstvo si bo moralo prizadevati za ponovno
 oživitev uporabe naravnih okrasnih dreves, ki je okolju bolj prijazna, kot uporaba plastičnih smrečic.
 S tem bi tako posredno vzpodbudili prepotrebno nego v mlajših razvojnih fazah sestojev, kjer
 prevladujejo iglavci in preprečevali zaraščanje kmetijskih površin.
 Gozdarski inšpektorji opravljajo redni nadzor izvajanja določb zakona o gozdnem reprodukcijskem
 materialu in pravilnikov, izdanih na njegovi podlagi. Pregledi drevesnic v letu 2012 so bili opravljeni
 hkrati ob nadzorih zdravstvenega varstva rastlin v drevesnicah.
 V Sloveniji so v register dobaviteljev, ki se ukvarjajo s pridelovanjem, trženjem ali uvozom gozdnega
 reprodukcijskega materiala vpisane naslednje drevesnice: Omorika, d.o.o, GLG Murska Sobota,
 d.d., Štivan, d.o.o., HGP Brežice, d.o.o. in Semesadike, d.d., v register dobaviteljev je vpisan tudi
 ZGS. Zaradi spremembe lastnika v Semesadike Mengeš d.o.o. je prišlo do zamude pri pregledu
 drevesnice v Markovcih, vendar se je ob koncu leta tudi to uredilo.
 Tudi v preteklem letu so bile pregledane vse drevesnice, v katerih se proizvaja gozdni reprodukcijski
 material za sadnjo v gozdovih. Opravljenih je bilo 17 pregledov, leto poprej 21 pred dvema letoma
 26. V enem primeru je bilo odrejena odprava pri vodenju zapisnika o vzgoji reprodukcijskega
 materiala, v enem primeru je inšpektor ugotovil, da drevesnica nima zaposlenega ustreznega
 strokovnjaka, drugih nepravilnosti ni bilo ugotovljenih.
 Ugotovitev, ki velja že več let je, da je po zakonu ZGS odgovoren za zagotavljanje semena in sadik
 gozdnega drevja, vendar se v gozdove sadi tudi material, ki ni najbolj ustrezen. Ne upoštevajo se
 npr. višinske regije. Pridelovalci gozdnega reprodukcijskega materiala opozarjajo, da od ZGS ne
 dobivajo obvestil o semenenju določenih vrst, zato potem tudi ni nabiranja semena. Zato sejejo
 seme, ki ga imajo na zalogi in zagotavljajo sadike, ki jih imajo vzgojene in ne tistih, ki jih ZGS naroči.
 Preglednica 10 – Nadzor izvajanja zakona o gozdnem reprodukcijskem materialu
 7. in 15. čl. ZGRM (sadike)
 - kakovost in zdravstveno stanje
 - označevanje in pakiranje
 - dobaviteljev dokument
 21. člen ZGRM (ne izpolnjuje
 predpisanih pogojev)
 ZGS ali drevesnica
 ZGS Postojna in
 Nepravilnosti ni bilo
 Semesadike Mengeš,
 Drevesnica Markovci
 Semesadike nimajo
 zaposlenega ustreznega
 gozdarskega strokovnjaka
 ZGS Brežice
 drevesnica Tišina
 ZIN 33/2 – odrejena
 odprava nepravilnosti pri
 vodenju zapis. o vzgoji, ...
 ZGS Nazarje
 KE Gornji grad
 KE Luče, KE Šoštanj,
 ZGS – izdaja dobaviteljevih
 dokumentov prejemnikov sadik
 ZGS, OE Celje, KE
 Šentjur in KE Slov.
 Nepravilnosti niso
 ugotovljene
 GLG Murska Sobota
 Drevesnica Ižakovci
 Semesadike Mengešdrevesnica Tišina
 Drevesnica Polana
 Nadzor pridobivanja potaknjencev
 klonov topola
 Pregled izpolnjevanja predpisanih
 pogojev dobavitelja GRM, zaradi
 sprememb podatkov o odgovorni
 Nadzor dobave sadilnega materiala
 Zdravstvene preglede drevesnic, ki proizvajajo sadike za uporabo v gozdovih, opravlja Gozdarski
 inštitut Slovenije z dvema pooblaščenima preglednikoma. Ob teh pregledih je praviloma prisoten tudi
 gozdarski inšpektor, ki v primeru nepravilnosti oz. ob odkriti prisotnosti škodljivih organizmov ali
 sumu nanje, odredi ukrepe za njihovo odpravo. V letu 2012 je bilo opravljenih 14 pregledov (lani 17,
 leto poprej 16) v drevesnicah v juliju, septembru in oktobru. V štirih primerih je bila prisotna hrastova
 pepelovka (Erysiphe alphitoides), v štirih primerih listna pegavost (Mycosphaerella sp.), ki je bila v
 treh primerih ugotovljena na boru, v dveh na topolu, v enem primeru so bile ugotovljene poškodbe
 zaradi topolovega steklokrilca (Sciapteron tabaniformis), enkrat je bila ugotovljena češnjeva listna
 pegavost (gliva Blumeriella jaapii), v enem primeru je bila opažena okužba na smreki s smrekovo
 ušjo (Sacchiphantes spp.), borova gliva Diplodia pinea in še nekaj manjših okužb gospodarskih
 V enem primeru je bil odrejen sežig sadik tuje in brina zaradi napada krasnikov in podlubnikov,
 enkrat uničenje sadik smreke, dvakrat uničenje sadik bora zaradi Mycosphaerella pini, enkrat črnega
 bora drugič munike (Pinus leucodermisa) in v enem primeru odrejeno uničenje sadik iglavcev v
 okrasnem delu drevesnice.
 Na Muti je bil pregledan varovalni pas okoli drevesnic, drugod pa ne, ker v drevesnicah ni bilo
 gostiteljskih rastlin škodljivih organizmov hruševega ožiga oz. šarke. Pregledana sta bila tudi
 varovalna pasova okoli drevesnice Semesadike Mengeš na Tišini ter okoli matičnega nasada
 pečkarjev v Selu na Goričkem.
 Preglednica 11 – Nadzor izvajanja zakona o zdravstvenem varstvu rastlin
 Število in čas
 GLG Murska Sobota –
 Polana, Ižakovci
 1/jul. 2012
 Semesadike Mengeš –
 2/jun. 2012
 1/julij 2012
 škodljivih org. po ZZVR v
 drevesnici
 drevesnici (GIS)
 Okužba po Erysiphe alphitoides
 Okužba po Melampsora populina
 Napad po Sciapteron tabaniformis
 Okužba po Mycosphaerella microsora
 Okužba po Blumeriella jaapii
 1/sept. 2012
 OMORIKA Muta
 1/okt. 2012
 Kontrola varovalnega pasu
 Celjsko GG območje
 2/okt. 2012
 Izdani RPL-ji
 matičnega nasada Selo
 1/avg. 2012
 Polana, Ižakovci,
 hruševega ožiga
 Sežig sadik tuje in brina zaradi napada
 krasnikov in podlubnikov
 Opozorilo ZIN- uničenje izpuljenih,
 neuporabnih sadik smreke
 Črni bor okužen z Mycosphaerella pini
 – odrejeno uničenje
 Na borih okužba z Lophodermium sp.,
 na cigarovcu z Erysiphe sp., na
 topolah z Saperda sp.
 Opažena rahla okužba na smreki s
 smrekovo ušjo Sacchiphantes spp., na
 lipah s Mycosphaerella microsora, na
 katalpah pa močna okužba s
 Na topolih v sledeh okužba z rjo
 (Melampsora sp.) na Pinus nigra z
 Diplodia pinea in Cyclaneusma spp,
 na Pinus walichiana z Lophodermium
 sp.; Na pušpanih je bil naknadno
 determiniran škodljivec pušpanova
 vešča (Cydalima perspectalis).
 Sum na karantenski organizem
 Mycosphaerella pini na 3 sadikah
 munike (P. leucodermis)
 Sežig okuženih sadik munike uničeno po odločbi
 Odrejeno uničenje obolelih
 maloštevilnih sadik iglavcev v
 okrasnem delu drevesnice - ZIN 33/2
 Prejemnikom sadik ZGS izdal s
 sadikami na DD
 Ni okužbe
 V obravnavanem letu je bilo po vsem območju naše države obilo gob. Na nekaterih območjih:
 Gorenjska, Pohorje, Goričko, del Notranjske in Dolenjske, je bilo zaradi številnih obiskovalcev stanje
 že nevzdržno in prav kliče po spremembah predpisov, na katere opozarjamo že več let zapored:
 prostorska ali časovna omejitev območij nabiranja gob ali/in izdaja dovolilnic
 nadzor nabiranja gob morajo poleg gozdarske inšpekcije pričeti nadzorovati tudi drugi, s
 predpisi, določeni organi – inšpekcija, pristojna za okolje, ZGS.
 Gozdarska inšpekcija je zaradi tega v letu 2012 poostrila nadzor in opravili 36 pregledov, od tega 62
 ur ob koncih tedna ali ob praznikih. Zaradi kršitev predpisov je bilo izdanih 5 inšpekcijskih odločb,
 izrečeno 1 opozorilo in 10 plačilnih nalogov v prekrškovnem postopku. V prekrškovnem postopku so
 bile v 4 primerih nabrane gobe odvzete (27 kg jurčkov) in komisijsko uničene na kraju odvzema.
 Nadzor nabiranja gob je izredno težaven, saj je potrebno kršitelja ujeti pri samem dejanju, običajno v
 gozdu, daleč od ljudi in pogosto brez signala mobilnega telefona in če upoštevamo še dejstvo, da je
 nabiranje gob in lastništvo nad njimi za nabiralce svetinja, potem lahko razumemo, da je tudi
 konfliktov na samem terenu veliko. Odvzem gob je še zlasti problematičen, zato se ga v glavnem
 poslužujmo le ob prisotnosti policije. Zato te nadzore opravljamo v času, ko gobe na nekem območju
 rastejo intenzivno, ob pomoči policije, ker se je to pokazalo kot najučinkovitejše. V zvezi s tem
 nadzorom, enako velja tudi za nadzor vožnje z vozili v naravnem okolju in predvideni nadzor
 ugotavljanju izvora posekanega drevja, kaže omeniti naslednje: dokler se na teh segmentih ne bo
 bistveno zmanjšalo število kršitev, je potrebno povečati število inšpektorjev in sicer za toliko, da se
 bo kršitelj vsaj na vsak peti poskus kršitve srečal z nadzornikom ali inšpektorjem. Šele potem, ko se
 bo spremenil odnos do spoštovanja predpisov in zasebne lastnine, bomo lahko govorili o
 zmanjšanju nadzora kot ga imajo npr. v sosednji Avstriji. Po podatkih, ki so nam na voljo za
 avstrijsko Koroško, kjer je bilo prav tako obilo gob in veljajo približno enaki predpisi kot pri nas glede
 količine nabranih gob, so lani izrekli samo dve globi, pa kljub temu ni bilo takih težav kot v Sloveniji.
 Nadzoru voženj v naravnem okolju je bilo namenjeno precej časa. Nadzor tega področja, ki ga
 urejata tako uredba o prepovedi vožnje z vozili v naravnem okolju in zakon o gozdovih, je po
 izkušnjah učinkovit, kadar se izvaja ob pomoči policije takrat, kadar je pričakovati največ kršitev. To
 pa je izven rednega delovnega časa in ob koncih tedna. Problem nedovoljene vožnje je tudi
 področje, ki javnost in s tem medije zelo zanima. Kršitelja je potrebno zalotiti ob dejanju prekrška,
 kar predstavlja kar nekaj težav. Izkušnje učijo, da je zavest kršiteljev zelo nizka in da včasih ne
 zadošča niti prisotnost policije, saj se kršitelji, opremljeni z zaščitnimi čeladami in z neregistriranimi
 vozili nočejo ustaviti. Prekrškovni postopki, ki so bili uvedeni na osnovi fotografije kršitelja, so bili v
 nekaterih primerih uspešni.
 V letu 2012 je priprava osnutka zakona o vožnji v naravnem okolju, ki naj bi celovito uredila to
 področje, v celoti zastala. Stališče gozdarske inšpekcije je izoblikovano na osnovi izkušenj pri
 nadzoru. Menimo, da je v novem predpisu potrebno urediti:
 da bi bila obvezna označitev vozila (registracija), na osnovi katere bi bilo mogoče na daljavo
 ugotoviti lastnika vozila;
 da bi bil lastnik vozila odgovoren za prekršek v primeru, da vozila na kraju prekrška ni bilo
 mogoče ustaviti in s tem identificirati kršitelja;
 da bi bilo potrebno ob večjih turističnih središčih z občinskimi prostorskimi načrti določiti
 območja, kjer bi bila vožnja v naravnem okolju dovoljena;
 da se globe za kršitelje bistveno zvišajo, v zakonu določenih primerih, pa naj se določi tudi
 začasni odvzem vozila;
 da se v nadzor aktivno vključijo vsi organi, ki imajo pooblastila za nadzor – inšpekcija,
 pristojna za okolje, ZGS.
 V letu 2012 je gozdarska inšpekcija sodelovala s policijo v več akcijah, ki so bile organizirane na
 njihovo pobudo, prav tako je tudi gozdarska inšpekcija dala pobude za nadzor. Dobra plat »večjih«
 akcij s policijo je v medijski pokritosti in s tem poudarjenim preventivnim značajem, manjših akcij pa
 večja učinkovitost in usmerjenost na tista območja, kjer je teh kršitev največ. Gozdarska inšpekcija
 je v lanskem letu opravila 49 nadzorov vožnje z vozili v naravnem okolju ali 320 ur, od tega 24 krat
 ob sobotah, nedeljah in praznikih, za kar je bilo porabljenega 164 ur delovnega časa. Po določilih
 uredbe je bilo izrečeno 1 opozorilo po ZIN in izdanih 6 plačilnih v prekrškovnem postopku. Po ZG je
 bilo izrečenih 6 opozoril po ZIN, 10 opozorilo po ZP-1, 15 plačilnih nalogov, 10 odločb z izrekom
 opomina in 10 odločb z globo v prekrškovnem postopku.
 Uredba o varstvu pred požarom v naravnem okolju nalaga gozdarski inšpekciji le spremljanje
 izvajanja njenih določb v gozdnem okolju. Pristojnost za ukrepanje po uredbi je v celoti prenesena
 na požarne inšpektorje, ki delujejo v Inšpektoratu RS za varstvo pred naravnimi in drugimi
 nesrečami. Gozdarski inšpektorji naj bi tako v obdobjih, ko je razglašena velika in zelo velika
 požarna ogroženost, poostreno nadzorovali ogrožena območja in v primeru kršitev obveščali
 požarne inšpektorje.
 V skladu z določili ZG imajo gozdarski inšpektorji pristojnost ukrepati proti kršiteljem kadar kurijo na
 neurejenih kuriščih v gozdu in na površinah poraščenih z gozdnim drevjem (1. in 2. odstavek 33.
 člena ZG) ali kadar požigajo travišča ali ledine na območju, kjer ogenj lahko ogrozi gozd (3.
 odstavek 33. člena ZG). V obravnavanem letu je bilo izvedenih 16 pregledov in izrečeno 1 opozorilo
 v inšpekcijskem postopku, poleg tega so bili izdani 3 plačilni nalogi in 2 odločbi z izrekom globe v
 5. UGOTOVITVE IN PREDLOGI ZA SPREMEMBE
 V maju 2012 je Računsko sodišče objavilo Revizijsko poročilo upravljanja z gozdovi. V pregled so
 bili vključeni Ministrstvo za kmetijstvo in okolje, Sklad kmetijskih zemljišč in gozdov ter Zavod za
 gozdove Slovenije. Na koncu poročila so priporočila Računskega sodišča napisana na šestih
 straneh in so precej obvezujoča. Določene pomanjkljivosti bo možno odpraviti šele s spremembo
 predpisov, druge bi bilo potrebno odpravljati sproti. Med priporočili je tudi nekaj tistih, na katere v
 svojih letnih poročilih že vrsto let opozarja gozdarska inšpekcija. Pričakovali smo, da bo na osnovi
 tako kritičnega poročila ZGS napel vse sile, da bo poskušal takoj uresničiti tista priporočila, ki bi jih
 lahko. Vendar česa takega ni bilo čutiti. Celo več. Letna poročila gozdarske inšpekcije smo vsako
 leto na pomlad predstavili vodstvu ZGS. Kljub temu, da smo tako kot vsako leto dali pobudo za to,
 lani tega nismo uspeli narediti. Upamo lahko, da zaradi utemeljenih razlogov, ne zgolj zaradi
 domneve, da odgovorni niso pripravljeni prisluhniti priporočilom gozdarske inšpekcije in jih poskušati
 Gozdarska inšpekcija ugotavlja kršitve pri gradnji gozdnih prometnic. Skupno pri vseh primerih
 kršitev je naslednje:
 prepozno, neustrezno odzivanje na nedovoljene gradnje gozdnih prometnic;
 širina gozdnih vlak ne ustreza predpisanim gabaritom v pravilniku;
 načrtovanje gozdnih vlak v primerih, ko je že vnaprej jasno, da gre za povezovalno pot do
 določenega objekta;
 Ob koncu leta smo prejeli prijavo Agencije za kmetijske trge in razvoj podeželja, v kateri ugotavljajo,
 da je širina gozdne vlake, ki je bila sofinancirana z evropskimi sredstvi, v nasprotju s predpisi.
 Posledica take ugotovitve je lahko odvzem izplačanih sredstev. Na problem smo opozorili že v
 lanskem poročilu o delu gozdarske inšpekcije. Še vedno vztrajamo, da bi morala strokovna pomoč in
 nadzor pri gradnji gozdnih prometnic potekati od vodje oddelka pa vse do revirnega gozdarja.
 Gozdarska inšpekcija je v enem izmed gozdnogospodarskih območij ugotovila kar 24 primerov
 trajne zapore gozdnih prometnic in njihove rabe v nasprotju s predpisi. Zaprtih gozdnih cest je 14, 8
 gozdnih vlak z elementi gozdne ceste in 2 gozdni vlaki. Pojavile so se tudi t.i. privatne ceste, ki so jih
 lastniki trajno zaprli. Opozarjamo, da je trajno in popolno zaporo gozdnih cest možno izvesti v skladu
 z določili 42. člena ZG in da je potrebno ločiti med režimom uporabe gozdnih cest, ki ga je možno
 določiti na osnovi 39. člena ZG in trajno zaporo gozdnih cest. Zapore gozdnih vlak predpisi ne
 predvidevajo, ker je vožnja zunaj gozdnih cest, razen za gospodarjenje z gozdovi prepovedana.
 Izjema, določena v 3. odstavku 40. člena ZG, ki dopušča vožnjo s kolesi in ježo, mora biti posebej
 označena. Strokovne službe ZGS so v tem primeru popolnoma odpovedale. V lanskem
 inšpekcijskem poročilu je bilo tudi o tem že opozorjeno.
 Gozdarska inšpekcija je nadaljevala z nadzorom izvajalcev del v gozdovih. Samo četrtina izvajalcev
 del v slovenskih gozdovih je bila ob začetku postopka ustrezno usposobljena. Z nadzorom, s katerim
 spodbujamo izvajalce, da se v določenem roku ustrezno usposobijo, bomo nadaljevali. Ugotovili
 smo, da zaposleni v ZGS ne poznajo predpisov s tega področja, čeprav je vodstvo inšpektorata prav
 na to temo organiziralo sestanek z vodstvom ZGS že v septembru 2011.
 Posebno težavo pri izvajanju del v gozdovih predstavlja delo v okviru strojnih krožkov zaradi različne
 interpretacije predpisov. Po nekaterih interpretacijah naj bi člani strojnih krožkov bili upravičeni do
 bonitet (da niso zavezanci za plačilo dohodnine in da jim ni potrebno izpolnjevati strokovne
 usposobljenosti za delo v gozdu) ne samo v primeru, da to delo opravljajo v okviru strojnih krožkov,
 marveč naj bi to veljalo za izvajanje del tudi drugim prejemnikom teh storitev. Tako ti izvajalci
 predstavljajo nelojalno konkurenco vsem, ki so registrirani in strokovno usposobljeni za delo v
 gozdu. Ravno zaradi tega je gozdarska inšpekcija zahtevala sestanek na MKO že februarja 2011,
 na katerem je bilo dogovorjeno, da bo MKO z dopisom vse strojne krožke pozval na spoštovanje
 zakonodaje. To se žal, kljub intervencijam gozdarske inšpekcije, še ni zgodilo. Med tem časom je
 gozdarska inšpekcija nadaljevala z nadzori strojnih krožkov in odstopila prijave tržni in davčni
 inšpekciji, ki sta uvedli inšpekcijske in prekrškovne postopke zoper kršitelje. Obstajata tudi že dve
 odločitvi drugostopenjskega organa, ki potrjujeta stališče gozdarske inšpekcije.
 MKO je bila dana pobuda za spremembo zakona o kmetijstvu, da bodo tudi izvajalci dopolnilnih
 dejavnosti na kmetijah, ki delo opravljajo v gozdu in so zaposleni izven kmetije, tudi zavezanci za
 izpolnjevanje pogojev po ZVZD.
 Nekatere upravne enote izdajajo odločbe za opravljanje dopolnilnih dejavnosti na kmetiji tudi za
 dela, ki so sicer v Standardni klasifikacije dejavnosti, niso pa navedena kot dela, ki jih je dovoljeno
 podeliti kot dopolnilno dejavnost po Uredbi o vrsti, obsegu in pogojih za opravljanje dopolnilnih
 dejavnosti na kmetiji (Uradni list RS, št. 61/05).
 Slovenija je z vstopom v Evropsko unijo postala bolj odprta za namnožitev tudi drugih, nam doslej
 neznanih, karantenskih škodljivih organizmov, ki bodo lahko povzročili veliko škode v gozdovih, če
 se ne bomo strokovno primerno organizirali, da se bomo sposobni hitro in ustrezno odzvati na
 nevarnosti namnožitve karantenskih škodljivih organizmov.
 Izdajanje soglasij za posege v gozd in gozdni prostor na nekaterih območnih enotah ZGS poteka
 sprotno, kakovostno in strokovno na visoki ravni. Soglasje je pisano po določilih ZUP, dodan je
 pravni pouk, kar strankam zagotavlja večjo pravno varnost. Znanje in izkušnje bi bilo dobro prenesti
 tudi na ostala območja, da bi se vzpostavila ustrezna praksa in zagotovilo poenotenje odločanja.
 Gozdarska inšpekcija si bo prizadevala za neposredni dostop do baze podatkov, ki jo vodi ZGS. Ni
 razumljivo, da so nam na voljo baze podatkov drugih ministrstev, vključno z osebnimi podatki, ki jih
 inšpektorji pri svojem delu potrebujemo, nimamo pa neposrednega dostopa do baz podatkov, ki so
 po svoji naravi in po zakonu o dostopu do informacij javnega značaja javni (Odločba informacijske
 pooblaščenke št. 090-227/2011-20, z dne 11.04.2012).
 Navajamo še zmeraj aktualne pripombe iz prejšnjih let:
 Šest let je preteklo odkar je bil ZGS določen kot prekrškovni organ.
 Sredstva za sofinanciranje gojitvenih in varstvenih del se iz leta v leto zmanjšujejo.
 Prejemniki sredstev so skoraj izključno tisti, ki so voljni opraviti delo. Gojitveni ukrepi ob tako
 majhnem obsegu in dejstvu, da ZGS z odločbo določi le tista dela, ki so jih lastniki
 pripravljeni narediti, niso več orodje za usmerjanje gospodarjenja v gozdovih.
 Pogoji za skladiščenje posekanega lesa v predpisih niso dovolj jasno opredeljeni. Ni
 določeno, kje so lahko taka skladišča in kako morajo biti urejena, zato se najpogosteje
 nahajajo na kmetijskih zemljiščih, ob robu gozda ali ob gozdnih prometnicah.
 V izobraževalne programe dodiplomskega izobraževanja gozdarstva je nujno potrebno
 uvesti osnove zakona o splošnem upravnem postopku, prav tako je potrebno zagotoviti
 nenehno izpopolnjevanje o splošnem upravnem postopku zaposlenih v ZGS.
 gozdnogospodarskih načrtih in katastrom rabe zemljišč pri MKGP in dosledno spoštovanje
 določil Pravilnika o evidenci dejanske rabe kmetijskih in gozdnih zemljišč (Uradni list RS, št.
 122/2008).
 Spremeniti predpise o dovoljenjih za krčitve gozdov v kmetijske namene tako, da bo jasno
 določeno, v čigavi pristojnosti je ukrepanje na izkrčenih površinah do njihovega vnosa v
 prostorske akte in kdo mora poskrbeti, da se za izkrčene površine spremeni namembnost v
 prostorskih aktih. Stališče gozdarske inšpekcije je, da bi morala biti v dovoljenju za krčitev
 že vključena vsa soglasja po predpisih in da pomeni izdano dovoljenje ZGS res dovoljenje
 za krčitev gozda.
 S spremembo predpisov je potrebno doseči, da za gospodarjenje z gozdovi in za posege v
 gozd in gozdni prostor za gradnjo gozdne infrastrukture, ne bo potrebno pridobiti posebnih
 soglasij po
 zakonodaji s
 gozdnogospodarski načrt je akt ministrstva, ki mora biti pred sprejetjem medresorsko
 usklajen. To bi pomenilo večjo odgovornost ZGS, hkrati bi lastnikom gozdov s tako
 spremembo predpisa odpravili nepotrebno birokratsko oviro.
 Urediti razlike med dejanskim in evidentiranim posekom z izključitvijo subjektivnega faktorja.
 Gozdarska inšpekcija predlaga, da se za dejanski posek na ravni države uporabi posek,
 ugotovljen na stalnih vzorčnih ploskvah. Za nižje nivoje je mogoče uporabiti kombinirano
 metodo stalnih vzorčnih ploskev in prevzema sečišč ali kakšno drugo, prilagojeno metodo.
 6. DELO GOZDARSKE INŠPEKCIJE KOT PREKRŠKOVNEGA ORGANA
 V letu 2012 je bilo skupno izrečenih 631 ukrepov: 179 opozoril, 113 plačilnih nalogov, 139 odločb z
 izrekom opomina ter 200 odločb z izrekom globe.
 V letu 2012 je bilo podanih 5 zahtev za sodno varstvo na plačilne naloge, kar predstavlja le 4,4 %,
 število predlogov za izterjavo glob se je povečalo in znaša 29, kar pomeni 25,7 odstotkov. Na izdane
 opomine sta bili podani 2 zahtevi za sodno varstvo ali 1,4 %, predlogov za prisilno izterjavo je bilo 7,
 na odločbe je bilo vloženih 23 zahtev za sodno varstvo ali 11,2 %, predlogov za izterjavo pa je bilo
 14, kar predstavlja 7 %. Število zahtev za sodno varstvo na izrečene prekrškovne ukrepe je nizko in
 znaša le slabih 7 %. Zaradi neplačila glob in stroškov postopka so gozdarski inšpektorji vložili 50
 predlogov za prisilno izterjavo, kar pomeni v 11 % primerov. Število predlaganih uklonilnih zaporov
 se je z lanskih 74 nekoliko znižalo in znaša 59. Storilci so na osnovi predloga za določitev
 uklonilnega zapora, ki ga storilci prejmejo v vednost, v 21 primerih globo takoj poravnavali, zaradi
 česar je prekrškovni organ predlog umaknil. Sodišča so ga na osnovi naših predlogov s sklepom
 določila v 47 primerih, in kasneje z 31 sklepi tudi preklicala. To pomeni, da je institut uklonilnega
 zapora učinkovito sredstvo, da storilci globo dejansko tudi plačajo. Pet storilcev je opravilo namesto
 plačila globe dela v splošno korist.
 Preglednica 12 – Število ukrepov v prekrškovnem postopku
 Stroški postopka EUR
 Izrečena Plačana * Izrečeni Plačani
 Globa EUR
 Odločba – opomin
 Odločba – globa
 Predlogi za izterjavo
 * - številka je nižja, ker lahko storilci po ZP-1 v 7 dneh po pravnomočnosti plačajo polovico izrečene globe
 Inšpektorji so v 5 primerih s sklepom zavrgli zahtevo za sodno varstvo, sodišča pa so v letu 2012
 prejela v odločanje 25 zahtev za sodno varstvo. Sodišča so od teh vloženih in nerešenih iz prejšnjih
 let v 16 primerih ustavilo postopek, 1 zahteva za sodno varstvo je bila zavrnjena, 2 odločbi o
 prekršku in 2 plačilna naloga sta bila s sodbo odpravljena, v 9 primerih (5 odločbo o prekršku in 4
 plačilni nalogi), pa je sodišče potrdilo odločitev prekrškovnega organa. V 1 primeru je sodišče
 odločbo o prekršku odpravilo in samo odločilo o sankciji.
 Večina ukrepov je bilo izrečenih, ker je storilec z dejanjem storil en prekršek. V 31 primerih odločb,
 so bili kršitelji kaznovani za po 2 prekrška, v 4 primerih pa za 3 prekrške v steku.
 Preglednica 13 – Število prekrškovnih odločb v steku
 Število odločb – globa
 Kršena zakonska določila
 11 x stek 17/1,4 in 17/7 člen ZG
 6 x stek 17/1,4 in 18/1 člen ZG
 2 x stek 17/1,4 in 21/1 člen ZG
 3 x stek 17/1,4 in 22/1 člen ZG
 2 x stek 17/1,4 in 28/1 člen ZG
 3 x stek 17/1,4 in 37/5 člen ZG
 2 x stek 17/1,4, 17/7 in 21/1 člen ZG
 1 x stek 17/1,4, 18/1 in 22/1 člen ZG
 1 x stek 18/1 člen ZG in Ur. vožnje 6/1/1
 1 x stek 18/1 in 21a/2 člen ZG
 1 x stek 18/1, 21/1 in 24/2 člen ZG
 1 x stek 40 člen ZG in 21 člen ZG
 1 x stek 40 člen ZG in 4. člen ZKZ
 Primerjava s preteklimi leti in podrobnejša analiza nadzora ter kršitvah posameznega predpisa in
 njegovega člena je razvidna iz preglednic 15 do 22.
 V času od sprejetja zakona, leta 2003, do sedaj, se je zakon spremenil sedemkrat, sledila sta še dva
 popravka sprememb zakona, torej sprememba vsaj enkrat letno. Že samo to dejstvo kaže na ne
 dovolj tehtno domišljenost sprememb. Nenehne spremembe so zahtevale dodatno izobraževanje v
 prekrškovnih organih, na drugi strani pa spremembe niso prinesle bistvenega izboljšanja samega
 sistema, v določenih primerih so ga še bolj otežile. Nekaj je takih, ki so pomenile lažje delo sodišč, z
 vidika dela prekrškovnih organov pa morda lahko ugotovimo le dve taki, ki sta bili v prid
 prekrškovnim organom in sicer 57. a člen, ki je izjemoma dovolil izdajo posebnega plačilnega naloga
 v določenih primerih in ponovna uveljavitev pravice prekrškovnega organa do pritožbe na odločitve
 sodišč v zahtevi za sodno varstvo, ki je bila uvedena z zadnjo spremembo. Prekrškovnim organom
 se je tako nalagalo dodatne obveznosti ob dejstvu, da ob uveljavitvi niso bili kadrovsko okrepljeni,
 niti niso prejeli več sredstev za delovanje. Morali bi bolj zvesto slediti osnovni ideji, da gre za hitri,
 poenostavljeni postopek, v katerem ima kršitelj odprto možnost sodelovanja v postopku in v katerem
 so mu zagotovljene pravica do izjave in pravica do sodnega varstva. V sistem prekrškovnega prava
 je bila vgrajena pomembna novost, za razliko od splošnega upravnega postopka, po kateri se v
 primeru zahteve za sodno varstvo v nobenem primeru ne vrnejo nazaj na prvo stopnjo v ponovno
 odločanje. V lanskem poročilu smo zapisali, da bi bilo potrebno ob morebitnih novih spremembah
 ZP-1 nujno potrebno v komisijo za pripravo sprememb vključiti tudi predstavnike prekrškovnih
 organov. Zapisana želja se očitno ni uresničila, saj se pripravlja novela ZP-1, o kateri na
 inšpekcijskem svetu, organu, ki naj bi usklajeval delo inšpekcij, ni bilo govora.
 Predlagamo, da se v zakonu določi obveza sodišč, da obveščajo prekrškovne organe o teku
 postopka, ki vpliva na delo prekrškovnih organov – določitev uklonilnega zapora, prestajanje
 uklonilnega zapora, konec prestajanja uklonilnega zapora in opravo del v splošno korist.
 Predlagamo, da se preuči možnost, da se v hitrem prekrškovnem postopku pred prekrškovnimi
 organi kršiteljem ne bi priznavali stroški zagovornikov. Razlog je v tem, da gre za hitri postopek, v
 katerem je subjektivna odgovornost ugotovljena, kršitelj mora biti opozorjen na pravice, ki izhajajo iz
 55. člena ZP-1. V prid temu govori tudi institut pravice do izjave o prekršku, ki izhaja iz 4. odstavka
 istega člena ZP-1, kjer je določeno, da mora prekrškovni organ, v primeru da se kršitelj ni mogel
 osebno izjaviti o prekršku in ga ni bilo mogoče poučiti o njegovih pravicah, le-tega pozvati da se
 pisno izjavi o dejstvih oziroma okoliščinah prekrška v petih dneh od vročitve obvestila. Kršitelj mora
 izjavo o dejstvih in okoliščinah prekrška lastnoročno podpisati in je ne sme zanj podpisati
 Prekrškovni organi opažamo, da sodišča v primerih, ko na zahtevo za sodno varstvo postopek
 ustavijo, ne odločijo hkrati tudi o stroških zagovornika ampak pričakujejo, da bo o stroških odločil
 prekrškovni organ. To pomen, da morajo prekrškovni organi odločiti o stroških postopka zagovornika
 tudi za postopek pred sodišči, za katerega nimajo nobenih podatkov o zahtevnosti postopka,
 narokov ipd, skratka na pamet, ob dejstvu, da prekrškovni organi niso vešči predpisov s tega
 področja, čeprav zakon jasno določa, da so za to pristojna sodišča. Tudi v komentarju ZP-1 je o
 stroških zagovornika zapisano, da mora sodišče s sodbo ali sklepom, s katerim se postopek o
 prekršku konča, odločiti tudi o tem kdo je dolžan plačati stroške postopka in kolikšni ti stroški so. In
 nadalje, da se o stroških postopka odloči s sodbo ali sklepom, s katerim se postopek konča. Tako pa
 je prekrškovnim organom dodeljena naloga o presojanju, kar jim po definiciji ne pripada.
 Prav tako zaradi storilcev ni dobro, da sodišča v zavrnjenih ali zavrženih zahtevah za sodno varstvo
 v izreku nimajo določene sodne takse. Sicer si kršitelji predstavljajo, da so takse odvisne od dobre
 volje prekrškovnega organa.
 V gozdarski inšpekciji je večina zadev zaključena na prvi stopnji. V povprečju zadnjih nekaj let je le
 na okoli 10 % odločitev podana zahteva za sodno varstvo. Sodišča bi se morala organizirati tako, da
 bodo zahteve za sodno varstvo obravnavala čim hitreje. V zadnjem času opažamo, da so zahteve
 za sodno varstvo bile v nekaj primerih dodeljene drugim sodiščem. To je vsekakor pohvalno. V
 spodnji preglednici navajamo nekaj primerov okrajnih sodišč, ki imajo zahteve za sodno varstvo v
 reševanju nesorazmerno dolgo (v tabeli so vse zahteve za sodno varstvo, ki so na sodiščih več kot
 100 dni):
 Preglednica 14 – Čas reševanja zahtev za sodno varstvo pri okrajnih sodiščih
 Datum vložitve ZSV na
 Okrajno sodišče v Kranju Okrajno sodišče v Slovenj Gradcu Okrajno sodišče v Ljubljani Okrajno sodišče v Novi Gorici Okrajno sodišče na Vrhniki Okrajno sodišče v Ljubljani Okrajno sodišče na Vrhniki Okrajno sodišče v Trbovljah Okrajno sodišče Cerknica Okrajno sodišče MB Okrajno sodišče v Kranju Okrajno sodišče v Sežani Okrajno sodišče v Velenju Okrajno sodišče MB Okrajno sodišče v Radovljici Okrajno sodišče v Radovljici Okrajno sodišče Ptuj 5.9.2012
 Število dni v
 Ostaja pripomba iz lanskega leta, da je potrebno ponovno preučiti določilo 2. odstavka 199. člen, ki
 določa, da v primeru, ko je bilo zoper odločbo organa za odločanje o prekršku vloženo pravno
 sredstvo, o katerem je bilo odločeno na drugi stopnji, nastopi pravnomočnost z dnem, ko se
 odločitev odpravi vlagatelju pravnega sredstva. To določilo ne velja v primeru, ko je na osnovi 66.
 členu ZP-1 dopustna pritožba zoper sklep sodišča kot redno pravno sredstvo in sicer takrat, kadar je
 bila zahteva za sodno varstvo zavržena, zoper druge odločbe sodišča pa v primeru, da je bila
 izrečena višja globa od najnižje predpisane, ali če je bila izrečena globa v večkratniku ali v odstotku
 ali če sta bila izrečena odvzem predmetov in odvzem premoženjske koristi. Tudi prekrškovni organ
 lahko vloži pritožbo na sodišče v primeru, če je sodišče odpravilo odločbo o prekršku ali jo je
 spremenilo tako, da je postopek ustavilo. V vseh teh primerih odločba ne more postati pravnomočna
 z dnem, ko jo prekrškovni organ pošlje storilcu, marveč po preteku 8 dnevnega roka. Kadar ima
 prekrškovni organ pravico do pritožbe na odločitev sodišč je v naši inšpekciji sprejeta rešitev, da v
 primeru, da se organ odloči, da se na sodbo ne bo pritožil, pošlje sodbo storilcu šele po preteku 8
 dnevnega roka.
 Institut uklonilnega zapora je še vedno učinkovito sredstvo za prisilitev kršiteljev k plačilu izrečene
 globe z odločbo. Da bi zadostili načelu delovanja pravne države, da kršitelj za svoje nepravno
 delovanje odgovarja s primerno sankcijo, na eni strani in načelu sorazmernosti na drugi strani, bi bilo
 treba zagovarjati stališče, da je institut uklonilnega zapora namenjen tistim, ki kazni nočejo plačati, in
 ne tistim, ki je ne morejo plačati. Že veljavno določilo sodiščem omogoča, da ne določijo uklonilnega
 zapora, kadar ugotovijo, da vse okoliščine zadeve ter kršiteljevo premoženjsko stanje in možnosti
 tega ne omogočajo. To potrjujejo sklepi nekaj sodišč, ki so se zaradi storilčevih osebnih razlogov
 odločila, da uklonilnega zapora ne bodo določila.
 V zvezi z uklonilnimi zapori se je pojavila nova težava. V nekaj primerih se je primerilo, da je rok
 odločitve sodišč o tem ali bodo določila uklonilni zapor ali ne tako dolg, da nastopi zastaranje
 izvrševanja sankcije po 44. členu ZP-1, ki začne teči od dneva vložitve predloga za določitev
 uklonilnega zapora sodišču, saj je v Sodbi IV Ips 85/2011 Vrhovno sodišče Slovenije odločilo, da je
 predlog za določitev uklonilnega zapora dejanje, ki meri na izvršitev sankcije (globe), in ne dejanje, s
 katerim se je že začela izvrševati pravnomočno izrečena globa. No kljub temu je potrebno ujeti 4
 letni rok zastaranja izvrševanja pravnomočno izrečene sankcije, kot je to določeno v 3. odstavku
 istega člena. Predlagamo, da so sodišča pazljiva na to in da odločijo vsaj kakšno leto predno
 preteče absolutni rok zastaranja izvrševanja sankcij.
 Evidence v predpisani obliki kljub veliki količini vloženega dela ne zagotavljajo vseh podatkov, ki bi
 jih za vodenje prekrškovnih postopkov, dajanje podatkov iz evidenc in potrebe statistike potrebovali.
 V poročilih naše inšpekcije že vrsto let predlagamo, da bi bilo treba določiti skupno, elektronsko
 obliko vodenja postopkov o prekrških, in sicer tako, da bi vsak organ vanjo vpisoval potrebne
 podatke – od prekrškovnih organov, sodišč do organov, ki opravljajo izterjavo. Tako bi poenostavili
 postopke vodenja prekrškovnih postopkov, dobili bi kakovostne podatke na ravni države o reševanju
 prekrškovnih zadev in olajšali delo vsem, ki morajo te evidence voditi.
 Predlagamo elektronizacijo postopka, v katerem bi zadeva dobila številko s prvim dejanjem
 postopka pri prekrškovnem organu in jo obdržala do zaključka. Postavljena bi bila enotna baza
 prekrškovnih zadev. Vanjo bi vsak organ, ki ima opravka z zadevo, vnesel svoje dokumente. Z
 omogočenim dostopom bi bili podatki v vsaki fazi postopka ves čas dostopni vsem, ki postopek v
 zadevi vodijo. Prihranjene bi bile vse poizvedbe in slaba volja, ker ni povratnih informacij. Prav tako
 bi bilo treba razmišljati o enotni elektronski podpori delu prekrškovnih organov, kot ga imamo v
 gozdarski inšpekciji. Pri tem imamo v mislih učinkovit program kot pripomoček pooblaščeni osebi
 prekrškovnega organa pri vodenju postopkov, zlasti za opozarjanje na roke pri vodenju prekrška, in
 hkrati tudi pomoč vodstvenim organom pri vodenju in usmerjanju dela.
 Obseg opravljenega dela v gozdarski inšpekciji je ostal na nivoju preteklih let kljub zmanjšanemu
 Fte. Težavnost inšpekcijskega dela se povečuje, zaradi splošnega stanja v družbi pogosteje prihaja
 do konfliktnih situacij. Poleg anonimnih groženj prihaja tudi do odkritih groženj na zaslišanjih in po
 telefonu. Zaradi narave dela gozdarske inšpekcije se pogosto dogaja, da se inšpektor sam znajde z
 zavezancem v gozdu, pogosto tudi na območjih, kjer ni signala za mobilni telefon.
 Inšpekcijski in prekrškovni postopki so iz leta v leto zahtevnejši, preveč je administrativnega dela,
 premalo časa je namenjenega pripravam na postopke in terenskemu delu. Velik obseg
 prekrškovnega dela zmanjšuje čas inšpekcijskemu nadzoru. Pravega inšpekcijskega dela na terenu
 je zato vedno manj. Vedno več je tudi prijav raznih civilnih združenj in posameznikov, ki v skrbi za
 okolje obveščajo inšpekcijo o raznih posegih v gozd, ki pa se po analizi stanja pogosto izkažejo za
 medsosedske spore oz. za nepoznavanje prostorskih aktov občine. Priprava odgovorov nanje jemlje
 čas za delo pri reševanju dejanskih nepravilnosti. Veliko časa in energije jemljejo posegi v gozd in
 gozdni prostor. Zlasti pri teh zadevah bi bilo nujno medsebojno sodelovanje vseh inšpekcijskih
 služb, ki imajo pristojnost odločanja, tako pa se vse prevečkrat, tudi neupravičeno, izrekajo za
 nepristojne.
 Inšpektorji beležimo vedno več primerov, ko zavezance v inšpekcijskih postopkih ali v prekrškovnih
 postopkih zastopajo odvetniki, zaradi česar se postopki praviloma podaljšujejo, od inšpektorjev pa
 zahtevajo več pravnega znanja. Kršitelji z vložitvijo pravnih sredstev v prekrškovnih postopkih
 računajo na zastaranje, da bi se tako izognili sankciji. Pomembno je, da so pritožbe in zahteve za
 sodno varstvo pri pristojnih organih hitro rešene, kar povečuje pravno varnost in krepi zaupanje v
 Gozdarska inšpekcija je prejela anonimne prijave, v katerih prijavitelji opozarjajo na nedovoljeno
 prepletanje svetovanja in izvajanja neposrednih del sečnje drevja in sodelovanja pri prodaji
 sortimentov, kar je v nasprotju s t.i. konkurenčno klavzulo v ZG. Opravljanje cenitev in izvedeniških
 mnenj zaposlenih v ZGS sicer ni v nasprotju z zakonom, so pa po našem mnenju prav tako
 nesprejemljive, saj lahko prihaja do tega, da se to delo opravlja v delovnem času, lahko pa so
 razlogi za cenitve celo v nasprotju z načrti za gospodarjenje. Kot smo že zapisali, so premiki v ZGS
 prepočasni. Opažamo, da se predlogi gozdarske inšpekcije za odpravo nepravilnosti ali za
 izboljšanje dela počasi ali pa sploh ne prenašajo na vse zaposlene. Gozdarska inšpekcija bo zaradi
 tega in zaradi pomanjkanja kadra v prihodnje manj časa namenila rednim pregledom spremljanja
 uresničevanja gozdnogospodarskih in gozdnogojitvenih načrtov. Enako velja za primere
 nedovoljenega poseka brez odločb ZGS, ki jih bo procesiranih manj kot doslej. Prioriteti tako
 ostajata nadzor izvajalcev del v gozdovih in nova zadolžitev, ki jo bo prinesla novela ZG, nadzor
 izvora lesa in prometa z lesom. Nova naloga nadzora izvora lesa bo zahtevala sodelovanje s
 policijo, CURS in DURS, predvidevamo tudi da bo potrebno zagotoviti odzivnost inšpektorjev preko
 celega dneva. Zato bo nujno potrebno gozdarsko inšpekcijo kadrovsko okrepiti in razbremeniti
 »dvojne«
 gozdarsko
 Preglednica 15 – GOZDARSKA INŠPEKCIJA – Število ukrepov po ZUP, ZIN
 Ukrepi po ZUP, ZIN
 Sklepi ZUP,
 dovolitvi
 izvršbi
 izvršbi po drugih
 SKUPAJ 2012
 SKUPAJ 2009
 SKUPAJ 2008
 SKUPAJ 2007
 SKUPAJ 2004
 SKUPAJ 2003
 Sklep o Sklep o
 izvršbi - izvršbi prisilitev prisilitev
 izrečeno izrečeno
 Sklep o Sklep o Zahtevek
 izvršbi - izvršbi za
 prisilitev prisilitev izterjavo
 plačano plačano
 SKUPAJ 2002
 SKUPAJ 2001
 Preglednica 16 – GOZDARSKA INŠPEKCIJA – Število ukrepov ZUP, ZIN po členih
 Zakonsko določilo
 Skupaj v letu 2012
 Vožnja, ustavljanje oz. parkiranje kolesa v naravnem okolju ZVO UV0 1/11
 Opozorila ZIN
 Ustavljanje ali parkiranje vozila na motorni ZVO UV01 2 2 pogon izven 5m pasu ob prometnici 3
 ZVO UG01 Pr100 Kontrolni pregled ‐ drugo 13
 Namerno uničevanje gob in podgobja ter nabiranje zavarovanih vrst 2
 ZVO UG01 5/1 Nabiranje več kot 2 kg gob 19
 ZVO UG01 6 Nabiranje in prenašanje gob na napačen način 2
 ZVO UG01 2 Sklepi ZUP
 ZG 17/1 Izvedba gojitvenih in varstvenih del v nasprotju z odločbo 2
 ZG 17/1 4 A V manjšem obsegu seka v nasprotju ali brez odločbe 223
 Sečnja brez oz. v nasprotju z odločbo (brez ZG 17/1,4 okrasnih drevesc) 464
 Sečnja brez oz. v nasprotju z odločbo ‐ 10 x ZG 17/1,4 10 spr presežen 12
 ZG 17/3 Sečnja, spravilo, zlaganje in prevoz v nasprotju s predpisi o varstvu gozdov 3
 ZG 17/4 1 Sečnja okrasnih drevesc brez odločbe (brez sečnje drevja) 14
 ZG 17/4 1 A
 V manjšem obsegu seka okrasna drevesa v nasprotju oz. brez odločbe
 ZG 17/7 Ne ravna v skladu s predpisi o izvajanju sečnje,... 83
 ZG 17.a/3 spr. Neopravljena z odločbo Zavoda določena dela 9
 ZG 18/3 Prevoz / prodaja okrasnih drevesc brez plomb 9
 Izvajanje gozdarskih investicijskih del brez vnaprej pridobljenega dovoljenja zavoda 9
 ZG 18/1 ZG 21.a spr. Zmanjševanje rastnosti in rodovitnosti.. ter ogrožanje funkcij gozdov ZG 21/1 spr. Poseg v gozd brez soglasja Zavoda ZG 21/2 spr.
 Poseg izven gozda brez soglasja/mnenja Zavoda 145
 ZG 21/4 spr. Krčitev gozda brez dovoljenja ZGS 34
 ZG 22/2 1 7
 Neizvedba s predpisi o varstvu gozdov ZG 28 določenih ukrepov 9
 Neizvedba sanitarnih sečenj v določenem roku 26
 Sečnja na golo, če ta ni določena v gg načrtu ZG 24/2 Ograditev posameznih delov gozda ZG 27 ZG 29/1 Preprečevanje spremljanja ali izvajanja preprečevalnih.. ukrepov v gozdu
 ZG 30/1 Beljenje gozdnih lesnih sortimentov, panjev, kadar je beljenje predpisano 4
 Nezagotovljeno obeljenje oz. predelava ZG 30/1 1,2 spr. sortimentov v predpisanem roku 2
 ZG 30/2 Beljenje, predelava gozdnih lesnih sortimentov v določenem roku 2
 ZG 30/2 spr.
 Skladišče neopremljeno s kontrolno ‐ lovnimi pastmi (15. marec do 31. oktober) 8
 Paša v gozdu, kjer to z ggoj. načrtom ni ZG 32 določeno 16
 Kurjenje na neurejenih kuriščih v gozdu in na ZG 33/1,2 površinah, poraslih z gozdnim drevjem 10
 Sklepi ZUP
 ZG 37/3 Gradnja, vzdrževanje in uporaba prometnic v nasprotju s predpisom 8
 Uporaba gozdne prometnice za namen, ki ni ZG 37/4 spr. povezan z gospodarjenjem z gozdovi 7
 Gradnja / vzdrževanje vlake v nasprotju z ZG 37/5 spr. gozdnogojitvenim načrtom 22
 ZG 39/2 Uporaba gozdnih cest v nasprotju z določenim režimom uporabe 63
 ZG 40/1 Vožnja zunaj gozdnih cest, razen za namene gospodarjenja z gozdovi in reševanja 15
 ZG 40/3spr. Vožnja s kolesom brez motorja /ježa, kjer to ni dovoljeno ZG 41/3 spr.
 Čezmerna uporaba gozdnih cest 1
 ZG 77/1 2 Pregled uresničevanja GGN evidenc 1
 Požiganje travišč in rastlinskih ostankov brez nadzora polnoletne osebe 14
 ZG 33/3 Zapora gozdne ceste brez predhodnega ZG 42/3 spr. dovoljenja Zavoda Inšpekcijske
 ZG 77/1 3 Nespoštovanje inšpekcijske odočbe o ustavitvi del ZG 77/1 7 Kontrola izvajalcev ‐ izpolnjevanje pogojev za opravljanje del 296
 ZG 77/1 8/1 Pregled del sofinaciranih iz proračuna 133
 ZG 77/1 8/2 Pregled vzdrževanja gozdnih cest 38
 ZG Pr1 Kontrola podlubnikov 5
 ZG Pr100 Kontrolni pregled ‐ drugo 44
 ZG Pr2 Kontrola prevoza in prodaje okrasnih dreves. 1
 ZIN Splošna zadeva 28
 Uporaba gozda v nasprotju z njegovim ZKZ 4/1 namenom, onesnaževanje oz. drugačno degradiranje Inšpekcijske
 ZZVR pr1/1 Kontrola prisotnosti hruševega ožiga 2
 ZZVR pr1/sp Kontrola prisotnosti škodljivih organizmov 3
 ZZVR 88/1‐16 1
 ZZVR 79/1 2 Nadzor rastlin, ..., drevesnic, 5
 ZGRM 25 Pregled izpolnevanja obveznosti po 25. členu ‐ obveznosti dobaviteljev 1
 ZGRM 25/1 16 Ministrstvu ne sporoči spremembe podatkov v registru 1
 ZGRM 5 1 RM, ki ni za v gozd, trži brez oznake »ni za uporabo v gozdarstvu« 3
 ZGRM pr1 Pregled izvajanja ZGRM 8
 ZGRM Pr100 Kontrolni pregled ‐ drugo 2
 Nadzor spoštovanja določb ZON v gozdu in gozdnem prostoru 2
 ZON ‐X
 Preglednica 17 – GOZDARSKA INŠPEKCIJA – Pregled števila prekrškovnih postopkov
 Prekrškovni postopek - Plačilni nalog
 OPOZORILA ZP-1
 Izrečena EUR Plačana št.
 izterjavo CURS izterjavo CURS
 Plačana EUR
 eglednica 18 – GOZDARS
 SKA INŠPEK
 KCIJA – Štev
 vilo plačilnih nalogov po č lenih
 Preglednica 19 – GOZDARSKA INŠPEKCIJA – Pregled števila prekrškovnih postopkov
 Prekrškovni postopek - Odločba opomin
 Izrečena EUR
 Plačana št.
 Plačana EUR.
 izterjavo CURS
 Preglednica 20 – GOZDARSKA INŠPEKCIJA – Pregled števila prekrškovnih postopkov po členih
 Izrečeni
 sodno varstvo izterjavo CURS
 ZG 17/1 V manjšem obsegu seka v nasprotju 4 A ali brez odločbe ZG Sečnja brez oz. v nasprotju z odločbo 17/1,4 (brez okrasnih drevesc) ZG 17/4 1 V manjšem obsegu seka okrasna A drevesa v nasprotju oz. brez odl.
 Ne ravna v skladu s predpisi o ZG 17/7 izvajanju sečnje,... ZG Poseg v gozd brez soglasja Zavoda 21/1spr. ZG 21/4 Krčitev gozda brez dovoljenja ZGS spr.
 Neizvedba sanitarnih sečenj v ZG 29/1 določenem roku ZG 30/2 Skladišče neopremljeno s kontrolno ‐ spr. lovnimi pastmi Gradnja, vzdrževanje in uporaba ZG 37/3 prometnic v nasprotju s predpisom ZG 37/5 Gradnja / vzdrževanje vlake v spr. nasprotju z gozdnogojitvenim Uporaba gozdnih cest v nasprotju z ZG 39/2 določenim režimom uporabe
 Vožnja zunaj gozdnih cest, razen za ZG 40/1 namene gospodarjenja z gozdovi in ZG 41/3 Čezmerna uporaba gozdnih cest spr.
 ZKZ 4/1 ODLOČBA
 Uporaba gozda v nasprotju z njegovim namenom, onesnaževanje 49 / 56
 Preglednica 21 – GOZDARSKA INŠPEKCIJA – Pregled števila prekrškovnih postopkov
 Prekrškovni postopek - Odločba globa
 Zahtevek za Zahtevek za
 Globa+taksa Globa+taksa
 Število odločb
 Vloženi v dobi
 Št. kazenskih
 ovadb
 Število izvršb
 Št. m andatnih
 SKUPAJ 1999
 SKUPAJ 1998
 SKUPAJ 1997
 SKUPAJ 1996
 SKUPAJ 1995
 eglednica 22 – GOZDARS
 KCIJA – Preg
 gled števila prekrškovnihh postopkov po členih
 eglednica 23 – Grrafični prikaz števila ukrepov v prekkrškovnem postop
 Preglednica 24 – Pregled opravljenih kontrolnih pregledov gojitvenih in varstvenih del po območjih
 % pregledanih
 Pregledano ha,
 kosi, m ali m3
 Skupaj ha, kosi,
 m ali m3
 O B M O Č J E
 Biomeliorativna dela
 Vzdrževanje pašnikov
 Vzdrž.vod.vir.in kalov v gozd.
 Sadnja plod. drevja in grm.
 Postavitev in vzdrž. gnezdnic
 Vzdrž. večjega vodnega vira
 Gnojenje travnikov
 Zaščita pred zvermi - ograje
 Ohranjanje biotopov
 Puščanje stoječe biomase
 Puščanje podrte biomase
 I. redčenje
 II. redčenje
 Obžagovanje vej
 Nega v prebiralnem gozdu
 Odstranjevanje vzpenjalk
 Premazi vršičkov iglavcev
 Izdelava kolov
 Zaščita s količenjem
 Zaščita pred obgr. in luplj.
 Zaščitne mla. z ograjo
 Pripr./rekon. goz.cest ujma
 Obnova, ujme
 Priprava sestoja
 Startno gnojenje
 Povečani stroški poseka-ujma m3
 G O Z D N O G O S P O D A R S K O
 0,40 100
 Vzdrževanje zašč. ograj
 Protipožarne preseke
 Protipožarni zidovi
 Protipožarne steze
 Protipožarne preseke-vzdrž.
 Protipožarni zidovi - vzdrž.
 Protipožarne steze - vzdrž.
 Vzdrževanje opoz. tabel PPV
 Postavitev opozoril
 Zatiranje rastlinskih bolezni
 Vzdrževanje tulcev
 Obžetev tulcev
 Odstranitev tulcev
 Odstranjevanje zašč. ograje
 Lupljenje lovnih debel
 Škropljenje lovnih nastav
 Čiščenje-vzdrževanje
 Prehod med lov. pastmi
 Podiranje in izdelovanje
 Luplenje lubadark
 Škropljenje lubadark
 Zaščita z lepljivimi pastmi
 Skupaj (kos)
 Skupaj (m3)
 Skupaj (km)
 Skupno število vlog
 Pregledano število vlog
 0,00 ##
 Informacije o obsegu napada podlubnikov in potrebnih ukrepih
 Deveto državno tekmovanje gozdnih delavcev Slovenije
 Tutorstvo_na_GFML
 Predlogi načrtovalskih rešitev
 GOZDARSKI IN PRIROČNIK
 SEZNAMI EKSONIMOV - Lektorsko društvo Slovenije
 Letno poročilo IRSKO 2013 - Inšpektorat RS za kmetijstvo
 Letno poročilo o delu IRSKGH za leto 2011
 OLJARNA ŠARUGA Šaruga Aleksander. Mele 10 9252 Radenci
 Letno poročilo IRSKO 2013 - Inšpektorat Republike Slovenije za
 Predstavitev laboratorijev(.pdf)
 Letno poročilo o delu IRSKGHO za leto 2012
 Pohorje, poligon za vožnje v naravnem okolju in veljavna zakonodaja
 Poročilo o delu Inšpekcije za okolje in naravo 2011