text:
 Dôležité právne oznámenie
 |
 42000A0922(04)
 Úradný vestník L 239 , 22/09/2000 S. 0069 - 0075
 Dohoda o pristúpení Španielskeho kráľovstvak dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 medzi vládami štátov hospodárskej únie Beneluxu, Spolkovou republikou Nemecko a Francúzskou republikou o postupnom zrušení kontrol na ich spoločných hraniciach, podpísanému v Schengene 19. júna 1990, ku ktorému pristúpila Talianska republika dohodou podpísanou v Paríži 27. novembra 1990BELGICKÉ KRÁĽOVSTVO, SPOLKOVÁ REPUBLIKA NEMECKO, FRANCÚZSKA REPUBLIKA, LUXEMBURSKÉ VEĽKOVOJVODSTVO a HOLANDSKÉ KRÁĽOVSTVO, strany Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 medzi vládami štátov hospodárskej únie Beneluxu, Spolkovou republikou Nemecko a Francúzskou republikou o postupnom zrušení kontrol na ich spoločných hraniciach podpísaného v Schengene 19. júna 1990, ďalej len "dohovor z roku 1990", ako aj Talianska republika, ktorá pristúpila k dohovoru z roku 1990 dohodou podpísanou v Paríži 27. Novembra 1990 na jednej strane,a Španielske kráľovstvo na druhej strane,so zreteľom na podpis daný v Bonne dvadsiateho piateho júna tisícdeväťstodeväťdesiatjeden v Protokole o pristúpení vlády Španielskeho kráľovstva k Schengenskej dohode zo 14. júna 1985 medzi vládami štátov hospodárskej únie Beneluxu, Spolkovou republikou Nemecko a Francúzskou republikou o postupnom zrušení kontrol na ich spoločných hraniciach v znení doplnenom Protokolom o pristúpení vlády Talianskej republiky podpísanom v Paríži 27. novembra 1990,na základe článku 140 dohovoru z roku 1990,SA DOHODLI TAKTO:Článok 1Španielske kráľovstvo týmto pristupuje k dohovoru z roku 1990.Článok 21. Príslušníkmi uvedenými v článku 40 ods. 4 dohovoru z roku 1990, pokiaľ ide o Španielske kráľovstvo, budú: príslušníci Cuerpo Nacional de Policía (štátna polícia) a Cuerpo de la Guardía Civil pri výkone svojich povinností kriminálnej polície, ako aj príslušníci colnej správy, za podmienok ustanovených v príslušných dvojstranných dohodách uvedených v článku 40 ods. 6 dohovoru z roku 1990, s ohľadom na ich právomoci týkajúce sa nedovoleného obchodu s omamnými látkami a psychotropnými látkami, nedovoleného obchodu so zbraňami a výbušninami, a nedovolenej prepravy toxického a nebezpečného odpadu.2. Orgánom uvedeným v článku 40 ods. 5 dohovoru z roku 1990, pokiaľ ide o Španielske kráľovstvo, bude Dirección General de la Policía (Ústredné policajné riaditeľstvo).Článok 31. Príslušníkmi uvedenými v článku 41 ods. 7 dohovoru z roku 1990, pokiaľ ide o Španielske kráľovstvo, budú príslušníci Cuerpo Nacional de Policía a Cuerpo de la Guardia Civil pri výkone svojich povinností kriminálnej polície, ako aj príslušníci colnej správy za podmienok ustanovených v príslušných dvojstranných dohodách uvedených v článku 41 ods. 10 dohovoru z roku 1990, s ohľadom na ich právomoci týkajúce sa nedovoleného obchodu s omamnými látkami a psychotropnými látkami, nedovoleného obchodu so zbraňami a výbušninami, a nedovolenej prepravy toxického a nebezpečného odpadu.2. V čase podpísania tejto dohody vydá vláda Francúzskej republiky a vláda Španielskeho kráľovstva vyhlásenie vymedzujúce na základe článku 41 ods. 2, 3 a 4 dohovoru zo roku 1990 postupy vykonávania cezhraničného prenasledovania na ich území.3. V čase podpísania tejto dohody vydá vláda Španielskeho kráľovstva a vláda Portugalskej republiky vyhlásenie vymedzujúce na základe článku 41 ods. 2, 3 a 4 dohovoru zo roku 1990 postupy vykonávania cezhraničného prenasledovania na ich území.Článok 4Kompetentným ministerstvom uvedeným v článku 65 ods. 2 dohovoru z roku 1990, pokiaľ ide o Španielske kráľovstvo, bude Ministerstvo spravodlivosti.Článok 51. Táto dohoda podlieha ratifikácii, prijatiu, alebo schváleniu. Listiny ratifikácie, prijatia alebo schválenia budú uložené u vlády Luxemburského veľkovojvodstva, ktoré o tomto upovedomí všetky zmluvné strany.2. Táto dohoda nadobudne platnosť v prvý deň druhého mesiaca nasledujúceho po uložení listín ratifikácie, prijatia alebo schválenia piatimi signatárskymi štátmi dohovoru z roku 1990 a Španielskym kráľovstvom, a najskôr k dátumu, ku ktorému nadobudne platnosť dohovor z roku 1990. Pokiaľ ide o Taliansku republiku, táto dohoda nadobudne platnosť v prvý deň druhého mesiaca nasledujúceho po uložení listiny ratifikácie, prijatia alebo schválenia, a najskôr k dátumu, ku ktorému táto dohoda nadobudne platnosť medzi ostatnými zmluvnými stranami.3. Vláda Luxemburského veľkovojvodstva oznámi každej zo zmluvných strán dátum nadobudnutia platnosti.Článok 61. Vláda Luxemburského veľkovojvodstva odovzdá vláde Španielskeho kráľovstva overenú kópiu dohovoru z roku 1990 v jazyku holandskom, francúzskom a nemeckom.2. Znenie dohovoru z roku 1990 vyhotovené v jazyku španielskom sa pripája k tejto dohode a bude autentické za rovnakých podmienok ako originálne znenia dohovoru z roku 1990 vyhotovené v jazyku holandskom, francúzskom, nemeckom a talianskom.Na dôkaz toho splnomocnení zástupcovia, riadne poverení na tento účel, podpísali túto dohodu.V Bonne dvadsiateho piateho júna tisícdeväťstodeväťdesiatjeden v jedinom origináli v jazyku holandskom, francúzskom, nemeckom, talianskom, a španielskom, všetkých päť znení je rovnako autentických, a ako originály zostávajú uložené v archívoch vlády Luxemburského veľkovojvodstva, ktoré odovzdá overené kópie každej zo zmluvných strán.Za vládu Belgického kráľovstva+++++ TIFF +++++Za vládu Spolkovej republiky Nemecko+++++ TIFF +++++Za Španielske kráľovstvo+++++ TIFF +++++Za vládu Francúzskej republiky+++++ TIFF +++++Za vládu Talianskej republiky+++++ TIFF +++++Za vládu Luxemburského veľkovojvodstva+++++ TIFF +++++Za vládu Holandského kráľovstva+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------ZÁVEREČNÝ AKTI. V čase podpísania Dohody o pristúpení Španielskeho kráľovstva k Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 medzi vládami štátov hospodárskej únie Beneluxu, Spolkovou republikou Nemecko a Francúzskou republikou o postupnom zrušení kontrol na ich spoločných hraniciach podpísanému v Schengene 19. júna 1990, ku ktorému pristúpila Talianska republika dohodou podpísanou v Paríži 27. novembra 1990, pristúpilo Španielske kráľovstvo k záverečnému aktu, zápisnici a spoločnému vyhláseniu ministrov a štátnych tajomníkov, ktoré boli podpísané v rovnakom čase ako dohovor z roku 1990.Španielske kráľovstvo pristúpilo k spoločným vyhláseniam a zobralo na vedomie jednostranné vyhlásenia v nich obsiahnuté.Vláda Luxemburského veľkovojvodstva odovzdá vláde Španielskeho kráľovstva overenú kópiu Záverečného aktu, zápisnice a Spoločného vyhlásenia ministrov a štátnych tajomníkov, ktoré boli podpísané v čase podpísania dohovoru z roku 1990, v jazyku holandskom, francúzskom, nemeckom a talianskom.Znenia záverečného aktu, zápisnice a Spoločného vyhlásenia ministrov a štátnych tajomníkov, ktoré boli podpísané v čase podpísania dohovoru z roku 1990 vyhotovené v jazyku španielskom sa pripájajú k tomuto záverečnému aktu a budú autentické za rovnakých podmienok, ako pôvodné znenia vyhotovené v jazyku holandskom, francúzskom a nemeckom.II. V čase podpísania Dohody o pristúpení Španielskeho kráľovstva k Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 medzi vládami štátov hospodárskej únie Beneluxu, Spolkovou republikou Nemecko a Francúzskou republikou o postupnom zrušení kontrol na ich spoločných hraniciach podpísanému v Schengene 19. júna 1990, ku ktorému pristúpila Talianska republika dohodou podpísanou v Paríži 27. novembra 1990, pristúpilo, prijali zmluvné strany nasledovné vyhlásenia:1. Spoločné vyhlásenie o článku 5 dohody o pristúpeníSignatárske štáty sa budú pred nadobudnutím platnosti dohody o pristúpení navzájom informovať o všetkých okolnostiach, ktoré by mohli mať významný dopad na oblasti pokryté dohovorom z roku 1990 a na uvedenie dohody o pristúpení do platnosti.Táto dohoda o pristúpení sa neuvedie do platnosti medzi štátmi, pre ktoré bol dohovor z roku 1990 zavedený do platnosti a Španielskym kráľovstvom, kým nebudú splnené predpoklady pre vykonávanie dohovoru z roku 1990 v týchto štátoch a kým nebudú na ich vonkajších hraniciach účinné kontroly. S ohľadom na Taliansku republiku, táto dohoda o pristúpení sa neuvedie do platnosti, kým nebudú v signatárskych štátoch uvedenej dohody splnené predpoklady pre vykonávanie dohovoru z roku 1990 a kým nebudú na vonkajších hraniciach účinné kontroly.2. Spoločné vyhlásenie o článku 9 ods. 2 dohovoru z roku 1990Zmluvné strany výslovne stanovia, že v čase podpísania dohody o pristúpení Španielskeho kráľovstva k dohovoru z roku 1990 budú prijaté spoločné vízové opatrenia uvedené v článku 9 ods. 2 dohovoru z roku 1990 tak, aby sa zjednotili spoločné opatrenia uplatňované signatárskymi stranami uvedeného dohovoru od 19. júna 1990.Zmluvné strany berú na vedomie, že vláda Španielskeho kráľovstva sa zaväzuje uplatňovať najneskôr k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody spoločné vízové opatrenia v prípadoch naposledy preskúmaných počas rokovaní o pristúpení k dohovoru z roku 1990.3. Spoločné vyhlásenie o ochrane údajovZmluvné strany berú na vedomie, že vláda Španielskeho kráľovstva sa pred ratifikáciou dohody o pristúpení z roku 1990 zaväzuje prijať všetky nevyhnutné kroky tak, aby sa zabezpečilo, že španielska legislatíva sa doplní v súlade s Dohovorom Rady Európy o ochrane jednotlivcov s ohľadom na automatizované spracovanie osobných údajov z 28. januára 1981 a v súlade s odporúčaním Výboru ministrov a Rady Európy č. R (87) 15 zo 17. septembra 1987 upravujúcim využitie osobných údajov v sektore polície tak, aby za zabezpečilo úplné uplatnenie ustanovení článkov 117 a 126 dohovoru z roku 1990 a ostatných ustanovení uvedeného dohovoru vzťahujúcimi sa na ochranu osobných údajov, s cieľom dosiahnuť úroveň ochrany zlučiteľnú s príslušnými ustanoveniami dohovoru z roku 1990.III. Zmluvné strany zobrali na vedomie nasledovné vyhlásenia Španielskeho kráľovstva:1. Vyhlásenie o mestách Ceuta a Melillaa) Súčasné kontroly tovarov a cestujúcich vstupujúcich na colné územie Európskeho hospodárskeho spoločenstva z miest Ceuta a Melilla budú aj naďalej vykonávané v súlade s ustanoveniami Protokolu č.2 Aktu o pristúpení Španielska k Európskym spoločenstvám.b) Špecifické opatrenia pre vízové výnimky malého pohraničného styku medzi mestami Ceuta a Melilla marockými provinciami Tetuan a Nador budú platiť aj naďalej.c) Marockí štátni príslušníci nebývajúci v provinciách Tetuan a Nador, ktorí si želajú vstúpiť na výhradne na územie Ceuta a Melilla, budú aj naďalej podliehať vízovej povinnosti. Platnosť týchto víz bude obmedzená na tieto dve mestá, a môže povoľovať viacnásobné vstupy a výstupy ("visado limitado múltiple") v súlade s ustanoveniami článku 10 ods. 3 a článku 11 ods. 1 dohovoru z roku 1990.d) Záujmy ostatných zmluvných strán budú brané do úvahy pri uplatňovaní týchto opatrení.e) Podľa svojho národného práva a kvôli overeniu, či pasažieri ešte spĺňajú podmienky stanovené v článku 5 dohovoru z roku 1990, na základe ktorých boli oprávnení na vstup na územie štátu po pasovej kontrole na vonkajších hraniciach, zachová Španielsko kontroly (totožnosti a dokladov) na námorných a leteckých linkách odchádzajúcich z miest Ceuta a Melilla a majúcich ako jediný cieľ cesty akékoľvek iné miesto na španielskom území.Z rovnakého dôvodu Španielsko zachová kontrolu na vnútroštátnych letoch a pravidelných trajektových linkách odchádzajúcich z miest Ceuta a Melilla s cieľom cesty v inom štáte dohovoru.2. Vyhlásenie o uplatnení Európskeho dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach a Európskeho dohovoru o vydávaníŠpanielske kráľovstvo sa zaväzuje zdržať sa uplatňovania výhrad a deklarácií vyjadrených pri ratifikácii Európskeho dohovoru o vydávaní z 13. decembra 1957 a Európskeho dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach z 20. apríla 1959, pokiaľ sú tieto nezlučiteľné s dohovorom z roku 1990.3. Vyhlásenie o článku 121 dohovoru z roku 1990Vláda Španielskeho kráľovstva vyhlasuje, že s výnimkou čerstvého citrusového ovocia a paliem bude uplatňovať zjednodušenie kontrol zdravia rastlín a požiadavky uvedené v článku 121 dohovoru z roku 1990 od dátumu podpisu dohody o pristúpení k dohovoru z roku 1990.Vláda Španielskeho kráľovstva vyhlasuje, že pred 1. januárom 1992 vykoná zhodnotenie rizika škodcov na čerstvých citrusových plodoch a palmách, ktoré, ak odhalí riziko zavedenia alebo rozmnoženia škodlivých organizmov, môže byť dôvodom pre derogáciu umožnenú v článku 121 ods. 2 dohovoru z roku 1990 po nadobudnutí platnosti uvedenej dohody o pristúpení Španielskeho kráľovstva.4. Vyhlásenie o dohode o pristúpení Portugalskej republiky k dohovoru z roku 1990V čase podpísania tejto dohody berie Španielske kráľovstvo na vedomie obsah Dohody o pristúpení Portugalskej republiky k dohovoru z roku 1990 a s ňou spojeného záverečného aktu a vyhlásenia.V Bonne dvadsiateho piateho júna tisícdeväťstodeväťdesiatjeden v jedinom origináli v jazyku holandskom, francúzskom, nemeckom, talianskom, a španielskom, všetkých päť znení je rovnako autentických, a ako originály zostávajú uložené v archívoch vlády Luxemburského veľkovojvodstva, ktoré odovzdá overené kópie každej zo zmluvných strán.Za vládu Belgického kráľovstva+++++ TIFF +++++Za vládu Spolkovej republiky Nemecko+++++ TIFF +++++Za Španielske kráľovstvo+++++ TIFF +++++Za vládu Francúzskej republiky+++++ TIFF +++++Za vládu Talianskej republiky+++++ TIFF +++++Za vládu Luxemburského veľkovojvodstva+++++ TIFF +++++Za vládu Holandského kráľovstva+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------VYHLÁSENIE MINISTROV A ŠTÁTNYCH TAJOMNÍKOVDňa dvadsiateho piateho júna tisícdeväťstodeväťdesiatjeden podpísali zástupcovia vlád Belgického kráľovstva, Spolkovej republiky Nemecko, Španielskeho kráľovstva, Francúzskej republiky, Talianskej republiky, Luxemburského veľkovojvodstva a Holandského kráľovstva v Bonne dohodu o pristúpení Španielskeho kráľovstva k dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 medzi vládami štátov hospodárskej únie Beneluxu, Spolkovou republikou Nemecko, a Francúzskou republikou o postupnom zrušení kontrol na ich spoločných hraniciach podpísanému v Schengene 19. júna 1990, ku ktorému pristúpila Talianska republika dohodou podpísanou v Paríži 27. novembra 1990.Berú na vedomie, že zástupcovia vlády Španielskeho kráľovstva vyjadrili podporu deklarácii prijatej v Schengene 19. júna 1990 ministrami a štátnymi tajomníkmi zastupujúcimi vlády Belgického kráľovstva, Spolkovej republiky Nemecko, Francúzskej republiky, Luxemburského veľkovojvodstva a Holandského kráľovstva, a rozhodnutiu potvrdenému k rovnakému dátumu po podpise Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, ktorú tiež podporila aj vyhlásenie a rozhodnutie vlády Talianskej republiky.--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
Hrvatska demokratska zajednica (HDZ) hrvatska je politička stranka demokršćanske orijentacije. Utemeljena je 17. lipnja 1989., a njezin utemeljitelj je dr. Franjo Tuđman, ujedno i prvi hrvatski predsjednik. HDZ je najmasovnija stranka u Hrvatskoj po broju članova i najjača parlamentarna stranka u Hrvatskom saboru.
 Povijest
 Početci i osnivanje 1989. – 1990.
 Osnivanje Hrvatske demokratske zajednice najavio je dr. Franjo Tuđman na Tribini Društva književnika u Zagrebu 28. veljače 1989. Nakon njegove najave osnivanja stranke, okružno javno tužiteljstvo je pokrenulo prekršajni postupak protiv Tuđmana pod tvrdnjom da je prekršio sudsku zabranu javnog istupanja u roku od pet godina, međutim, postupak je obustavljen jer je Tuđmanu zabrana javnog istupanja istekla još 1988. U SAD-u je u listu Zajedničar Hrvatske bratske zajednice objavljen Prednacrt programske osnove Hrvatske demokratske zajednice. Osnivačka skupština HDZ-a trebala se održati 17. lipnja 1989. u hotelu Panorama u Zagrebu, međutim, Gradski sekretariat unutrašnjih poslova (GSUP) Zagreb je izdala rješenje kojim je zabranila održavanje skupštine, stoga je Inicijativni krug i Pripremni odbor HDZ-a odlučio da se skupština održi na nenajavljenom mjestu. Osnivačka skupština se održala 17. lipnja u prostorijama Nogometnog kluba Borac na Jarunu, a bilo je nazočni 48 osnivača i tri gosta iz Slovenije. Na Osnivačkoj skupštini za predsjednika stranke izabran je Franjo Tuđman, izabrano je Predsjedništvo, Središnji odbor i ostala stranačka tijela te je usvojena Programska deklaracija stranke.
 Uskoro se počinju uspostavljati i ogranci HDZ-a u inozemstvu. U Švicarskoj je 9. srpnja u Zürichu osnovano Društvo prijatelja Hrvatske demokratske zajednice. Istog je dana u Zürichu održana prva Koordinacija novoosnovanih ogranaka HDZ-a i izabran Koordinacijski odbor za Švicarsku i Lihtenštajn. U Australiji, u Melbourneu, 29. kolovoza, osnovan je prvi ogranak HDZ-a. Tijekom jeseni 1989. osnivaju se ogranci po Europi, najviše u Njemačkoj te u Kanadi i SAD-u.
 Srpski akademici, Dobrica Ćosić i Antonije Isaković, u rujnu 1989., najavili su u razgovorima s talijanskim neofašistima predaju Istre i Dalmacije Italiji, zbog čega je Izvršni odbor HDZ-a uputio javni prosvjed.
 U rujnu 1989. Središnji odbor HDZ-a je na sjednici odlučio da će poduprijeti Skupštinu SR Slovenije u povodu usvajanja ustavnih amandmana, izdano je javno priopćenje pod naslovom Za pravo na suverenitet i samoodređenje i osobnu odgovornost, zatražili su obnovu Matice hrvatske i vraćanje spomenika Josipu Jelačiću na glavni zagrebački trg. Na kraju mjeseca HDZ je imao oko 20 000 članova.
 Dana 29. studenog 1989. HDZ je uputio Proglas građanima i Saboru SR Hrvatske i cijelomu hrvatskom narodu u kojemu su zahtijevali oživotvorenje prava hrvatskog naroda na samoodređenje. Do kraja godine podružnice HDZ-a osnovane su u Pločama, Svetom Filipu i Jakovu, Sisku, Metkoviću, Osijeku, Lovreću, Zagrebu, Zadru, Đakovu i Slivnom (općina Imotski).
 Faza stvaranja hrvatske države 1990. – 1995.
 Glavni programski cilj stranke bio je uspostava demokratske, samostalne i suverene hrvatske države izvan SFRJ. Oko ovih temeljnih pitanja bilo je u hrvatskom narodu veliko suglasje i HDZ je tih godina nailazio na veliku podršku naroda. Na prvim višestranačkim izborima u travnju i svibnja 1990. odnosi pobjedu i ustrojava novu hrvatsku vlast. Na početku je bio nacionalno-demokratski pokret, a na 2. Općem saboru 1993. donosi Program stranke i definira se svjetonazorski kao demokršćanska stranka. Od tada pa do danas pojedinačno je najjača politička stranaka u Hrvatskoj. HDZ je na vlasti bio od prvih višestranačkih izbora 1990. godine, pobjeđuje pod vodstvom Franje Tuđmana na izborima za Hrvatski sabor 1992. i 1995., kao i na lokalnim izborima 1993. i 1997. sve do do 2000. godine kada gubi izbore od koalicije šest stranaka. Franjo Tuđman izabran je četiri puta za predsjednika na Općim saborima stranke, 1990., 1993., 1995. i 1998.
 U oporbi pod vodstvom Sanadera i unutarstranački sukobi 2000. – 2003.
 Odmah nakon gubitka izbora rasplamsali su se unutarstranački sukobi između dviju frakcija oko Vladimira Šeksa i Ivića Pašalića. Na Glavnom odboru održanom 5. siječnja 2000., tek dva dana nakon gubitka izbora za vršitelja dužnosti predsjednika stranke izabire se Vladimir Šeks te se nominira Matu Granića za predsjedničkog kandidata. Na petom Općem Saboru održan u travnju 2000. za novog predsjednika HDZ-a izabran je Ivo Sanader. Sanader bio je kandidat Vladimira Šeksa i pobijedio je s 70% podrške njihovih izaslanika. Druga kandidatkinja, Ljerka Mintas-Hodak, podržana od Ivića Pašalića, dobila je 20%, a Branimir Glavaš dobio je 10% podrške izaslanika. Za zamjenicu predsjednika izabrana je Maja Freundlich. Donesen je novi statut stranke. <br/ >
 Tijekom 2000. – 2002. prevladaju unutarstranački sukobi koji kulminiraju sve do sedmog Općeg sabora održan u travnju 2002. godine. Na tom saboru istaknuta su tri kandidata za predsjednika stranke, uz Ivu Sanader, kandidat je njegov najveći suparnik Ivić Pašalić. Treća kandidatkinja bila je Maja Freundlich. Saboru su predvodili napeti unutarstranački izbori na svim razinama. Uoči sabora bile su malverzacije s popisom od 1.900 izaslanika, posebno izaslanika raznih zajednica i iseljeništva. Na Saboru pobijedio je Ivo Sanader s 51% glasova, poraženi protukandidat dobio je 47%, dok je Maja Freundlich ostvarila 2% podrške izaslanika. Za zamjenicu predsjednika izabrana je Jadranka Kosor, koja je pobijedila Ljerku Mintas Hodak.
 Na prvoj sjednici Središnjeg odbora održanoj 15. lipnja 2002. Sanader uspije smijenjiti Ivića Pašalića s dužnosti ravnatelja Zaklade hrvatskog državnog zavjeta, te zatim pod točkom razno raspušta kompletnu organizaciju Mladeži HDZ-a koja je Sanaderu bila u oporbi. Predsjednišvo HDZ-a ubrzo isključuje Pašalića iz stranke te tijekom 2002. i 2003. raspušta Gradski odbor Grada Zagreba te daljnjih 10 županijskih organizacija u Hrvatskoj. No, u javnosti, vodećim medijima te od Europske pučke stranke Sanader dobiva podršku koja se tumači kao demokratizacija stranke s umjerenjim političkim profilom i otklonom od Tuđmanovog nacionalnog programa.
 HDZ u doba premijera Sanadera 2003. – 2009.
 Na izborima 2003. HDZ ponovno pobjeđuje te vlada u koaliciji s manjim strankama i nacionalnim manjinama. Premijer postaje Ivo Sanader koji drugi mandat osvaja na izborima 2007. godine formirajući koaliciju s HSS-om, HSLS-om, HSU-om te manjinama. Tijekom predsjednikovanja Ive Sanadera stranka skreće prema lijevoj strani političkog spektra u odnosu na svoje ranije usmjerenje. Provodi detuđmanizaciju i Sanader djelomično uspješno pokušava promijeniti imidž fotografijama s čelnicima Europske pučke stranke, a istodobno se uništavala vladina haška politika nakon dolaska prvih optužnica. Paralelno je stranka iznutra propadala uništena ukidanjem unutarstranačke demokracije i promoviranjem kadrova čija je osnovna karakteristika bila klijentelizam i poslušnost.
 HDZ je sa svojim partnerima HSS-om i HSLS-om na lokalnim izborima 2009. godine osvojio vlast u 13 županija i 69 gradova. HDZ trenutačno ima deset župana, dok njegov partner HSS ima tri. HDZ ima gradonačelnika u 57 gradova i načelnika u 232 općine. HDZ s partnerima ima većinu u 14 županijskih skupština.
 Mandat Jadranke Kosor 2009. – 2012.
 Ivo Sanader 1. srpnja 2009. iznenadno daje ostavku na dužnost predsjednika Vlade i predsjednika HDZ-a. Na Saboru stranke Jadranka Kosor javnim glasovanjem nasljeđuje Sanadera, a Sanader biva izabran počasnim predsjednikom stranke. Za zamjenika predsjednika izabran je Darko Milinović, a za predsjedničkog kandidata Andrija Hebrang. Na predsjedničkim izborima u prosincu 2009. kandidat stranke doživljava debakl sa svega 14% glasova i ispada iz daljnje utrke za predsjednika Republike. Nakon što je SDP-ov kandidat Ivo Josipović izabran za novog predsjednika Republike, Sanader u Središnjici HDZ-a saziva konferenciju za medije, optužuje Kosor za izborni poraz na predsjedničkim izborima i najavljuje svoj politički povratak. Kosor saziva hitnu sjednicu Predsjedništva HDZ-a te ga izbacuje iz stranke. DORH protiv Sanadera podiže optužnice te nakon kratkog bijega u Austriji bude izručen i uhićen. Tijekom sljedećeg desetljeća održava se serija sudskih procesa zbog raznih malverzacija. Sudski proces izuzetno šteti ugledu stranke te uz gospodarsku krizu HDZ u prosincu 2011. gubi parlamentarne izbore. SDP postaje pobjednik i postaje stranka s najvećim brojem zastupnika, a Zoran Milanović postaje predsjednik Vlade. HDZ odlazi u oporbu i počinju unutarstranački sukobi.
 U oporbi pod vodstvom Tomislava Karamarka
 Na unutarstranačkim izborima u svibnju 2012. Tomislav Karamarko pobjeđuje i postaje novi predsjednik stranke, a na 15. Općem saboru Jadranka Kosor doživljava veliki poraz jer se nije uspjela izboriti u drugom krugu. U prvom krugu Karamarko dobiva 848, Milan Kujundžić 523, Kosor 357, Darko Milinović 169 i Domagoj Milošević 98 glasova, dok u drugom krugu pobjeđuje s 971 glasom, a njegov protukandidat Milan Kujundžić osvaja iznenađujućih 860 glasova izaslanika.
 HDZ bori se u javnosti s negativnim imidžom i ostavštinom koruptivnih radnji Ive Sanadera. U ožujku 2014. na Županijskom sudu u Zagrebu je donesene nepravomoćna presuda u slučaju "Fimi Media" po kojoj HDZ mora vratiti nezakonito stečenih 24,2 milijuna kuna, te mora platiti 5 milijuna kazne. Karamarko poziva na "retuđmanizaciju" u HDZ-u, okuplja Domoljubnu koaliciju desnih stranaka i pobjeđuje na lokalnim izborima 2013., kao i na izborima za Europski parlament 2012. i 2013. čiju je listu predvodio Andrej Plenković.
 HDZ pod vodstvom Plenkovića 2016. - danas
 Predsjednici stranke
 Zanimljiv je odnos između predsjednika prema kojem je predsjednik koji je u stranku uveo novog člana redovito bio izbacivan nakon dolaska tog člana na mjesto predsjednika. Tako je Ivo Sanader uveo Jadranku Kosor u HDZ, da bi ga ona izbacila dolaskom na vlast. Kosor je uvela Tomislava Karamarka u stranku, da bi ju isti kasnije izbacio. Isto se dogodilo i Karamarku s Andrejom Plenkovićem. Jedina poveznica između četiri predsjednika je Gordan Jandroković koji je uživao povjerenje svih predsjednika i u svakom od mandata vršio visoku političku dužnost (saborski zastupnik, ministar, potpredsjednik vlade, predsjednik sabora).
 Počasni predsjednici
 Šime Balen (17. lipnja 1989. – 24./25. veljače 1990.)
 Ivo Sanader (4. srpnja 2009. – 4. siječnja 2010.)
 Glavni tajnici
 Ivan Bobetko (1989. – 1990.)
 Stipe Mesić (1990.)
 Ante Beljo (1990. – 1991.)
 Slavko Degoricija (1991.) - predsjednik Izvršnog odbora Središnjice
 Stipe Mesić (1992.) - predsjednik Izvršnog odbora Središnjice
 Ivić Pašalić (1992. – 1993.) - predsjednik Izvršnog odbora Središnjice
 Jure Radić (1993. – 1995.)
 Zlatko Canjuga (1995. – 1996.)
 Ivan Valent (1996. – 1998.)
 Drago Krpina (1998. – 2000.)
 Joso Škara (2000. – 2002.)
 Branko Vukelić (2002. – 2005.)
 Ivan Jarnjak (2005. – 2010.)
 Branko Bačić (2010. – 2012.)
 Milijan Brkić (2012. – 2016.)
 Domagoj Milošević (2016.)
 Gordan Jandroković (2016. 2020.)
 Krunoslav Katičić (2020. -)
 Središnja stranačka tijela
 Opći sabor HDZ-a
 Predsjedništvo HDZ-a
 Nacionalno vijeće HDZ-a
 Središnji odbor HDZ-a
 Klub zastupnika HDZ-a u Hrvatskomu saboru
 Visoki časni sud HDZ-a
 Nadzorni odbor HDZ-a
 Opći sabori
 Opći sabor HDZ-a najviše je stranačko tijelo, koje radi na redovnim i izvanrednim zasjedanjima. Od Prvog općeg sabora, koji je imao posebni povijesni značaj, održano je ukupno 17 sabora, od kojih je 11 bilo izbornih sabora, a izvještajnih šest. Na izbornim saborima biraju se najviši dužnosnici (predsjednik, potpredsjednici) i ostali članovi središnjih stranačkih tijela.
 Na saboru 2012. izmijenjen je statut na način da od 2016. svi članovi stranke biraju izravno predsjednika. Prvi takvi izravni izbori održani su 17. travnja 2016. na kojemu je izabran Tomislav Karamarko, a nakon njegove ostavke 21. lipnja, održani su tri mjeseca poslije prvih izbora, drugi izravni izbori 17. srpnja 2016. na kojemu je izabran Andrej Plenković.
 Sabori održani u mandatu Franje Tuđmana
 1. Opći sabor HDZ-a, 24. i 25. veljače 1990.
 2. Opći sabor HDZ-a, 15. i 16. listopada 1993.
 3. Opći sabor HDZ-a, 14. i 15. listopada 1995.
 4. Opći sabor HDZ-a, 21. i 22. veljače 1998.
 Sabori održani u mandatu Ive Sanadera
 5. Opći sabor HDZ-a, 29. i 30. travnja 2000.
 6. Opći sabor HDZ-a 17. lipnja 2001. – izvještajni sabor.
 7. Opći sabor HDZ-a, 21. i 22. travnja 2002.
 8. Opći sabor HDZ-a, 21. lipanj 2003. – izvještajni sabor.
 9. Opći sabor HDZ-a, 24. travnja 2004.
 10. Opći sabor HDZ-a, 1. travanj 2006. – izvještajni sabor.
 11. Opći sabor HDZ-a, 30. lipnja 2007. – izvještajni sabor.
 12. Opći sabor HDZ-a, 26. travnja 2008.
 Sabori održani u mandatu Jadranke Kosor
 13. Opći sabor HDZ-a, 4. srpnja 2009.
 14. Opći sabor HDZ-a, 17. rujna 2011. – izvještajni sabor.
 Sabori održani u mandatu Tomislava Karamarka
 15. Opći sabor HDZ-a, 20. svibnja 2012.
 16. Opći sabor HDZ-a, 17. lipnja 2014. – izvještajni sabor.
 17. Opći sabor HDZ-a, 28. svibnja 2016.
 Sabori održani u mandatu Andreja Plenkovića
 18. Opći sabor HDZ-a, 26. svibnja 2018. – izvještajni sabor
 Izbori
 Izvor: DIP
 Predsjednici hrvatske vlade iz sastava HDZ-a
 Stipe Mesić (30. svibnja 1990. – 24. kolovoza 1990.)
 Josip Manolić (24. kolovoza 1990. – 17. srpnja 1991.)
 Franjo Gregurić (17. srpnja 1991. – 12. kolovoza 1992.)
 Hrvoje Šarinić (12. kolovoza 1992. – 3. travnja 1993.)
 Nikica Valentić (3. travnja 1993. – 7. studenog 1995.)
 Zlatko Mateša (7. studenoga 1995. – 27. siječnja 2000.)
 Ivo Sanader (23. prosinca 2003. – 6. srpnja 2009.)
 Jadranka Kosor (6. srpnja 2009. – 23. prosinca 2011.)
 Andrej Plenković (19. listopada 2016. - u tijeku)
 Zajednice HDZ-a
 U sastavu HDZ-a ustanovljene su šest zajednica kao zasebne organizacijske cjeline:
 Mladež Hrvatske demokratske zajednice - nacionalni predsjednik Ivan Vidiš
 Zajednica žena "Katarina Zrinska" - predsjednica Nada Murganić
 Zajednica utemeljitelja HDZ-a "Dr. Franjo Tuđman" - predsjednik Mario Kapulica
 Zajednica branitelja "Gojko Šušak" - predsjednik general-bojnik Miljenko Filipović
 Akademska zajednica "Dr. Ante Starčević" - predsjednik akademik Ivica Kostović
 Zajednica poduzetnika i obrtnika - predsjednik Domagoj Ivan Milošević
 Predsjednici zajednica po položaju su članovi Predsjedništva HDZ-a.
 Stranke uklopljene u HDZ
 Hrvatska pučka seljačka stranka (osnovana 27. svibnja 1990., a 19. veljače 1991. pristupila HDZ-u),
 Hrvatska stranka (osnovana 14. veljače 1990., a nadnevka 22. veljače 1998., članovi Hrvatske stranke prešli su u HDZ na 4. općem saboru HDZ-a),
 Hrvatska konzervativna stranka (prišla je u HDZ-u, a potom Hrvatskoj pučkoj stranci),
 Povezani članci
 Hrvatska demokratska zajednica Bosne i Hercegovine
 Hrvatska demokratska zajednica 1990
 Mladež Hrvatske demokratske zajednice
 Zaklada hrvatskog državnog zavjeta
 Franjo Tuđman
 Ivo Sanader
 Jadranka Kosor
 Tomislav Karamarko
 Andrej Plenković
 Izvori
 Vanjske poveznice
 Službene stranice HDZ-a


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 23.10.2010
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 288/26
 A Corte Suprema di Cassazione (Olaszország) által 2010. augusztus 31-án/-én/-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — A Banca Nazionale dell’Agricoltura spa.-t magában foglaló Banca Antoniana Popolare Veneta spa. kontra Ministero dell’Economia e delle Finanze, Agenzia delle Entrate
 (C-427/10. sz. ügy)
 ()
 (2010/C 288/44)
 Az eljárás nyelve: olasz
 A kérdést előterjesztő bíróság
 Corte Suprema di Cassazione
 Az alapeljárás felei
 Felperes: A Banca Nazionale dell’Agricoltura spa.-t magában foglaló Banca Antoniana Popolare Veneta spa
 Alperes: Ministero dell’Economia e delle Finanze, Agenzia delle Entrate
 Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
 1.
 Ellentétes-e a tényleges érvényesülés, a hátrányos megkülönböztetés tilalma, valamint az adósemlegesség elveivel a hozzáadottérték-adó területén az olyan nemzeti szabályozás vagy gyakorlat, amely a polgári jog jogalap nélküli gazdagodásra vonatkozó szabályai szerint értelmezi át az átvevőnek/megbízónak a jogalap nélkül fizetett HÉA visszatérítéséhez való jogát, eltérően az elsődleges adóalanyétól (termékértékesítő/szolgáltató), az előbbi számára az utóbbi tekintetében irányadónál sokkal hosszabb határidő megállapításával, és ily módon abban esetben, ha az előbbi akkor lép fel igényével, amikor az utóbbi tekintetében a határidő már lejárt, az utóbbit úgy kötelezik a visszatérítésre, hogy ő az adóhatóságtól már nem kérhet visszatérítést, és mindezt anélkül, hogy lenne olyan áthidalás biztosítása nélkül, amely alkalmas volna a különböző igazságszolgáltatási szervek előtt indított vagy indítandó eljárások közötti ellentétek és összeütközések megelőzésére?
 2.
 A fenti tényállástól függetlenül, összeegyeztethető-e a fent hivatkozott elvekkel az olyan nemzeti gyakorlat vagy ítélkezési gyakorlat, amely lehetővé teszi, hogy a termékértékesítőt/szolgáltatót ítélettel visszatérítésre kötelezzék az átvevővel/megbízóval szemben, amikor az előbbi nem nyújtott be visszatérítés iránti keresetet a számára megállapított határidőn belül más bírósághoz, azon ítélkezési gyakorlatban és az ezt követő közigazgatási gyakorlatban bízva, amelyek szerint az ügylet HÉA-köteles volt?


text:
Organiskās vielas ir oglekli saturoša vielu grupa, daudzas no kurām sastopamas dzīvajā dabā. Organiskās vielas bieži ir degtspējīgas. Organiskās vielas parasti iedala ogļūdeņražos (oglekļa un ūdeņraža binārajos savienojumos) un ogļūdeņražu atvasinājumos (ogļūdeņražos, kuru molekulā viens vai vairāki ūdeņraža atomi ir aizvietoti ar kādu citu atomu vai funkcionālo grupu). Organiskās vielas var saturēt arī vairāk kā vienu funkcionālo grupu (piemēram, aminoskābes). Vielu iedalījums organiskajās un neorganiskajās vielās ir nosacīts un vēsturiski izveidojies. Tādas vielu klases kā karbonāti, karbīdi, cianīdi, cianāti u.c. nemēdz pieskaitīt pie organiskām vielām, kaut arī tās satur oglekli.
 Klasifikācija un nosaukumi
 Lielāko daļu organisko vielu klašu var definēt kā ogļūdeņražus, kam viens vai vairāki ūdeņraža atomi aizvietoti ar attiecīgu funkcionālo grupu. Tas attiecas arī uz nepiesātinātajiem ogļūdeņražiem (funkcionālā grupa - dubultsaite). Šāda klasifikācija mazāk efektīvi apraksta aromātiskos savienojumus un it īpaši - heterociklus. Tomēr arī tur par sākotnējo ogļūdeņradi var paņemt attiecīgo aromātisko ciklu vai heterociklu un klasificēt pēc tā aizvietotājiem, taču šādu vielu īpašības parasti būtiski atšķiras no līdzīgu alifātisko savienojumu īpašībām.
 Alkāni
 Halogēnalkāni
 Spirti
 Amīni
 Karbonskābes
 Esteri
 Amīdi
 Anhidrīdi
 Aldehīdi
 Ketoni
 Nitrosavienojumi
 Alkēni
 Aizvietotie alkēni (spirti, amīni, utt.)
 Alkīni
 Aizvietotie alkīni
 Alkadiēni
 Cikloalkāni
 Arēni
 Fenoli
 Pārējie aizvietotie arēni
 Heterocikli
 Ogļūdeņraži
 Ogļūdeņražus var iedalīt:
 piesātinātajos,
 nepiesātinātajos,
 aromātiskajos.
 Ogļūdeņraži ir vielas, kas satur tikai oglekli un ūdeņradi. Savienojumi, kuru molekulās nav nepiesātinātu saišu, ir piesātinātie ogļūdeņraži. Tie ir alkāni un cikloalkāni. Alkānu molekulas var būt taisnas vai sazarotas, bet cikloalkānu molekulās var būt noslēgti cikli. Piesātinātie ogļūdeņraži ir relatīvi stabili un ķīmiski inerti.
 Nepiesātinātie ogļūdeņraži var saturēt vienu vai vairākas nepiesātinātas saites. Tie ir:
 alkēni (satur vienu dubultsaiti),
 alkīni (satur vienu trīskāršo saiti),
 alkadiēni (satur divas dubultsaites).
 Ir iespējami arī savienojumi ar vairāk nekā divām dubultsaitēm un trīskāršajām saitēm molekulā, bet tos parasti īpaši neizdala. Ir iespējami arī cikliski savienojumi ar nepiesātinātām saitēm (cikloalkēni, cikloalkīni, cikloalkadiēni). Nepiesātinātie ogļūdeņraži ir ievērojami reaģētspējīgāki nekā piesātinātie ogļūdeņraži.
 Aromātiskie ogļūdeņraži satur vienu vai vairākus C6 ciklus (benzola ciklus). Tos izdala no pārējiem nepiesātinātajiem ogļūdeņražiem tāpēc, ka šāda struktūra ir ievērojami stabilāka.
 Halogēnogļūdeņraži
 Halogēnogļūdeņraži ir ogļūdeņraži, kuru molekulās viens vai vairāki ūdeņraža atomi ir aizvietoti ar halogēnu atomiem. Ja ar halogēna atomiem aizvieto pilnīgi visus ūdeņraža atomus, viela kļūst nedegoša. Halogēnogļūdeņraži parasti ir visai toksiskas vielas vai arī kaitīgas apkārtējai videi (ja pašas par sevi nav toksiskas), piemēram, freoni.
 Skābekli saturošie savienojumi
 Skābekli saturošie savienojumi ir organiskie savienojumi, kas satur skābekli saturošas funkcionālās grupas, tie ir:
 spirti (arī fenoli un enoli),
 ēteri,
 aldehīdi,
 ketoni,
 karbonskābes,
 esteri.
 Slāpekli saturošie savienojumi
 Slāpekli saturošie savienojumi ir organiskie savienojumi, kas satur slāpekli saturošas funkcionālās grupas, tie ir:
 amīni,
 amīdi,
 nitrosavienojumi,
 nitrili.
 Amīni ir amonjaks, kuram viens vai vairāki ūdeņraža atomi ir aizvietoti ar alkilgrupām (vai arilgrupām). Amīni ir bāziski savienojumi un var reaģēt ar skābēm.
 Amīdus iegūst, karbonskābes karboksilgrupas hidroksilgrupu aizvietojot ar aminogrupu.
 Sēru, fosforu saturošie un metālorganiskie savienojumi
 Merkaptāni (organiskie sulfīdi) ir spirti, kuru molekulās skābeklis ir aizvietots ar sēru. Šīs vielas ir ļoti smirdīgas, un tās pievieno gāzei, lai varētu atklāt gāzes noplūdi.
 Heterocikli
 Heterocikli jeb heterocikliskie savienojumi ir organiski savienojumi, kas satur ciklu, kurā kāds no oglekļa atomiem ir aizvietots ar kādu citu atomu (parasti O, S, N). Liela daļa bioloģiski aktīvo savienojumu molekulu satur heterociklus.
 Ārējās saites
 Ķīmiskas vielas
 Organiskā ķīmija


type: legislation

text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52007PC0848
 Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. .../... dėl bendrųjų aromatintų vynų, aromatintų vyno gėrimų ir aromatintų vyno kokteilių apibrėžimo, aprašymo ir pateikimo taisyklių (Nauja redakcija) /* KOM/2007/0848 galutinis - COD 2007/0287 */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 20.12.2007KOM(2007) 848 galutinis2007/0287 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. .../...dėl bendrųjų aromatintų vynų, aromatintų vyno gėrimų ir aromatintų vyno kokteilių apibrėžimo, aprašymo ir pateikimo taisyklių (Nauja redakcija)(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. 1987 m. balandžio 1 d. Komisija nusprendė nurodyti savo padaliniams[1] kodifikuoti visus teisės aktus ne vėliau kaip po dešimto jų pakeitimo ir pabrėžė, kad šis reikalavimas yra minimalus bei kad Komisijos padaliniai turėtų stengtis parengti kodifikuotas tekstų, už kuriuos jie yra atsakingi, redakcijas per trumpesnį laikotarpį siekdami užtikrinti, jog Bendrijos taisyklės būtų aiškios ir lengvai suprantamos.2. Komisija pasiūlė kodifikuoti 1991 m. birželio 10 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1601/91, nustatantį bendrąsias aromatintų vynų, aromatintų vyno gėrimų ir aromatintų vyno kokteilių apibrėžimo, aprašymo ir pateikimo taisykles[2] . Naujas reglamentas turėjo pakeisti įvairius aktus, kurių nuostatos buvo į jį įtrauktos[3].3. Per tą laiką 1999 m. birželio 28 . Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[4], buvo iš dalies pakeistas Sprendimu 2006/512/EB, kuriuo nustatyta reguliavimo procedūra su tikrinimu, taikytina bendro pobūdžio priemonėms, skirtoms iš dalies pakeisti neesmines pagrindinio dokumento, priimto laikantis Sutarties 251 straipsnyje nurodytos tvarkos, nuostatas, inter alia išbraukiant kai kurias tokias nuostatas arba įrašant naujas neesmines nuostatas.4. Pagal bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą[5] dėl Sprendimo 2006/512/EB tam, kad ši procedūra būtų taikoma jau galiojantiems Sutarties 251 straipsnyje nurodyta tvarka priimtiems dokumentams, jie turi būti pataisyti laikantis taikomų procedūrų.5. Todėl siekiant įtraukti pakeitimus, susijusius su reguliavimo procedūra su tikrinimu, kodifikuotą Reglamento (EEB) nr. 1601/91 redakciją reikia pakeisti naujai išdėstyta redakcija.ê 1601/91 (pritaikytas)2007/0287 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. .../...Ö dėl bendrųjų Õ aromatintų vynų, aromatintų vyno gėrimų ir aromatintų vyno kokteilių apibrėžimo, aprašymo ir pateikimo Ö taisyklių Õ(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos Ö 37 Õ ir Ö 95 Õ straipsnius,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[6],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[7],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[8],kadangi:ò naujas1. 1991 m. birželio 10 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1601/91, nustatantis bendrąsias aromatintų vynų, aromatintų vyno gėrimų ir aromatintų vyno kokteilių apibrėžimo, aprašymo ir pateikimo taisykles[9], buvo keletą kartų iš esmės pakeistas[10]. Kadangi šį reglamentą reikia keisti dar kartą, siekiant aiškumo jis turėtų būti išdėstytas nauja redakcija.ê 1601/91 1 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)2. Žinant Ö aromatintų vynų, aromatintų vyno gėrimų ir aromatintų vyno kokteilių (toliau – aromatinti gėrimai) Õ ekonominę svarbą, Ö reikalingos bendrosios nuostatos, visų pirma susijusios su šių gėrimų apibrėžimu ir reikalavimais dėl jų aprašymo ir pateikimo Õ, Ö padėsiančios sklandžiai Õ veikti Ö vidaus Õ rinkai.ê 1601/91 2 konstatuojamoji dalis3. Aromatinti gėrimai sudaro svarbią Bendrijos žemės ūkio realizavimo rinką. Ši realizavimo rinka susidarė daugiausia dėl šių gėrimų reputacijos Bendrijoje ir pasaulinėje rinkoje. Ši reputacija buvo susidaryta dėl gėrimų kokybės. Būtina išlaikyti gėrimų tam tikrą kokybės standartą, kad realizavimo rinka būtų išsaugota. Reikia imtis tam tikrų priemonių kokybės standartui išlaikyti, apibūdinant šiuos gėrimus ir atsižvelgiant į tradicinius metodus, kuriais yra pagrįsta jų reputacija. Taip nustatyti reikalavimai turi būti taikomi tik tos pačios kokybės gėrimams kaip ir tradiciniai gėrimai, kad jie nebūtų nuvertinti.ê 1601/91 3 konstatuojamoji dalis4. Reikia sukurti tam tikrą aromatintų gėrimų sistemą, kurių didesnę dalį sudaro vynas ar misa, ir kartu leisti tobulinti šiuos gėrimus ir taikyti naujoves. Šis uždavinys gali būti lengviau išspręstas sukūrus tris gėrimų kategorijas, atsižvelgiant į vyno kiekį, alkoholio koncentraciją ir tai, buvo ar nebuvo įdėta alkoholio.ê 1601/91 4 konstatuojamoji dalis5. Reikia, kad Bendrijos taisyklėse kai kuriose teritorijose būtų leista vartoti geografines nuorodas, jeigu gamybos etapai, kurių metu gatavas produktas įgyja būdingų charakteristikų ir galutines savybes, vyksta toje geografinėje teritorijoje.ê 1601/91 5 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)6. Įprastinė vartotoją informuojanti priemonė yra tam tikros informacijos pateikimas etiketėje. Aromatintų gėrimų ženklinimą reglamentuoja bendrosios taisyklės, nustatytos Ö 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Õ Tarybos direktyvoje Ö 2000/13/EB Õ dėl valstybių narių Ö įstatymų, reglamentuojančių Õ maisto produktų Ö ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo Õ[11]. Atsižvelgiant į minėtų gėrimų pobūdį ir siekiant pateikti vartotojui išsamesnę informaciją, be bendrųjų taisyklių būtina priimti papildomas nuostatas.ê 1601/91 6 konstatuojamoji dalis7. Vartotojų požiūriu, tam tikrų aromatintų gėrimų reputacija yra glaudžiai susijusi su jų tradicine kilme. Siekiant užtikrinti, kad vartotojas būtų gerai informuotas ir atsižvelgiant į šiuos konkrečius atvejus, būtina reikalauti žymėti kilmę tais atvejais, kai gėrimas pagamintas ne tradiciniame gamybos regione.ê 1601/91 7 konstatuojamoji dalis8. Norint užtikrinti, kad būtų pateikta teisinga informacija apie gėrimo sudėtį, turi būti priimtos gaminant panaudotos alkoholio rūšies ženklinimo taisyklės.ê 1601/91 8 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)9. Ö 1998 m. lapkričio 3 d. Õ Tarybos direktyva Ö 98/83/EB Õ dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės[12] ir [1980 m. liepos 15 d. Tarybos direktyva 80/777/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su natūralaus mineralinio vandens naudojimu ir prekyba, suderinimo[13]] nustato maisto produktams skirto vandens charakteristikas. Į tai turėtų būti daroma nuoroda.ê 1601/91 9 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)10. 1988 m. birželio 22 d. Tarybos direktyva 88/388/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto produktuose naudojamomis kvapiosiomis medžiagomis ir jų gamybos žaliavomis, suderinimo[14], pateikia įvairių terminų, susijusių su aromatinimu, apibrėžimus. Ta pati terminija turėtų būti vartojama šiame reglamente.ê 1601/91 10 konstatuojamoji dalis11. Turėtų būti priimtos konkrečios nuostatos dėl importuotų aromatintų gėrimų apibūdinimo ir pateikimo, atsižvelgiant į Bendrijos įsipareigojimus, prisiimtus bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis.ê 1601/91 11 konstatuojamoji dalis12. Siekiant apginti Bendrijos aromatintų gėrimų reputaciją pasaulinėje rinkoje, tos pačios taisyklės turėtų būti taikomos ir eksportuojamiems gėrimams, išskyrus tuos atvejus, kai yra priešingų nuostatų, atsižvelgiant į tradicinius būdus ir praktikas.ò naujas13. Turėtų būti patvirtintos priemonės, būtinos šiam reglamentui įgyvendinti, laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[15].14. Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus pritaikyti šį Reglamentą, kai kuriais atvejais ir tam tikromis sąlygomis siekiant leisti naudoti tam tikrų medžiagų pagrindus ir preparatus, nusprendžiant dėl konkrečių aprašymų, priimant kitus, šiame Reglamente nenustatytus, apibrėžimus, nustatant metodus produktams, kurie ruošiami norint pagaminti gatavus produktus, nustatant specialiąsias nuostatas, reglamentuojančias terminų, nurodančių tam tikrą produkto savybę vartojimą, ir taisykles, reglamentuojančias aromatintų gėrimų ženklinimą talpyklose, neskirtose galutiniam vartotojui, bei nustatant išimtis eksportuoti skirtiems aromatingiems gėrimams. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento, jos turi būti patvirtintos taikant Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu,ê 1601/91 (pritaikytas)PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisŠis reglamentas nustato bendrąsias aromatintų vynų, aromatintų vyno gėrimų ir aromatintų vyno kokteilių Ö (toliau – aromatinti gėrimai) Õ apibrėžimo, aprašymo ir pateikimo taisykles.ê 1601/912 straipsnis1. Šiame reglamente:a) aromatintas vynas – tai:gėrimas:ê 2061/96 1 str. 1 p. i pap. (pritaikytas)i) pagamintas iš vieno ar daugiau vyno produktų, apibrėžtų Ö Tarybos Õ reglamento (EB) Nr. Ö 1493/1999[16] Õ I priedo 5 punkte ir 12–18 punktuose, įskaitant rūšinius vynus, pagamintus konkrečiuose regionuose, apibrėžtuose Ö minėto Õ reglamento Ö 54 Õ straipsnio Ö 1 ir Õ 2 Ö dalyse Õ, tačiau išskyrus retsina stalo vyną, į kurį gali būti pridėta vynuogių misos ir (arba) rauginamos vynuogių misos;ê 1601/91 (pritaikytas)ð naujasii) į kurį gali būti pridėta alkoholio, apibrėžto Ö šio reglamento Õ 3 straipsnio d punkte;iii) kuris aromatintas:- natūraliais kvapiųjų medžiagų pagrindais ir (arba) natūraliais kvapiųjų medžiagų preparatais, apibrėžtais Direktyvos 88/388/EEB 1 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktyje ir c punkte. Nepažeidžiant griežtesnių Ö šio straipsnio Õ 2 dalies nuostatų, kai kuriais atvejais ir tam tikromis sąlygomis, laikantis 14 straipsnyje nustatytos tvarkos, ð Komisija ï gali leisti naudoti natūralių medžiagų pagrindams ir preparatams tapačius medžiagų pagrindus ir preparatus, apibrėžtus minėtos direktyvos 1 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunktyje;ir (arba)ê 1601/91- kvapniosiomis žolėmis ir (arba) prieskoniais, ir (arba) kvapiosiomis maisto medžiagomis,ê 1601/91 (pritaikytas)iv) kuris dažniausiai yra saldintas ir, atsižvelgiant į Ö šio straipsnio Õ 2 dalyje numatytas išimtis, gali būti nudažytas karamele;v) kurio minimali faktinė alkoholio koncentracija yra 14,5 tūrio proc. ar daugiau ir maksimali faktinė alkoholio koncentracija yra mažiau nei 22 tūrio proc., o visuminė alkoholio koncentracija yra 17,5 tūrio proc. ar daugiau. Tačiau produktuose, kurie pagal Ö šio straipsnio Õ 5 dalį apibūdinami aprašymais „sausas“ arba „labai sausas“, minimali visuminė alkoholio koncentracija atitinkamai turi būti 16 ir 15 tūrio proc.ê 2061/96 1 str. 1 p. ii pap. (pritaikytas)Vyno ir (arba) šviežios vynuogių misos, kurios fermentacija sustabdyta įpylus alkoholio, naudojamų aromatintam vynui paruošti, kiekis gatavame produkte turi sudaryti ne mažiau kaip 75 %. Nepaisant Ö šio reglamento Õ 5 straipsnio, naudojamų minimali natūrali alkoholio koncentracija tūrio % turi būti ta, kuri numatyta Reglamento (EB) Nr. Ö 1493/1999 V priedo C punkto 2 papunktyje Õ.ê 1601/91Aprašymas „aromatintas vynas“ gali būti pakeistas į „vyno aperityvas“. Termino „aperityvas“ vartojimas šia reikšme neprieštarauja šio termino vartojimui apibrėžiant produktus, kuriems šis reglamentas netaikomas;b) aromatintas vyno gėrimas – tai:gėrimas:ê 2061/96 1 str. 2 p. (pritaikytas)i) pagamintas iš vieno arba daugiau vynų, apibrėžtų Reglamento (EB) Nr. Ö 1493/1999 Õ I priedo 11–13 ir 15–18 punktuose, įskaitant rūšinius vynus, pagamintus konkrečiuose regionuose, apibrėžtuose Ö minėto Õ reglamento Ö 54 Õ straipsnio Ö 1 ir Õ 2 Ö dalyse Õ, tačiau išskyrus vynus, kurie gaminami pridedant alkoholio ir retsina stalo vyno, į kurį gali būti pridėta vynuogių misos ir (arba) iš dalies fermentuotos vynuogių misos,ê 1601/91 (pritaikytas)ð naujasii) aromatintas:- natūralių kvapiųjų medžiagų pagrindais ir (arba) natūraliais kvapiųjų medžiagų preparatais, ir (arba) jiems tapačiais medžiagų pagrindais ar preparatais, apibrėžtais Direktyvos 88/388/EEB 1 straipsnio 2 dalies b punkto i ir ii papunkčiuose ir c punkte; tam tikrais atvejais ir tam tikromis sąlygomis, laikantis 14 straipsnyje nustatytos tvarkos, ð Komisija ï gali ð leisti ï naudoti ir dirbtinius medžiagos pagrindus, apibrėžtus minėtos direktyvos 1 straipsnio 2 dalies b punkto iii papunktyje,ir (arba)- kvapniosiomis žolėmis ir (arba) prieskoniais, ir (arba) kvapiosiomis maisto medžiagomis,iii) kuris gali būti saldintas,iv) į kurį nėra pridėta alkoholio, išskyrus išimtis, minimas šiame reglamente pateiktuose produktų apibrėžimuose arba dėl kurių nusprendžia ð Komisija ï, 14 straipsnyje nustatyta tvarka,v) kurio faktinė alkoholio koncentracija yra 7–14,5 tūrio proc.Vyno, naudojamo aromatintam vyno gėrimui gaminti, kiekis gatavame produkte turi sudaryti ne mažiau kaip 50 %. Nepažeidžiant Ö šio reglamento Õ 5 straipsnio, minimali natūrali panaudotų produktų alkoholio koncentracija tūrio proc. turi būti ta, kuri numatyta Reglamento (EB) Nr. Ö 1493/1999 V priedo C punkto 2 papunktyje Õ;c) aromatintas vyno kokteilis – tai:gėrimas:i) pagamintas iš vyno ir (arba) vynuogių misos,ii) aromatintas:- natūraliais kvapiųjų medžiagų pagrindais ir (arba) natūraliais kvapiųjų medžiagų preparatais, ir (arba) jiems tapačiais medžiagų pagrindais ar preparatais, apibrėžtais Direktyvos 88/388/EEB 1 straipsnio 2 dalies b punkto i ir ii papunkčiuose ir c punkte; tam tikrais atvejais ir tam tikromis sąlygomis, laikantis 14 straipsnyje nustatytos tvarkos, ð Komisija ï gali ð leisti ï naudoti ir dirbtinius medžiagų pagrindus, apibrėžtus minėtos direktyvos 1 straipsnio 2 dalies b punkto iii papunktyje,ir (arba)- kvapniosiomis žolėmis ir (arba) prieskoniais, ir (arba) kvapiosiomis maisto medžiagomis,iii) kuris gali būti saldintas ir dažytas,iv) į kurį nėra pridėta alkoholio,v) kurio faktinė alkoholio koncentracija yra mažiau nei 7 tūrio proc.Vyno ir (arba) vynuogių misos, panaudotų gaminant aromatintą vyno kokteilį, kiekis gatavame produkte turi sudaryti ne mažiau kaip 50 %. Nepažeidžiant Ö šio reglamento Õ 5 straipsnio, minimali natūrali panaudotų produktų alkoholio koncentracija tūrio proc. turi būti ta, kuri numatyta Reglamento (EB) Nr. Ö 1493/1999 V priedo C punkto 2 papunktyje Õ.ð Komisija gali ï 14 straipsnyje nustatyta tvarka, ð nuspręsti ï dėl konkrečių aprašymų.Termino „kokteilis“ vartojimas šia reikšme nepažeidžia jo vartojimo apibrėžiant produktus, kuriems šis reglamentas netaikomas.ò naujasPriemonės, numatytos a punkto pirmos pastraipos iii papunkčio pirmoje įtraukoje, b punkto pirmos pastraipos ii papunkčio pirmoje įtraukoje, b punkto pirmos pastraipos iv papunktyje, c punkto pirmos pastraipos ii punkto pirmoje įtraukoje ir c punkto trečioje pastraipoje, kuriomis siekiama iš dalies pakeisti šio reglamento neesmines nuostatas, patvirtinamos taikant 13 straipsnio 4 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.ê 1601/912. Įvairių aromatinto vyno kategorijų apibrėžimai, kurie gali pakeisti aprašymą „aromatintas vynas“:a) VermutasAromatintas vynas, pagamintas iš vyno, minimo 1 dalies a punkte, kurio būdingas skonis gaunamas panaudojant atitinkamas antrines medžiagas, ypač Artemisia augalų rūšis, kurios visuomet turi būti naudojamos; šis gėrimas gali būti saldinamas tik karamelizuotu cukrumi, sacharoze, vynuogių misa, rektifikuota koncentruota vynuogių misa ir koncentruota vynuogių misa;b) Kartusis aromatintas vynasAromatintas vynas, turintis būdingą kartų skonį. Po aprašymo „kartusis aromatintas vynas“ turi būti nurodytas pagrindinis kartų skonį suteikiantis kvapiosios medžiagos pagrindas, nepažeidžiant 8 straipsnio 3 dalies.Šis aprašymas gali būti papildytas arba pakeistas toliau pateikiamais išsireiškimais arba lygiaverčiais išsireiškiamais kitomis oficialiomis Bendrijos kalbomis:- „Quinquina wine“, kai pagrindinė kvapioji medžiaga yra natūralaus chinino kvapioji medžiaga,- „Bitter vino“, kai pagrindinė kvapioji medžiaga yra natūralaus gencijono kvapioji medžiaga, o gėrimas nudažomas naudojant leidžiamą geltoną ir (arba) raudoną dažiąją medžiagą; žodžio „bitter“ vartojimas šia reikšme nepažeidžia jo vartojimo apibrėžiant produktus, kuriems šis reglamentas netaikomas,- „Americano“, kai aromatą suteikia natūralūs kvapiųjų medžiagų pagrindai, išskirti iš pelyno ir gencijono, o gėrimas nudažomas naudojant leidžiamą geltoną ir (arba) raudoną dažiąją medžiagą;c) Aromatintas vynas su kiaušiniaisAromatintas vynas, į kurį įdėta geros kokybės kiaušinių trynių arba jų kondensato ir kuriame cukraus kiekis, išreikštas invertuotu cukrumi, yra didesnis kaip 200 g/dm3, o kiaušinių trynių kiekis gatavame produkte sudaro ne mažiau kaip 10 g/dm3.Kartu su terminu „aromatintas vynas su kiaušiniais“ gali būti nurodytas terminas „cremovo“, jei tokiame vyne vynas „Marsala“ sudaro ne mažiau kaip 80%.Terminas „cremovo zabaione“ gali būti rašomas kartu su terminu „aromatintas vynas su kiaušiniais“, jei tokiame vyne vynas „Marsala“ sudaro ne mažiau kaip 80%, o kiaušinių trynių kiekis ne mažiau kaip 60 g/dm3;ê 1994 m. Stojimo akto 29 str. ir I priedas, 127 p.d) Väkevä viiniglögi/StarkvinsglöggTai aromatizuotas vynas, pagamintas iš vyno, kaip apibrėžta 1 dalies a punkte, kurio tipiškas skonis išgaunamas panaudojus gvazdikėlius ir (arba) cinamoną, kuriuos visuomet privaloma naudoti kartu su kitais prieskoniais; šį gėrimą galima pasaldinti pagal 3 straipsnio a punktą.ê 1601/91 (pritaikytas)3. Įvairių kategorijų aromatintų vyno gėrimų apibrėžimai, kurių aprašymais galima pakeisti aprašymą „aromatintas vyno gėrimas“ pagaminimo valstybėje narėje, Ö arba kurių aprašymai gali Õ būti vartojami papildant aprašymą „aromatintas vyno gėrimas“ kitose valstybėse narėse:ê 3279/92 1 str. 1 p.a) SangriaGėrimas, pagamintas iš vyno:i) aromatintas natūraliais citrusinių vaisių ekstraktais ir esencijomis,ii) įmaišant ar neįmaišant šių vaisių sulčių,iii) gali būti:- įdėta prieskonių,- saldintas,- gazuojamas anglies dvideginiu, iriv) kurio etilo alkoholio koncentracija yra mažesnė kaip 12 % tūrio.ê 1601/91 (pritaikytas)Gėrime gali būti kietų citrusinių vaisių minkštimo arba žievės dalelių, o spalvą turi suteikti tik panaudotos žaliavos.Po aprašymo „Sangria“ turi būti žodžiai „pagaminta...“, po kurių turi būti nurodyta pagaminimo valstybė narė ar labiau apribotas konkretus regionas, išskyrus atvejus, kai vynas pagamintas Ispanijoje arba Portugalijoje.Aprašymas „Sangria“ gali pakeisti aprašymą „aromatintas vyno gėrimas“ tik tais atvejais, jei gėrimas pagamintas Ispanijoje arba Portugalijoje;b) ClareaGėrimas, pagamintas iš baltojo vyno pagal tas pačias sąlygas, kaip nurodyta a punkte.Po aprašymo „Clarea“ turi būti žodžiai „pagaminta...“, po kurių turi būti nurodyta pagaminimo valstybė narė ar labiau apribotas konkretus regionas, išskyrus atvejus, kai produktas pagamintas Ispanijoje.Aprašymas „Clarea“ gali pakeisti aprašymą „aromatintas vyno gėrimas“ tik tais atvejais, jei gėrimas pagamintas Ispanijoje;c) ZurraGėrimas, gaminamas į gėrimus, nurodytus a ir b punktuose, pridedant brendžio ar vyno spirito, apibrėžtų Ö Tarybos Õ reglamente (EEB) Nr. 1576/89[17], taip pat galima įdėti vaisių gabalėlių. Faktinė alkoholio koncentracija turi būti 9-14 tūrio proc.;d) Bitter sodaAromatintas gėrimas, gaminamas iš bitter vino , kurio kiekis gatavame produkte turi sudaryti ne mažiau kaip 50%, gazuojamas anglies dvideginiu arba gazuotu vandeniu, taip pat galima įdėti tokių pačių dažančiųjų medžiagų kaip ir į bitter vino . Faktinė alkoholio koncentracija turi būti 8–10,5 tūrio proc. Žodžio „bitter“ vartojimas šia reikšme nepažeidžia šio žodžio vartojimo apibrėžiant produktus, kuriems šis reglamentas netaikomas;ê 3279/92 1 str. 2 p.e) Kalte EnteAromatintas vyno gėrimas, gaminamas sumaišant vyną, pusiau putojantį vyną ir pusiau putojantį vyną su putojančiu vynu ar su anglies dvideginiu gazuotu putojančiu vynu, ir įdedant natūralių citrinos medžiagų ar ekstraktų. Putojančio vyno arba anglies dvideginiu gazuoto putojančio vyno kiekis gatavame produkte turi sudaryti ne mažiau kaip 25%;ê 1601/91è1 2061/96 1 str. 4 p. ii pap.f) Glühweinè1 Aromatintas gėrimas, gaminamas tik iš raudonojo arba baltojo vyno, dažniausiai aromatintas cinamonu ir (arba) gvazdikėliais; neatmetant vandens kiekio, kuris atsiranda taikant 3 straipsnio a punktą, pridėti vandens draudžiama. ç Jei jis pagamintas iš baltojo vyno, jo prekinis aprašymas „Glühwein“ turi būti papildytas žodžiais „baltasis vynas“;ê 1994 m. Stojimo akto 29 str. ir I priedas, 127 p. (pritaikytas)è1 2061/96 1 str. 4 p. iii pap.g) Viiniglögi/Vinglöggè1 Aromatintas gėrimas, gaminamas tik iš raudonojo arba baltojo vyno, dažniausiai aromatintas cinamonu ir (arba) gvazdikėliais. ç Šį gėrimą pagaminus iš baltojo vyno, Ö prekinis Õ aprašas Viiniglögi/Vinglög turi būti papildytas žodžiais „baltasis vynas“;ê 1601/91h) MaiweinAromatintas gėrimas, gaminamas iš vyno įdedant asperula odorata augalų arba jų ekstrakto tiek, kad asperula odorata skonis būtų vyraujantis;i) MaitrankAromatintas gėrimas, gaminamas iš sauso baltojo vyno, išmirkant jame asperula odorata augalus arba įdedant jų ekstrakto, į kurį dar įdedama apelsinų ir (arba) kitų vaisių, arba koncentruotų jų sulčių arba ekstraktų, gėrimas pasaldinamas įdedant ne daugiau kaip 5% cukraus;ê 2005 m. Stojimo akto 16 str. ir III priedo 2.2 punktas, p. 234.j) Pelinaromatingas vyno gėrimas, pagamintas iš baltojo ar raudonojo vyno, koncentruotos vynuogių misos, vynuogių sulčių (arba cukrinių runkelių cukraus) ir specifinės žolių tinktūros, kurio alkoholio koncentracija yra ne mažesnė nei 8,5 tūrio proc., cukraus kiekis, išreikštas invertuotu cukrumi, sudaro 45-50 g/l, o bendrasis rūgštingumas, išreikštas vyno rūgštimi – ne mažesnis kaip 3 g/l.ê 1601/91 (pritaikytas)ð naujasKitus apibrėžimus 14 straipsnyje nustatyta tvarka ð nustato Komisija ï.ð Šios priemonės, kuriomis siekiama iš dalies pakeisti šio reglamento neesmines nuostatas, patvirtinamos taikant 13 straipsnio 4 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. ï4. Aromatintų vyno kokteilių kategorijų apibrėžimai, kurių aprašymais galima pakeisti aprašymą „aromatintas vyno kokteilis“ pagaminimo valstybėje narėje, Ö arba kurių aprašymus galima Õ vartoti papildant aprašymą „aromatintas vyno kokteilis“ kitose valstybėse narėse:a) Vyno kokteilisAromatintas gėrimas, kuriame:i) koncentruotos vynuogių misos kiekis neviršija 10 % gatavo produkto bendrojo tūrio,ii) cukraus kiekis, išreikštas invertuotu cukrumi, sudaro mažiau nei 80 g/dm3;b) Aromatintas pusiau putojantis vyno kokteilisGėrimas:i) pagamintas tik iš vynuogių misos,ii) kurio faktinė alkoholio koncentracija yra mažesnė kaip 4 tūrio proc.,iii) kuriame esantis anglies dioksidas susidaro vien tik panaudotų produktų fermentavimo metu.Kitus apibrėžimus 14 straipsnyje nustatyta tvarka ð nustato Komisija ï.ð Šios priemonės, kuriomis siekiama iš dalies pakeisti šio reglamento neesmines nuostatas, patvirtinamos taikant 13 straipsnio 4 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. ï5. Aprašymai, minimi 1 dalies a ir b punktuose, 2 ir 3 dalyse taip pat gali būti papildyti toliau nurodyta informacija, cukraus kiekį kiekviename punkte nurodant invertuotu cukrumi:a) „labai sausas“: produktams, kuriuose cukraus kiekis yra mažesnis kaip 30 g/dm3;b) „sausas“: produktams, kuriuose cukraus kiekis yra mažesnis kaip 50 g/dm3;c) „pusiau sausas“: produktams, kuriuose cukraus kiekis yra nuo 50 iki 90 g/dm3;d) „pusiau saldus“: produktams, kuriuose cukraus kiekis yra nuo 90 iki 130 g/dm3;e) „saldus“: produktams, kuriuose cukraus kiekis yra daugiau kaip 130 g/dm3.Terminus „pusiau saldus“ ir „saldus“ galima pakeisti nurodant cukraus kiekį, išreikštą invertuotu cukrumi, g/dm3.6. Jei aromatintų vyno gėrimų prekiniame aprašyme yra terminas „putojantis“, putojančio vyno kiekis juose turi sudaryti mažiau kaip 95 %.7. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės priimamos Ö 13 straipsnio 3 dalyje nurodyta Õ tvarka.3 straipsnisPapildomi apibrėžimaiŠiame reglamente:a) „saldinimas“:vieno ar kelių toliau išvardytų produktų Ö arba kitų natūralių angliavandenių medžiagų, turinčių panašų poveikį, Õ naudojimas gaminant aromatintus gėrimus:- pusbaltis cukrus,- baltasis cukrus,- rafinuotas baltasis cukrus,- dekstrozė,- fruktozė,- gliukozės sirupas,- skystas cukrus,- invertuotas skystas cukrus,- invertuoto cukraus sirupas,- rektifikuota koncentruota vynuogių misa,- koncentruota vynuogių misa,- šviežia vynuogių misa,- degintas cukrus Ö – tai produktas, gautas reguliuojamu būdu kaitinant vien tik sacharozę be šarmų, mineralinių rūgščių ar kitokių cheminių priedų, Õ- medus,- saldžiavaisio pupmedžio sirupas;b) „aromatinimas“:vienos ar kelių kvapiųjų medžiagų, apibrėžtų Direktyvos 88/388/EEB 1 straipsnio 2 dalies a punkte, naudojimas ir (arba) kvapniųjų žolių, prieskonių ir (arba) kvapiųjų maisto medžiagų naudojimas gaminant aromatintus gėrimus Ö, kurių įdėjimas gatavam produktui suteikia juslinių savybių, kurios skiriasi nuo vyno juslinių savybių Õ;c) „dažymas“:vienos ar kelių dažiųjų medžiagų naudojimas gaminant aromatintus vynus arba aromatintus vyno kokteilius;d) „alkoholio pridėjimas“:vieno ar kelių toliau išvardytų produktų Ö, kurie atitinka charakteristikas, nustatytas Bendrijos nuostatose, Õ naudojimas gaminant aromatintus vynus ir, prireikus, aromatintus vyno gėrimus:- vynuogių kilmės etilo alkoholio, Ö kuris atitinka I priede išdėstytas charakteristikas, Õ- vyno alkoholio arba džiovintų vynuogių alkoholio,- žemės ūkio kilmės etilo alkoholio, Ö kuris atitinka I priede išdėstytas charakteristikas, Õ- vyno distiliato arba džiovintų vynuogių distiliato,- žemės ūkio kilmės distiliato,- vyno spirito arba vynuogių išspaudų spirito,- džiovintų vynuogių spirito;e) „faktinė alkoholio koncentracija tūrio proc.“:gryno alkoholio tūrio dalių skaičius 20 oC temperatūroje, tenkantis 100 tūrio dalių produkto toje pačioje temperatūroje;f) „potencinė alkoholio koncentracija tūrio proc.“:gryno alkoholio tūrio dalių skaičius 20 oC temperatūroje, kuris gali susidaryti visiškai susifermentavus visiems cukrams, esantiems 100 tūrio dalių produkto toje pačioje temperatūroje;g) „visuminė alkoholio koncentracija tūrio proc.“:faktinės ir potencinės alkoholio koncentracijų tūrio proc. suma;h) „natūrali alkoholio koncentracija tūrio proc.“:visuminė alkoholio koncentracija tūrio proc., prieš bet kurį sodrinimą.4 straipsnis1. Šiame reglamente minimiems Ö aromatintiems Õ gėrimams leidžiamų vartoti maisto priedų sąrašas, nurodymai dėl jų naudojimo ir su tuo susiję produktai nustatomi Ö Tarybos Õ direktyvoje 89/107/EEB[18] numatyta tvarka.2. Gaminant Ö aromatintus Õ gėrimus, leidžiama pridėti distiliuoto ar demineralizuoto vandens, jei vandens kokybė atitinka nacionalines nuostatas, priimtas laikantis Direktyvų [80/777/EEB] ir Ö 98/83/EB Õ, ir jei pridėtas vanduo nepakeičia gėrimo prigimties.3. Dažiosios medžiagos, kvapiosios medžiagos ir kiti leistini priedai, naudojami gaminant aromatintus Ö gėrimus Õ , turi būti skiedžiami arba tirpinami tik žemės ūkio kilmės etilo alkoholiu ir tik tiksliai nustatytomis jo dozėmis, kurios būtinos jiems skiesti ar tirpinti.4. Išsamios taisyklės, įskaitant metodus, kurie turi būti naudojami tirti produktus, kuriems taikomas šis reglamentas, priimami 13 Ö straipsnio 2 dalyje nurodyta Õ tvarka.ê 2061/96 1 str. 6 p. (pritaikytas)ð naujas5 straipsnis1. Vynininkystės metodai ir procesai, nurodyti Reglamente (EEB) Nr. Ö 1493/1999 Õ, taikomi vynams ir misoms, kurie įeina į Ö aromatintų gėrimų Õ sudėtį.2. Metodus produktams, kurie ruošiami norint pagaminti vieną iš šiame reglamente minimų gatavų produktų, pagal 14 straipsnyje nustatytą tvarką nustato ð Komisija ï.ð Šios priemonės, kuriomis siekiama iš dalies pakeisti šio reglamento neesmines nuostatas, patvirtinamos taikant 13 straipsnio 4 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. ïê 1601/916 straipsnis1. Šiame ir 2 straipsnyje nurodytus aprašymus leidžiama vartoti tik juose nurodytiems gėrimams, atsižvelgiant į reikalavimus, nustatytus 2 ir 4 straipsniuose. Šie aprašymai turi būti vartojami apibūdinant minėtus gėrimus Bendrijoje.Gėrimams, kurie neatitinka reikalavimų, nustatytų 2 straipsnyje apibrėžtiems gėrimams, negali būti taikomi tie patys aprašymai, kurie pastariesiems priskirti tame straipsnyje.2. Geografinės nuorodos, išvardytos II priede, gali pakeisti 1 dalyje minimus aprašymus arba juos papildyti ir sudaryti sudėtinius aprašymus.Tokios geografinės nuorodos taikomos gėrimams, kurių gamybos etapas, kurio metu jie įgyja būdingų savybių ir galutines kokybės charakteristikas, vyko nurodytoje geografinėje teritorijoje, bet tik tuo atveju, jei vartotojas nebus klaidinamas dėl naudotų žaliavų.3. 1 dalyje minimi prekiniai aprašymai negali būti papildyti geografinėmis nuorodomis, leidžiamomis vyno produktams.4. Valstybės narės gali taikyti specialias II priede nurodytų gėrimų gamybos, judėjimo valstybės narės teritorijoje, aprašymo ir pateikimo nacionalines taisykles, jei jie pagaminti jų teritorijose tiek, kiek tokios taisyklės atitinka Bendrijos teisę.7 straipsnis1. Aromatintų gėrimų, kurių sudėtyje yra vyno produktų ir kvapiųjų medžiagų ir kurių alkoholio koncentracija yra 1,2 tūrio proc., prekiniai aprašymai, neatitinkantys šio reglamento, neturi jokių nuorodų į vyno sektoriaus produktus.2. Aromatinti gėrimai, neatitinkantys šio reglamento reikalavimų, negali būti pardavinėjami žmonėms vartoti siejant žodžius ir frazes, pavyzdžiui, „panašus į“, „rūšies“, „tipo“, „pagamintas“, „aromatas“ arba kitokias panašias nuorodas su bet kuriuo aprašymu, minimu šiame reglamente.ê 1601/91 (pritaikytas)3. Ne vėliau kaip Ö 1991 m. gruodžio 17 d. Õ Komisija pateikia Tarybai atitinkamą pasiūlymą dėl aromatintų gėrimų, kurių sudėtyje yra vyno sektoriaus produktų, kurie yra gaunami pridėjus alkoholio ir kuriems šis reglamentas netaikomas.ê 1601/91Žodžių, vartojamų apibūdinti gėrimus, žinomus kaip „wine cooler“, vartojimas šiems gėrimams apibūdinti turi būti leidžiamas, kol Komisija priims sprendimą dėl pirmiau minėto pasiūlymo.8 straipsnisê 1601/91 (pritaikytas)1. 2 straipsnyje minimų Ö aromatintų Õ gėrimų ženklinimas, pateikimas ir reklama atitinka nacionalines taisykles, priimtas laikantis Direktyvos Ö 2000/13/EB Õ, taip pat turi atitikti ir šio straipsnio reikalavimus.2. 2 straipsnyje minimų Ö aromatintų gėrimų Õ prekinis aprašymas yra vienas iš aprašymų, vartojamų tik nurodytiems produktams, kaip nurodyta 6 straipsnyje.ê 1601/913. 2 straipsnyje minimi aprašymai gali būti papildyti nuoroda į pagrindinę kvapiąją medžiagą.ê 1601/91 (pritaikytas)4. Jei Ö aromatintų Õ gėrimų, kuriems taikomas šis reglamentas, gamybai buvo naudojamas alkoholis, gautas tik iš vienos žaliavos (pvz., vien tik vyno alkoholis, melasos alkoholis ar grūdų alkoholis), ta alkoholio rūšis gali būti nurodyta etiketėje.ê 1601/91Jei alkoholis gautas iš kelių žaliavinių medžiagų, etiketėje neturi būti jokios informacijos apie alkoholio prigimtį.Etilo alkoholis, naudojamas gaminant gėrimus, kuriems taikomas šis reglamentas, skiesti dažiąsias medžiagas, kvapiąsias medžiagas ar kitus leistinus priedus ar juos tirpinti, nėra laikomas sudedamąja dalimi.ê 3279/92 1 str. 3 p. (pritaikytas)5. Į butelius išpilstytų Ö aromatintų gėrimų Õ, kuriems taikomas šis reglamentas, negalima laikyti pardavimui arba pateikti į rinką talpyklose su uždarymo įtaisais, apgaubtais švino turinčiomis kapsulėmis ar folija. Tačiau Ö aromatintus gėrimus Õ, išpilstytus į tokius butelius iki Ö 1993 m. sausio 1 d. Õ, leidžiama realizuoti tol, kol pasibaigs jų atsargos.ê 1601/91 (pritaikytas)ð naujas6. Geografinės nuorodos, išvardytos II priede, neverčiamos.7. Informacija, numatyta šiame reglamente, pateikiama viena ar keliomis oficialiomis Bendrijos kalbomis taip, kad galutinis vartotojas lengvai galėtų suprasti kiekvieną teiginį, išskyrus atvejus, jei pirkėjams ši informacija pateikiama kitokiais būdais.8. Tais atvejais, kai gėrimai yra trečiųjų šalių kilmės, leidžiama vartoti trečiosios šalies, kurioje buvo pagamintas produktas, oficialią kalbą, jei šiame reglamente numatyta informacija taip pat yra pateikiama kuria nors oficialia Bendrijos kalba taip, kad galutinis vartotojas galėtų lengvai suprasti kiekvieną teiginį.9. Nepažeidžiant 12 straipsnio, tais atvejais, kai gėrimai yra Bendrijos kilmės ir jie yra skirti eksportui, informacija, numatyta šiame reglamente, gali būti pakartota kita kalba; tai netaikoma 6 dalyje minimoms geografinėms nuorodoms.10. Laikantis 14 straipsnyje nustatytos ð Komisija ï 2 straipsnyje minimiems gėrimams gali nustatyti:a) specialiąsias nuostatas, reglamentuojančias terminų, nurodančių tam tikrą produkto savybę, pvz., jo istorinė informacija arba gamybos būdas, vartojimą;b) taisykles, reglamentuojančias Ö aromatintų gėrimų Õ ženklinimą talpyklose, neskirtose galutiniam vartotojui.ò naujasŠios priemonės, kuriomis siekiama iš dalies pakeisti šio reglamento neesmines nuostatas, patvirtinamos taikant 13 straipsnio 4 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.ê 1601/91 (pritaikytas)9 straipsnis1. Valstybės narės imasi visų reikalingų priemonių užtikrinti, kad būtų laikomasi Bendrijos nuostatų, susijusių su aromatintais gėrimais . Jos turi paskirti vieną ar kelias agentūras, kurios prižiūrėtų, kaip laikomasi šių nuostatų.13 Ö straipsnio 2 dalyje nurodyta Õ tvarka gali būti nuspręsta, kad II priede išvardytų produktų judėjimo Bendrijos teritorijoje priežiūra ir apsauga vyktų pasitelkiant prekybos dokumentus, kuriuos tikrina administracija, bei atitinkamus registrus.2. Siekiant išvengti apgaulių ir klastočių, 13 Ö straipsnio 2 dalyje nurodyta Õ tvarka II priede išvardytiems ir eksportuojamiems gėrimams gali būti sukurta autentiškumą įrodančių dokumentų sistema.Jei pirmoje pastraipoje minima sistema nėra įvedama, valstybė narė taiko savo autentiškumo nustatymo sistemas, tačiau jos turi atitikti Bendrijos taisykles.3. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma patvirtina reikalingas priemones, kad Bendrijos nuostatos dėl aromatintų gėrimų būtų taikomos vienodai, ypač atsižvelgiant į kontrolę ir ryšius tarp valstybių narių kompetentingų institucijų.4. Valstybės narės ir Komisija perduoda viena kitai informaciją, reikalingą šiam reglamentui įgyvendinti. Išsamios šios informacijos pateikimo ir platinimo taisyklės priimamos 13 Ö straipsnio 2 dalyje nurodyta Õ tvarka.ê 1601/9110 straipsnisSiekiant, kad importuojami gėrimai, apibrėžti šiuo reglamentu ir turintys geografinę nuorodą, būtų parduodami žmonėms vartoti Bendrijoje, abipusiais susitarimais gali būti prižiūrimi ir saugomi, kaip numatyta 9 straipsnio1 dalies antroje pastraipoje.ê 1601/91 (pritaikytas)Pirmoji pastraipa įgyvendinama remiantis derybų metu priimamais ir su suinteresuotomis trečiosiomis šalimis tvarka, nustatyta Sutarties Ö 133 Õ straipsnyje, sudaromais susitarimais.Įgyvendinimo taisyklės ir produktų, minimų pirmoje pastraipoje, sąrašas patvirtinamas Ö 13 straipsnio 3 dalyje nurodyta Õ tvarka.ê 3378/94 1 str. 2 d. (pritaikytas)11 straipsnis1. Valstybės narės patvirtina visas reikalingas priemones, kad suinteresuotos šalys Susitarimo dėl su prekyba susijusių intelektinės nuosavybės teisių aspektų Ö [19] Õ 23 ir 24 straipsniuose numatytomis sąlygomis galėtų užkirsti kelią Bendrijoje naudoti geografines nuorodas, identifikuojančias produktus, kuriems yra taikomas šis reglamentas, produktams, kurie nėra kilę iš tos vietos, kuri minima toje geografinėje nuorodoje, įskaitant atvejus, kai yra nurodyta tikroji produkto kilmės vieta, pateiktas geografinės nuorodos vertimas ar jis papildomas žodžiais „panašus į“, „rūšis“, „tipas“, „imitacija“ ar kt.ê 3378/94 1 str. 2 d.Šiame straipsnyje „geografinė nuoroda“ reiškia bet kokią nuorodą, nurodančią, kad produktas yra kilęs iš trečiosios šalies, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė, teritorijos arba iš tos teritorijos regiono ar vietovės, jeigu to produkto kokybė, reputacija ar kita konkreti savybė iš esmės gali būti priskiriamos tai geografinei kilmei.ê 3378/94 1 str. 2 d. (pritaikytas)2. 1 dalis taikoma nepaisant 10 straipsnio bei kitų Bendrijos teisės aktų nuostatų, kuriose nustatomos produktų, kuriems taikomas šis reglamentas, aprašymo ir pateikimo taisyklės.3. Prireikus išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės priimamos Ö 13 straipsnio 3 dalyje nurodyta Õ tvarka.ê 1601/91 (pritaikytas)ð naujas12 straipsnisIšskyrus išimtis, dėl kurių 14 straipsnyje nustatyta tvarka ð sprendžia Komisija ï, eksportuoti skirti aromatinti gėrimai turi atitikti šio reglamento nuostatas.ð Šios išimtys yra priemonės, kuriomis siekiama iš dalies pakeisti šio reglamento neesmines nuostatas, jos patvirtinamos taikant 13 straipsnio 4 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. ïê 1882/2003 2 str. ir II priedo 6 p. (pritaikytas)13 straipsnis1. Ö Komisijai padeda Õ šiuo reglamentu Ö įsteigtas Õ įgyvendinimo komitetas gėrimų reikalams (toliau - Komitetas).2. Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.2. Jeigu daroma nuoroda į Ö šią dalį Õ, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje numatytas laikotarpis - vienas mėnuo.ê 1882/2003 3 str. ir III priedo 23 p. (pritaikytas)3. daroma nuoroda į Ö šią dalį Õ, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje numatytas laikotarpis - trys mėnesiai.ò naujas4. Jeigu daroma nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1 - 4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.ê 1601/91 (pritaikytas)Ö 5. Õ Komitetas gali svarstyti visus kitus klausimus, kuriuos jam perduoda pirmininkas savo iniciatyva arba valstybės narės atstovo prašymu.Ö 14 straipsnis ÕÖ Aromatinti gėrimai, pagaminti ir paženklinti iki 1991 m. gruodžio 17 d., gali būti realizuojami, kol pasibaigs jų atsargos. Õê15 straipsnisReglamentas (EEB) Nr. 1601/91 yra panaikinamas.Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal IV priede pateiktą atitikmenų lentelę.ê 1601/91 (pritaikytas)16 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja Ö dvidešimtą Õ dieną Ö nuo Õ jo paskelbimo Europos Ö Sąjungos Õ oficialiajame leidinyje .ê 1601/91Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, [...]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas[...] [...]ê 1601/91I PRIEDAS3 straipsnio d punkte minimo etilo alkoholio charakteristikos1. Juslinės savybės: | jokio kito skonio, išskyrus žaliavos skonį. |2. Minimali etilo alkoholio koncentracija, tūrio proc. | 96,0 tūrio proc. |3. Didžiausias leistinas priemaišų kiekis: |bendrasis rūgštingumas, išreikštas acto rūgšties kiekiu, g/dm3 absoliutaus alkoholio | 1,5 |esterių kiekis, išreikštas etilo acetato kiekiu, g/dm3 absoliutaus alkoholio | 1,3 |aldehidų kiekis, išreikštas acetaldehido kiekiu, g/dm3 absoliutaus alkoholio | 0,5 |aukštesniųjų alkoholių kiekis, išreikštas 2-metilpropanolio kiekiu, g/dm3 absoliutaus alkoholio | 0,5 |metilo alkoholio kiekis, g/dm3 absoliutaus alkoholio | 50 |sausųjų medžiagų kiekis, g/dm3 absoliutaus alkoholio | 1,5 |lakiųjų azoto bazių kiekis, g/dm3 absoliutaus alkoholio | 0,1 |furfurolo | kiekis neaptinkamas oficialiaisiais analizės metodais |_____________II PRIEDASAromatinti gėrimai vyno produktų pagrinduGeografinės nuorodos(minimos 6 straipsnio 2 dalyje)Nürnberger Glühweinê 2061/96 1 str. 7 p.Thüringer Glühweinê 1601/91Vermouth de ChambéryVermouth de Torino_____________éIII PRIEDASPanaikinamas reglamentas ir jo vėlesni pakeitimaiTarybos reglamentas (EEB) Nr. 1601/91 (OL L 149, 1991 6 14, p. 1) |Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3279/92 (OL L 327, 1992 11 13, p. 1) 1994 m. Stojimo akto I priedo V.B.VII.8 punktas (OL L 241, 1994 8 29, p. 125) |Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3378/94 (OL L 366, 1994 12 31, p. 1) | Tik 1 straipsnio 2 dalis |Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2061/96 (OL L 277, 1996 10 30, p. 1) |Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1) 2005 m. Stojimo akto III priedas 2.2 punktas (OL L 157, 2005 6 21, p. 234) | Tik II priedo 6 punktas ir III priedo 23 punktas |_____________IV PRIEDASATITIKMENų LENTELėReglamentas (EEB) Nr. 1601/91 | Šis reglamentas |1 straipsnis | 1 straipsnis |2 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė | 2 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė |2 straipsnio 1 dalies a punkto įžanginė formuluotė | 2 straipsnio 1 dalies a punkto įžanginė formuluotė |2 straipsnio 1 dalies a punkto pirma įtrauka | 2 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis |2 straipsnio 1 dalies a punkto antra įtrauka | 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis |2 straipsnio 1 dalies a punkto trečia įtrauka | 2 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktis |2 straipsnio 1 dalies a punkto ketvirta įtrauka | 2 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktis |2 straipsnio 1 dalies a punkto penkta įtrauka | 2 straipsnio 1 dalies a punkto v papunktis |2 straipsnio 1 dalies a punkto galutinė formuluotė | 2 straipsnio 1 dalies a punkto galutinė formuluotė |2 straipsnio 1 dalies b punkto įžanginė formuluotė | 2 straipsnio 1 dalies b punkto įžanginė formuluotė |2 straipsnio 1 dalies b punkto pirma įtrauka | 2 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktis |2 straipsnio 1 dalies b punkto antra įtrauka | 2 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktis |2 straipsnio 1 dalies b punkto trečia įtrauka | 2 straipsnio 1 dalies b punkto iii papunktis |2 straipsnio 1 dalies b punkto ketvirta įtrauka | 2 straipsnio 1 dalies b punkto iv papunktis |2 straipsnio 1 dalies b punkto penkta įtrauka | 2 straipsnio 1 dalies b punkto v papunktis |2 straipsnio 1 dalies b punkto galutinė formuluotė | 2 straipsnio 1 dalies b punkto galutinė formuluotė |2 straipsnio 1 dalies c punkto įžanginė formuluotė | 2 straipsnio 1 dalies c punkto įžanginė formuluotė |2 straipsnio 1 dalies c punkto pirma įtrauka | 2 straipsnio 1 dalies c punkto i papunktis |2 straipsnio 1 dalies c punkto antra įtrauka | 2 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktis |2 straipsnio 1 dalies c punkto trečia įtrauka | 2 straipsnio 1 dalies c punkto iii papunktis |2 straipsnio 1 dalies c punkto ketvirta įtrauka | 2 straipsnio 1 dalies c punkto iv papunktis |2 straipsnio 1 dalies c punkto penkta įtrauka | 2 straipsnio 1 dalies c punkto v papunktis |2 straipsnio 1 dalies c punkto galutinė formuluotė | 2 straipsnio 1 dalies c punkto galutinė formuluotė |2 straipsnio 2 dalis | 2 straipsnio 2 dalis |2 straipsnio 3 dalies įžanginė formuluotė | 2 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos įžanginė formuluotė |2 straipsnio 3 dalies a punkto įžanginė formuluotė | 2 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos a punkto įžanginė formuluotė |2 straipsnio 3 dalies a punkto pirma įtrauka | 2 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos a punkto i papunktis |2 straipsnio 3 dalies a punkto antra įtrauka | 2 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos a punkto ii papunktis |2 straipsnio 3 dalies a punkto trečia įtrauka | 2 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos a punkto iii papunktis |2 straipsnio 3 dalies a punkto ketvirta įtrauka | 2 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos a punkto iv papunktis |2 straipsnio 3 dalies a punkto galutinė formuluotė | 2 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos a punkto galutinė formuluotė |2 straipsnio 3 dalies b - f punktai | 2 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos b - f punktai |2 straipsnio 3 dalies fa punktas | 2 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos g punktas |2 straipsnio 3 dalies g punktas | 2 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos h punktas |2 straipsnio 3 dalies h punktas | 2 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos i punktas |2 straipsnio 3 dalies i punktas | 2 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos j punktas |2 straipsnio 3 dalies j punktas | 2 straipsnio 3 dalies antra ir trečia pastraipos |2 straipsnio 4 dalies įžanginė formuluotė | 2 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos įžanginė formuluotė |2 straipsnio 4 dalies a punkto įžanginė formuluotė | 2 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punkto įžanginė formuluotė |2 straipsnio 4 dalies a punkto pirma įtrauka | 2 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punkto i papunktis |2 straipsnio 4 dalies a punkto antra įtrauka | 2 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punkto ii papunktis |2 straipsnio 4 dalies b punkto įžanginė formuluotė | 2 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos b punkto įžanginė formuluotė |2 straipsnio 4 dalies b punkto pirma įtrauka | 2 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos b punkto i papunktis |2 straipsnio 4 dalies b punkto antra įtrauka | 2 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos b punkto ii papunktis |2 straipsnio 4 dalies b punkto trečia įtrauka | 2 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos b punkto iii papunktis |2 straipsnio 4 dalies c punktas | 2 straipsnio 4 dalies antra ir trečia pastraipos |2 straipsnio 5, 6 ir 7 dalys | 2 straipsnio 5, 6 ir 7 dalys |3, 4 ir 5 straipsniai | 3, 4 ir 5 straipsniai |6 straipsnio 1 dalis | 6 straipsnio 1 dalis |6 straipsnio 2 dalies a punktas | 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa |6 straipsnio 2 dalies b punktas | 6 straipsnio 2 dalies antra pastraipa |6 straipsnio 3 ir 4 dalys | 6 straipsnio 3 ir 4 dalys |7 straipsnis | 7 straipsnis |8 straipsnio 1 – 4 dalys | 8 straipsnio 1 – 4 dalys |8 straipsnio 4a dalis | 8 straipsnio 5 dalis |8 straipsnio 5 dalis | 8 straipsnio 6 dalis |8 straipsnio 6 dalis | 8 straipsnio 7 dalis |8 straipsnio 7 dalis | 8 straipsnio 8 dalis |8 straipsnio 8 dalis | 8 straipsnio 9 dalis |8 straipsnio 9 dalis | 8 straipsnio 10 dalis |9 straipsnis | 9 straipsnis |10 straipsnis | 10 straipsnis |10a straipsnis | 11 straipsnis |11 straipsnis | 12 straipsnis |12 straipsnio 1 dalis | 13 straipsnio 1 dalis |12 straipsnio 2 dalis | - |13 straipsnis | 13 straipsnio 2 dalis |14 straipsnis - | 13 straipsnio 3 dalis 13 straipsnio 4 dalis |15 straipsnis | 13 straipsnio 5 dalis |16 straipsnis | - |- | 15 straipsnis |17 straipsnio pirma pastraipa | 16 straipsnis |17 straipsnio antros pastraipos pirmas sakinys | - |17 straipsnio antros pastraipos antras sakinys | 14 straipsnis |I priedas | I priedas |II priedas | II priedas |- | III priedas |- | IV priedas |_____________[1] COM(87) 868 PV.[2] Atliekama vadovaujantis Komisijos komunikatu Europos Parlamentui ir Tarybai – Acquis communautaire kodifikavimas, COM(2001) 645 galutinis.[3] Žr. šio pasiūlymo III priedą.[4] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).[5] OL C 255, 2006 10 21, p. 1.[6] OL C (...(, (...(, p. (...(.[7] OL C (...(, (...(, p. (...(.[8] OL C (...(, (...(, p. (...(.[9] OL L 149, 1991 6 14, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. Stojimo aktu.[10] Žr. III priedą.[11] .Ö OL L 109, 2000 5 6, p. 29. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2006/142/EB (OL L 368, 2006 12 23, p. 110) Õ.[12] .Ö OL L 330, 1998 12 5, p. 32. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1) Õ.[13] OL L 229, 1980 8 30, p. 1. Ö Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003. Õ[14] OL L 184, 1988 7 15, p. 61. Ö Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003. Õ[15] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).[16] OL L 179, 1999 7 14, p. 1.[17] OL L 160, 1989 6 12, p. 1.[18] OL L 40, 1989 2 11, p. 27.[19] OL L 336, 1994 12 23, p. 219.