type: legislation

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52004PC0830
 Ettepanek euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus millega muudetakse Nõukogu määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate ning nende pereliikmete suhtes ja Nõukogu määrust (EMÜ) nr 574/72, millega sätestatakse määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord . /* KOM/2004/0830 lõplik - COD 2004/0284 */
 Brüssel 23.12.2004KOM(2004) 830 lõplik2004/0284 (COD).EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate ning nende pereliikmete suhtes ja nõukogu määrust (EMÜ) nr 574/72, millega sätestatakse määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord.(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. SissejuhatusMäärusi (EMÜ) nr 1408/71 ja 574/72 on ajakohastatud määrusega (EÜ) nr 118/97[1] ning muudeti viimati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 631/2004[2].Käesoleva ettepaneku eesmärk on ajakohastada kõnealuseid ühenduse määrusi, et kajastada siseriiklike õigusaktide, eriti uute liikmesriikide õigusaktide muudatusi alates ühinemisläbirääkimiste lõppemisest. Lisaks on ettepaneku eesmärk viia lõpule välismaal arstiabi saamise menetluse lihtsustamine, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 631/2004,[3] laiendades osa kõnesolevatest muudatustest identsetele tööõnnetus- ja kutsehaigushüvitistega seotud menetlustele.2. MÄRKUSED ARTIKLITE KOHTAArtikkel 1Määruse (EMÜ) nr 1408/71 muutmineMääruse (EMÜ) nr 1408/71 I, II, IIa, III, IV ja VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.Artikkel 2Määruse (EMÜ) nr 574/72 muutmineArtikli 60 lõigete 5 ja 6 väljajätmineNeed sätted käsitlevad tööõnnetus- ja kutsehaigushüvitisi ning on identsed artikli 17 lõigetega 6 ja 7 mitterahaliste haigushüvitiste kohta, mis tunnistati kehtetuks määrusega (EÜ) nr 631/2004. Samasuguse lihtsustamise huvides peaks välja jätma ka identsed tööõnnetus- ja kutsehaigushüvitisi käsitlevad sätted.Artikli 60 lõige 5, mis kohustab elukohajärgset asutust haiglaravi korral teavitama pädevat asutust haiglasse vastuvõtmisest ja eeldatavast haiglaravi kestusest, tuleks välja jätta. Praktikas on haiglaravist teatamisest vähe kasu ja seda võimaldatakse üha harvemini.Samuti tuleks lihtsustamise eesmärgil välja jätta lõige 6, millega kohustatakse elukohajärgset asutust teavitama pädevat asutust suuremate mitterahaliste hüvitiste määramise korral.Artikli 62 muutmineKäesoleva muudatusega laiendatakse määruse nr 631/2004 kohast artikli 20 väljajätmist ja artikli 21 muutmist seoses mitterahaliste haigushüvitistega artikli 62 paralleelsättele tööõnnetuste ja kutsehaiguste kohta: artikli 62 lõiked 1–5, mis hõlmavad üksnes rahvusvahelises transpordis töötavaid isikuid, ei ole enam vajalikud pärast Euroopa ravikindlustuskaardi sisseviimist ning seetõttu, et määrusega nr 631/2004 ühtlustati haigushüvitiste saamise õigus kõigi kindlustatud isikute puhul. Artikli 62 lõigetes 6 ja 7 sätestatakse, et üksikisik peab esitama viibimiskoha asutusele õiendi, mis tõendab, et tal on õigus saada mitterahalisi hüvitisi. Kuna haigushüvitiste puhul on identne kohustus asendatud võimalusega otseseks juurdepääsuks arstiabile ilma eelneva kohustuseta võtta ühendust viibimiskoha asutusega, tuleks sama kohaldada ka tööõnnetus- ja kutsehaigushüvitiste korral.Artikli 63 lõike 2 muutmineArtikli 63 lõiget 2 tuleb muuta artikli 60 lõigete 5 ja 6 väljajätmise kajastamiseks.Artikli 66 lõike 1 muutmineArtikli 66 lõiget 1 tuleb muuta, et kajastada artikli 20 väljajätmist määrusega 631/2004.Artikkel 3JõustumineEt III lisas loetletud kahepoolsete lepingute sätted, mis hõlmavad uusi liikmesriike, jäävad kehtima ja neid ei asendata määrusega 1408/71 alates selle kohaldamisest uute liikmesriikide suhtes, tuleb kõnealuseid muudatusi kohaldada alates ühinemiskuupäevast, s.o 1. maist 2004.3. MÄRKUSED LISA KOHTA1. I lisa I jao muutmineI lisa I jaos määratletakse mõiste “pereliige”, kui siseriiklikud õigusaktid ei võimalda eristada pereliikmeid teistest isikutest.Jaotise „V. SLOVAKKIA” sõnastust tuleks kohandada, et kajastada uue lapsetoetusseaduse nr 600/2003 vastuvõtmist ning sotsiaalkindlustusseaduse nr 461/2003 muudatust.2. II lisa I jao muutmineII lisa I jaos loetletakse füüsilisest isikust ettevõtjaid käsitlevad eriskeemid, mis on jäetud välja määruse reguleerimisalast vastavalt artikli 1 punkti j neljandale lõigule.Vastavates Prantsuse õigusaktides toimunud muudatustega on praegu jaotises „H. PRANTSUSMAA" loetletud skeemide loomise algatamine antud asjaomastelt rühmadelt siseriiklikule seadusandjale. Sellest tulenevalt ei vasta need enam määrusest 1408/71 väljajätmise tingimustele, nagu on ette nähtud artikli 1 punkti j neljanda lõiguga, vaid kuuluvad määruse reguleerimisalasse. Vastavalt tuleb muuta jaotises „PRANTSUSMAA” esitatud viidet.3. II lisa I I jao muutmineII lisa II jaos loetletakse sünnitus- või lapsendamistoetuste eriliigid, mis on määruse reguleerimisalast välja jäetud, kaasa arvatud hüvitiste eksportimise eeskirjad.Eesti õigusaktid annavad õiguse saada ühekordset perehüvitist, mis peaks korvama lapsendamisega seotud ühekordsed kulutused. Kõnealune hüvitis täidab samu eesmärke nagu määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 1 punktides u ja i ning II lisa II jaos nimetatud lapsendamistoetused. Seda arvestades tuleks muuta jaotises „E. EESTI“ esitatud viidet.Läti õigusakte on muudetud uue lapsendamistoetuse kehtestamiseks, mis koosneb ühekordsest maksest varem eestkoste all olnud lapse lapsendamiseks. Seda arvestades tuleks muuta jaotises „L. LÄTI” esitatud viidet.Euroopa Ühenduste Kohtu otsuse tulemusena kohtuasjas Leclere C-43/99 ei tuleks Luksemburgi sünnitoetusi enam lugeda sünnitoetuste eriliigiks, mis on jäetud välja määruse reguleerimisalast, vaid pigem ekporditavateks peretoetusteks. Seetõttu tuleks need jaotisest „N. LUKSEMBURG” välja jätta.Poola õigusakte on muudetud, et kehtestada ühekordne lisahüvitis lisaks peretoetustele, mis peaks katma sünnitusega seotud lisakulud. Seda arvestades tuleks muuta jaotises „S. POOLA” esitatud viidet.4. IIa lisa muutmineIIa lisa sisaldab mitteosamakselisi erihüvitisi, mida võimaldatakse asjaomastele isikutele üksnes selle liikmesriigi territooriumil, kus nad elavad, määruse (EMÜ) nr 1408/71 artiklis 10a esitatud tingimustel.Saksa õigusakte on muudetud, et kehtestada põhisäte tööotsijatele, asendades kehtiva töötushüvitise ja osaliselt ka sotsiaalabina antava toimetulekutoetuse. See „II töötushüvitis” on segatüüpi hüvitis, mis sisaldab sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalabi elemente ning on mitteosamakseline, kuna seda rahastab valitsus, seega vastab see mitteosamakselise erihüvitise tunnustele. Kõnealusele muudatusele tuleks viidata jaotises „D. SAKSAMAA”. Isikute jaoks, kes said varem osamakselist töötushüvitist, hõlmab II töötushüvitis kahel esimesel aastal lisasummat, mis on protsent erinevusest varasema, s.t osamakselise töötushüvitise ja II töötushüvitise vahel. Selle täiendusega seotakse hüvitis kaudselt varasema sissetulekuga. Seetõttu ei osutata jaotises „D. SAKSAMAA” esitatud viites II töötushüvitisele abikõlblikkuse korral selle lisasumma suhtes.Läti õigusakte on muudetud, et asendada õigusselguse huvides varasem sotsiaalabiseadus riiklike sotsiaalhüvitiste seadusega. Kuna see muudatus ei mõjuta mingil viisilkahtle IIa lisas loetletud hüvitist, tuleks muuta jaotises „L. LÄTI” esitatud viidet, et kajastada siseriikliku õigusliku aluse muudatust.Poolas on muudetud praegu IIa lisas sisalduva sotsiaalpensioni võimaldamise õiguslikku alust ilma hüvitise olemust muutmata. Seda arvestades tuleks muuta jaotises „S. POOLA” esitatud viidet.Slovakkia seadusandlik kogu tühistas sotsiaalkindlustusseaduse, mis andis õiguse saada IIa lisas loetletud mitteosamakselisi erihüvitisi, ja asendas selle uue seadusega. Uus seadus ei anna uusi õigusi, kuid vana seadusega juba antud õiguste kohaldamiseks tuleks muuta jaotises „V. SLOVAKKIA” esitatud viidet, et kajastada seda siseriiklikes õigusaktides tehtud muudatust.5. III lisa muutmineIII lisas on loetletud kahepoolste lepingute sätted, mis kehtisid enne määruse kohaldamist asjaomases liikmesriigis. A osas loetletakse kahepoolsete lepingute sätted, mille kohaldamist jätkatakse, olenemata sellest, et kahepoolsete lepingute sätted asendatakse üldjuhul määrusega (EMÜ) 1408/71, ja B osas loetletakse kahepoolsete lepingute sätted, mida ei kohaldata kõigi isikute suhtes, kelle suhtes kohaldatakse määrust.Välja tuleks jätta ühinemislepinguga III lisa A ja B ossa tehtud muutvad kanded, mis viitavad kahepoolsete lepingute puudumisele või sellise kahepoolse lepingu olemasolule, mille ükski säte ei vasta kummaski osad loetletud tingimustele. Need on vajalikud üksnes määruse 1408/71 kohaldamiseks ja raskendavad III lisa lugemist. Kõnealuste kannete väljajätmine ühtib III lisa A ja B osa muudatustega, mille kohta komisjon esitas enne ühinemist ettepaneku KOM (2003) 468 lõplik, mis käsitleb määrust 1408/71. Kõik ülejäänud kanded tuleks ümber nummerdada.III lisa A ossa sätete sissekirjutamist saab õigustada üksnes kahel juhul: kui kõnealused sätted mõjutavad soodsalt asjaomase lepinguga seotud hüvitise saajaid, kajastades sel moel kohtu pretsedendiõigust; või kui kõnealused sätted vastavad erilistele, tavaliselt ajaloolistele erandlikele asjaoludele ning nende mõju on ajaliselt piiratud potentsiaalsete õiguste ammenduvusega isikute jaoks, kes on seotud kõnesoleva eriolukorraga.Kahepoolsed lepingud Tšehhi Vabariigi ja Saksamaa vahel, Tšehhi Vabariigi ja Küprose, Tšehhi Vabariigi ja Luksemburgi ning Tšehhi Vabariigi ja Slovakkia vahel, samuti Saksamaa ja Slovakkia vahel, Luksemburgi ja Slovakkia vahel ning Austria ja Slovakkia vahel sisaldavad sätteid, mis on kooskõlas kõnealuste tingimustega. Seetõttu tuleks vastavaid punkte muuta.III lisa B osa kanded peaksid olema piiratud erandlike objektiivsete olukordadega, mis õigustavad erandeid määruse artikli 3 lõikest 1 ning asutamislepingu artiklitest 12, 39 ja 42.Tšehhi Vabariigi ja Küprose vahelise ning Austria ja Slovakkia vahelise kahepoolse lepingu sätted vastavad neile nõuetele.Kuna need kahepoolsete lepingute sätted, mida kohaldati ühinemise ajal, jäävad kehtima, sest need sisalduvad III lisas, on vajalik, et viide neile oleks tagasiulatuva jõuga ühinemiskuupäevast alates.6. IV lisa muutmineIV lisa A osa sisaldab nimekirja neist „õigusaktidest, millele viitab määruse artikli 37 lõige 1, mille alusel invaliidsushüvitiste suurus ei sõltu kindlustusperioodide pikkusest”.Tšehhi Vabariigis sõltub invaliidsuspensionide suurus kindlustusstaaži pikkusest (B-süsteemi tüüp), välja arvatud täieliku töövõimetuse pension isikutele, kelle täielik töövõimetus tekkis enne 18aastaseks saamist ja kes ei olnud nõutud perioodiks kindlustatud. Seda hüvitist võimaldatakse pensionikindlustussüsteemi raames ilma kindlustusest mahaarvamisteta ja seetõttu peaks see sisalduma jaotises „B. TŠEHHI VABARIIK”.IV lisa C osas loetletakse „määruse artikli 46 lõike 1 punktis b osutatud juhtumid, mil võib loobuda hüvitise arvutamisest määruse artikli 46 lõike 2 alusel”, kuna pensioni topeltarvutamine ei anna kunagi suuremat tulemust.Tšehhi õigusaktide alusel saab toitjakaotushüvitisi arvutada mitte ainult invaliidusus- või vanaduspensioni alusel, mida surnud isik tegelikult sai, vaid ka selle invaliidsus- või vanaduspensioni alusel, mida surnud isikul oleks olnud õigus saada surma ajal. Sel juhul võib pro rata arvutus vastavalt määruse artikli 46 lõikele 2, mis käsitleb vanaduspensioni, anda suurema tulemuse kui siseriiklik arvutus ja teeb topeltarvutamise vajalikuks. Praegu jaotises „TŠEHHI VABARIIK” esitatud kannet tuleb muuta.Eesti õigusaktide kohaselt koosnevad 31. detsembrini 1998 omandatud kindlustusstaažidel põhinevad pensionid kahest osast, millest üks osa on põhisumma. Neil juhtudel annab pensioni siseriiklik arvutus alati sama summa nagu määruse artikli 46 lõike 2 alusel tehtud arvutus. Seetõttu tuleks vastavalt muuta jaotist “E. EESTI”.IV lisa D osas on loetletud hüvitised ja lepingud, millele viidatakse määruse artikli 46b lõike 2 erisätetes, mis käsitlevad samaliigiliste hüvitiste osalist kattuvust kahes või enamas liikmesriigis.Et Slovakkia õigusakte on muudetud, jättes välja „osalise invaliidsuspensioni” mõiste, tuleks praegu IV lisa D osa punkti 2 alapunktis g esitatud kannet vastavalt muuta.7. VI lisa muutmineVI lisas sätestatakse teatavate liikmesriikide õigusaktide kohaldamise erimeetodid.Jaotises „Q. MADALMAAD” tuleks muuta punkti 4 alapunkti b, et teha selgeks, et otsustav tegur määramaks, kas hüvitist tuleks arvutada Hollandi invaliidsuskindlustuse sätete alusel töötajate kohta või Hollandi invaliidsuskindlustuse sätete alusel füüsilisest isikust ettevõtjate kohta, on see, kas asjaomane isik oli töövõimetuse tekkimise ajal töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja.Jaotises „Q. MADALMAAD” tuleks muuta punkti 7 kannet, mis käsitleb kohaldatava sotsiaalkindlustusakti kindlaksmääramist, et kajastada seda, et Hollandi Ülemkohus on laiendanud teatud isikute kvalifitseerimist töötajateks või füüsilisest isikust ettevõtjateks teisele isikute rühmale. See puudutab isikuid, kes tegutsevad Madalmaades valdkonnas, millega seoses nad on siseriiklike õigusaktide alusel liitunud töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate kindlustusskeemiga.4. KOHALDAMINE EUROOPA MAJANDUSPIIRKONNA RIIKIDES JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONISIsikute vaba liikumine on Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu, mis jõustus 1. jaanuaril 1994[4], üheks eesmärgiks ja põhimõtteks. Kolmanda osa 1. peatüki, mis käsitleb isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumist, artiklites 28, 29 ja 30 käsitletakse töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate vaba liikumist. Artiklis 29 taaskinnitatakse konkreetsemalt EÜ asutamislepingu artiklis 42 loetletud põhimõtteid ühenduse piires liikuvate isikute sotsiaalkindlustuse kohta. Seega tuleb käesolevat määruse ettepanekut selle vastuvõtmise korral kohaldada EMP riikides.Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping isikute vaba liikumise kohta, mis jõustus 1. juunil 2002,[5] sisaldab artiklit 8, milles taaskinnitatakse EÜ asutamislepingu artiklis 42 loetletud põhimõtteid seoses ühenduse piires liikuvate isikute sotsiaalkindlustusega. Järelikult tuleb käesolevat ettepanekut määruse kohta selle vastuvõtmise korral kohaldada Šveitsi Konföderatsioonis.2004/0284 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate ning nende pereliikmete suhtes ja nõukogu määrust (EMÜ) nr 574/72, millega sätestatakse määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 42 ja 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[6]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[7]tegutsedes vastavalt asutamisepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele[8]ning arvestades järgmist:(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 631/2004[9] jõustumisega ei ole juurdepääsuks mitterahalistele haigushüvitistele ajutisel viibimisel teises liikmesriigis enam vaja täita muid lisaformaalsusi kui dokumendi esitamine. Neid erinõudeid, täpsemalt kohustust esitada süstemaatiliselt ja eelnevalt õiend viibimiskoha asutusele, mis tõendab õigust saada mitterahalisi hüvitisi ja täita lisaformaalsusi teise liikmesriiki saabumisel, nõuti ametlikult, kuid praktikas ei rakendatud. Samasugune ametlik nõue kehtib siiani ka tööõnnetus- ja kutsehaigushüvitiste taotlemisel teises liikmesriigis viibimise ajal ning on osutunud tarbetult piiravaks ja kõnealuste isikute vaba liikumist takistavaks. Seetõttu on kohane laiendada lihtsustatud menetlust tööõnnetuste ja kutsehaigustega seotud hüvitisi käsitlevate sätete suhtes, mis sisalduvad nõukogu määruses (EMÜ) nr 1408/71[10] ja nõukogu määruses (EMÜ) nr 574/72[11].(2) Teatavate liikmesriikide õigusaktide muudatuste arvestamiseks, eriti uutes liikmesriikides alates ühinemisläbirääkimiste lõppemisest, tuleb kohandada määruse (EMÜ) nr 1408/71 lisasid. Teatavad muudatused tuleb teha ka määruses (EMÜ) nr 574/72.(3) Seetõttu tuleks määrusi (EMÜ) nr 1408/71 ja (EMÜ) nr 574/72 vastavalt muuta.(4) Õiguskindluse tagamiseks ja mõjutatud isikute õiguspäraste ootuste kaitsmiseks on vaja sätestada, et teatavad sätted, millega muudetakse määruse nr 1408/71 III lisa, jõustuvad tagasiulatuvalt alates 1. maist 2004.(5) Asutamislepingus ei sätestata lisaks artiklis 308 toodud volitustele muid volitusi asjakohaste sotsiaalkindlustuse alaste abinõude võtmiseks muude isikute kui töötajate suhtes,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 1408/71 I, II, IIa, III, IV ja VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.Artikkel 2Määrust (EMÜ) nr 574/72 muudetakse järgmiselt:(1) Artiklist 60 jäetakse välja lõiked 5 ja 6.(2) Artikkel 62 asendatakse järgmisega:„Artikkel 62Mitterahalised hüvitised viibimise korral liikmesriigis, v.a pädev riik1. Selleks et saada mitterahalisi hüvitisi vastavalt määruse artikli 55 lõike 1 punkti a alapunktile i, esitab töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja ravi osutajale pädeva asutuse väljastatud dokumendi, mis tõendab, et tal on õigus saada mitterahalisi hüvitisi. Kõnesolev dokument koostatakse vastavalt artiklile 2. Kui kõnealune isik ei ole võimeline sellist dokumenti esitama, võtab ta ühendust viibimiskoha asutusega, kes küsib pädevalt asutuselt õiendi, mis tõendaks, et kõnealusel isikul on õigus saada mitterahalisi hüvitisi.Pädeva asutuse poolt määruse artikli 55 lõike 1 punkti a alapunkti i alusel hüvitiste saamiseks väljastatud dokument kehtib igal asjaomasel üksikjuhul ravi osutaja jaoks samasuguse tõendina nagu viibimiskoha asutuse kindlustatud isikute õigusi kinnitav siseriiklik tõend.“2. Rakendusmääruse artikli 60 lõiget 9 kohaldatakse analoogia alusel.“(3) Artikli 63 lõige 2 asendatakse järgmisega:„Rakendusmääruse artikli 60 lõiget 9 kohaldatakse analoogia alusel.“(4) Artikli 66 lõikes 1 asendatakse sõnad „artiklites 20 ja 21“ sõnadega „artiklis 21“.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Lisa punkti 5 alapunkti a alapunkte ii–ix ja punkti 5 alapunkti b punkte ii ja iv kohaldatakse alates 1. maist 2004.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [...]Euroopa Parlamendi nimel Euroopa nõukogu nimelpresident eesistujaLISAMääruse (EMÜ) nr 1408/71 lisasid muudetakse järgmiselt:1. I lisa II jaos asendatakse jaotis „V. SLOVAKKIA“ järgmisega:„V. SLOVAKKIAEt määrata kindlaks mitterahaliste hüvitiste saamise õigus vastavalt määruse III jao 1. peatükile, tähendab „pereliige“ abikaasat ja/või ülalpeetavat last, nagu on määratletud lapsetoetusseaduses.“2. II lisa 1. jao jaotis „H. PRANTSUSMAA“ asendatakse järgmisega:„H. PRANTSUSMAA1. Füüsilisest isikust käsitöö-ettevõtjate, tööstus- või kaubandustöötajate või vabakutseliste töötajate täiendavad hüvitisskeemid, vabakutseliste füüsilisest isikust ettevõtjate täiendavad vanaduskindlustuse skeemid, füüsilisest isikust ettevõtjate täiendavad kindlustusskeemid, mis hõlmavad invaliidsust ja surma, ning lepinguliste tegevarstide ja muude meditsiinitöötajate täiendavad vanadushüvitise skeemid, nagu on vastavalt viidatud sotsiaalkindlustusseaduse artiklites L.615-20, L.644-1, L.644-2, L.645-1 ja L.723-14.2. Põllumajanduses töötavate füüsilisest isikust ettevõtjate täiendavad haigus- ja sünnituskindlustuse skeemid vastavalt maaelukoodeksi artiklile L.727-1.“3. II lisa II jagu muudetakse järgmiselt:(a) Jaotis „E. EESTI“ asendatakse järgmisega:„E. EESTI(a) sünnitoetus(b) lapsendamistoetus“(b) Jaotis „L. LÄTI“ asendatakse järgmisega:„L. LÄTI(a) sünnitoetus(b) lapsendamistoetus“(c) Jaotis „N. LUKSEMBURG“ asendatakse järgmisega:„N. LUKSEMBURGPuuduvad“(d) Jaotis „S. POOLA“ asendatakse järgmisega:„S. POOLATäiendav sünnitoetus (28. novembri 2003. aasta seadus perehüvitiste kohta)“4. IIa lisa muudetakse järgmiselt:(a) Jaotises „D. SAKSAMAA“ asendatakse sõna “puuduvad“ järgmisega:„Hüvitised elamiskulude katmiseks tööotsijaid puudutavate põhisätete alusel, välja arvatud juhul, kui seoses kõnealuste hüvitistega on täidetud abikõlblikkuse kriteeriumid ajutise lisasumma saamiseks pärast töötushüvitise saamist (sotsiaalkindlustusseadustiku II osa artikli 24 lõige 1) .“(b) Jaots „L. LÄTI“ asendatakse järgmisega:„L. LÄTI(a) Riiklik sotsiaalkindlustushüvitis (1. jaanuari 2003. aasta seadus riiklike sotsiaalhüvitiste kohta)(b) Piiratud liikumisvõimalustega puudega isikute transpordikulude hüvitamise toetus (1. jaanuari 2003. aasta seadus riiklike sotsiaalhüvitiste kohta)“(c) Jaotis „S. POOLA“ asendatakse järgmisega:„S. POOLASotsiaalpension (27. juuni 2003. aasta sotsiaalpensioni seadus)“(d) Jaotis „V. SLOVAKKIA“ asendatakse järgmisega:„V. SLOVAKKIAPensionide kui ainukese sissetulekuallika korrigeerimine, millele tekib õigus vastavalt seadusele nr 100/1998.“5. III lisa muudetakse järgmiselt:(a) A osa muudetakse järgmiselt:(i) Jäetakse välja järgmised punktid:Punktid 1, 4, 10, 11, 12, 14, 15, 18, 20, 21, 25, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 34, 35, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 45, 46, 47, 49, 55, 56, 57, 59, 60, 63, 65, 66, 70, 76, 77, 78, 81, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 115, 116, 117, 119, 120, 123, 125, 126, 133, 134, 135, 137, 138, 141, 143, 144, 150, 151, 152, 154, 155, 158, 160, 161, 166, 167, 168, 170, 171, 174, 176, 177, 181, 182, 183, 185, 186, 189, 192, 196, 197, 198, 199, 200, 201, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 209, 210, 211, 212, 213, 214, 215, 216, 217, 218, 219, 220, 221, 222, 223, 224, 225, 226, 227, 228, 229, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 239, 241, 246, 247, 249, 250, 252, 253, 254, 255, 256, 257, 258, 259, 260, 261, 262, 263, 264, 266, 268, 269, 280, 281, 282, 283, 284, 285, 286, 287, 291, 292, 293, 294, 295, 296, 297.(ii) Nummerdust muudetakse järgmiselt:jaotise BELGIA–SAKSAMAA number „3” muutub numbriks „1”,jaotise BELGIA–PRANTSUSMAA number „7” muutub numbriks „2”,jaotise TŠEHHI VABARIIK–SAKSAMAA number „26” muutub numbriks „3”,jaotise TŠEHHI VABARIIK–KÜPROS number „33” muutub numbriks „4”,jaotise TŠEHHI VABARIIK–LUKSEMBURG number „36” muutub numbriks „5”,jaotise TŠEHHI VABARIIK–AUSTRIA number „40” muutub numbriks „6”,jaotise TŠEHHI VABARIIK–SLOVAKKIA number „44” muutub numbriks „7”,jaotise TAANI–SOOME number „67” muutub numbriks „8”,jaotise TAANI–ROOTSI number „68” muutub numbriks „9”,jaotise SAKSAMAA–KREEKA number „71” muutub numbriks „10”jaotise SAKSAMAA–HISPAANIA number „72” muutub numbriks „11”,jaotise SAKSAMAA–PRANTSUSMAA number „73” muutub numbriks „12”,jaotise SAKSAMAA–LUKSEMBURG number „79” muutub numbriks „13”,jaotise SAKSAMAA–UNGARI number „80” muutub numbriks „14”,jaotise SAKSAMAA–MADALMAAD number „82” muutub numbriks „15”jaotise SAKSAMAA–AUSTRIA number „83” muutub numbriks „16”,jaotise SAKSAMAA–POOLA number „84” muutub numbriks „17”,jaotise SAKSAMAA–SLOVEENIA number „86” muutub numbriks „18”,jaotise SAKSAMAA–SLOVAKKIA number „87” muutub numbriks „19”,jaotise SAKSAMAA–ROOTSI number „89” muutub numbriks „20”,jaotise SAKSAMAA–ÜHENDKUNINGRIIK number „90” muutub numbriks „21”,jaotise HISPAANIA–PORTUGAL number „142” muutub numbriks „22”,jaotise PRANTSUSMAA–ITAALIA number „149” muutub numbriks „23”,jaotise IIRIMAA–ÜHENDKUNINGRIIK number „180” muutub numbriks „24”,jaotise ITAALIA–SLOVEENIA number „191” muutub numbriks „25”,jaotise LUKSEMBURG–SLOVAKKIA number „242” muutub numbriks „26”,jaotise UNGARI–AUSTRIA number „248” muutub numbriks „27”,jaotise UNGARI–SLOVEENIA number „251” muutub numbriks „28”,jaotise MADALMAAD–PORTUGAL number „267” muutub numbriks „29”,jaotise AUSTRIA–POOLA number „273” muutub numbriks „30”,jaotise AUSTRIA–SLOVEENIA number „275” muutub numbriks „31”,jaotise AUSTRIA–SLOVAKKIA number „276” muutub numbriks „32”,jaotise PORTUGAL–ÜHENDKUNINGRIIK number „290” muutub numbriks „33” jajaotise SOOME–ROOTSI number „298” muutub numbriks „34”.(iii) Jaotises „3. TŠEHHI VABARIIK–SAKSAMAA“” asendatakse sõnad „leping puudub“ järgmisega:„27. juuli 2001. aasta sotsiaalkindlustuslepingu artikli 39 lõike 1 punktid b ja c;27. juuli 2001. aasta sotsiaalkindlustuslepingu lõpp-protokolli punkt 14“.(iv) Jaotises „4. TŠEHHI VABARIIK–KÜPROS“ asendatakse sõna „puuduvad“ järgmisega:„19. jaanuari 1999. aasta sotsiaalkindlustuslepingu artikli 32 lõige 4“(v) Jaotises „5. TŠEHHI VABARIIK–LUKSEMBURG asendatakse sõna „puuduvad“ järgmisega:„17. novembri 2000. aasta lepingu artikli 52 punkt 8“(vi) Jaotis „7. TŠEHHI VABARIIK–SLOVAKKIA“ asendatakse järgmisega:„7. TŠEHHI VABARIIK–SLOVAKKIA29. oktoobri 1992. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artiklid 12, 20 ja 33“(vii) Jaotises „19. SAKSAMAA–SLOVAKKIA“ asendatakse sõnad „leping puudub“ järgmisega:„12. septembri 2002. aasta lepingu artikli 29 lõike 1 punktid 2 ja 312. septembri 2002. aasta lepingu lõpp-protokolli punkt 9.“(viii) Jaotises „26. LUKSEMBURG–SLOVAKKIA“ asendatakse sõnad „leping puudub“ järgmisega:„23. mai 2002. aasta sotsiaalkindlustuslepingu artikli 50 lõige 5“(ix) Jaotises „32. AUSTRIA–SLOVAKKIA“ asendatakse sõnad „leping puudub“ järgmisega:21. detsembri 2001. aasta sotsiaalkindlustuslepingu artikli 34 lõige 3“.(b) B osa muudetakse järgmiselt:(i) Jäetakse välja järgmised punktid:Punktid 1, 4, 10, 11, 12, 14, 15, 18, 20, 21, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 34, 35, 36, 37, 38, 29, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 49, 55, 56, 57, 59, 60, 63, 65, 66, 70, 76, 77, 78, 81, 84, 87, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 115, 116, 117, 119, 120, 123, 125, 126, 133, 134, 135, 137, 138, 141, 143, 144, 150, 151, 152, 154, 155, 158, 160, 161, 166, 167, 168, 170, 171 174, 176, 177, 181, 182, 183, 185, 186, 189, 192, 196, 197, 198, 199, 200, 201, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 209, 210, 211, 212, 213, 214, 215, 216, 217, 218, 219, 220, 221, 222, 223, 224, 225, 226, 227, 228, 229, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 239, 241, 242, 246, 247, 249, 250, 252, 253, 254, 255, 256, 257, 258, 259, 260, 261, 262, 263, 264, 266, 268, 269, 280, 281, 282, 283, 284, 285, 286, 287, 291, 292, 293, 294, 295, 296, 297.(ii) Nummerdust muudetakse järgmiselt:jaotise TŠEHHI VABARIIK–KÜPROS number „33” muutub numbriks „1”,jaotise TŠEHHI VABARIIK–AUSTRIA number „40” muutub numbriks „2”,jaotise SAKSAMAA–UNGARI number „80” muutub numbriks „3”,jaotise SAKSAMAA–SLOVEENIA number „86” muutub numbriks „4”,jaotise ITAALIA–SLOVEENIA number „191” muutub numbriks „5”,jaotise UNGARI–AUSTRIA number „248” muutub numbriks „6”,jaotise UNGARI–SLOVEENIA number „251” muutub numbriks „7”,jaotise AUSTRIA–POOLA number „273” muutub numbriks „8”,jaotise AUSTRIA–SLOVEENIA number „275” muutub numbriks „9” jajaotise AUSTRIA–SLOVAKKIA number „276” muutub numbriks „10”.(iii) Jaotises „1. TŠEHHI VABARIIK–KÜPROS“ asendatakse sõna „puuduvad“ järgmisega:„19. jaanuari 1999. aasta sotsiaalkindlustuslepingu artikli 32 lõige 4“(iv) Jaotises „10. AUSTRIA–SLOVAKKIA“ asendatakse sõnad „leping puudub“ järgmisega:„21. detsembri 2001. aasta sotsiaalkindlustuslepingu artikli 34 lõige 3“.6. IV lisa muudetakse järgmiselt:(a) A jao jaotises „B. TŠEHHI VABARIIK“ asendatakse sõna „puuduvad“ järgmisega:„Täieliku töövõimetuse pension isikutele, kelle täielik töövõimetus tekkis enne 18aastaseks saamist ja kes ei olnud nõutavaks perioodiks kindlustatud (pensionikindlustusseaduse nr 155/1995 42. jagu)“.(b) C jagu muudetakse järgmiselt:(i) Jaotis „B. TŠEHHI VABARIIK“ asendatakse järgmisega:„B. TŠEHHI VABARIIKInvaliidsuspension (osaline ja täielik) ja toitjakaotuspension („lesed“ ja „orvud“) juhul, kui need pensionid ei tulene vanaduspensionist, mida surnud isikul oleks olnud õigus saada oma surma ajal“.(ii) Jaotises „E. EESTI” asendatakse sõna „puuduvad” järgmisega:„Kõik invaliidsus-, vanadus- ja toitjakaotuspensioni taotlused, mille puhul– kindlustusstaaž on Eestis kuni 31. detsembrini 1998 täidetud– taotleja isikustatud sotsiaalmaks, mis on makstud vastavalt Eesti õigusaktidele, moodustab vähemalt keskmise sotsiaalmaksu summa vastava kindlustusaasta kohta”.(c) D jaos asendatakse punkti 2 alapunkt g järgmisega:„(g) Slovakkia invaliidsuspension ja sellest tulenev toitjakaotuspension”7. VI lisa muudetakse järgmiselt:(a) Jaotises „Q. MADALMAAD” asendatakse punkti 4 alapunkt b järgmisega:„b) Kui vastavalt alapunktile a on isikul õigus saada Hollandi invaliidsushüvitist, arvutatakse hüvitisi, nagu määruse artikli 46 lõikes 2 viidatud, järgmiselt:(i) kooskõlas töövõimetuskindlustuses (WAO) kehtestatud sätetega, kui enne töövõimetuse tekkimist oli kõnealune isik viimati tööl töötajana määruse artikli 1 punkti a tähenduses;(ii) kooskõlas invaliidsuskindlustuse (füüsilisest isikust ettevõtjad) seadusega (WAZ), kui enne töövõimetuse tekkimist oli kõnealune isik viimati tööl, kuid mitte töötajana määruse artikli 1 punkti a tähenduses.”(b) Jaotises „Q. MADALMAAD” asendatakse punkt 7 järgmisega:„7. Määruse II jaotise kohaldamisel käsitletakse palgatöötajana töötavana isikut, kes on töötaja 1964. aasta töötasumaksuseaduse tähenduses ja kes on kindlustatud riikliku kindlustuse alusel“.[1] ELT L 28, 30.1.1997.[2] ELT L 100, 6.4.2004.[3] ELT L 100, 6.4.2004.[4] ELT L 1, 3.1.1994, mida on muudetud EMP ühiskomitee otsusega nr 7/94, 21.3.1994(ELT L 160, 28.6.1994).[5] ELT L 114, 30.4.2002.[6] ELT C [...], [...], lk [...].[7] ELT C [...], [...], lk [...].[8] ELT C [...], [...], lk [...].[9] ELT L 100, 6.4.2004, lk 1.[10] ELT L 149, 5.7.1971, määrust on ajakohastatud määrusega (EÜ) nr 118/97(ELT L 28, 30.1.1997, lk 1), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ)nr 631/2004 (ELT L 100, 6.4.2004) ja tunnistatud kehtetuks alates rakendusmääruse jõustumisest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 883/2004 (ELT L 166, 30.4.2004).[11] ELT L 74, 27.3.1972, määrust on ajakohastatud määrusega (EÜ) nr 118/97 (ELT L 28, 30.1.1997, lk 1) ja viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 631/2004(ELT L 100, 6.4.2004).


type: wikipedia

text:
Na tecnologia de energia nuclear, o burnup ou consumo (também conhecido como utilização de combustível) é uma medida de quanta energia é extraída de uma fonte primária de combustível nuclear. É medido como a fração de átomos de combustível que sofreu fissão em %FIMA (fissões por átomo de metal inicial) ou %FIFA (fissões por átomo físsil inicial), bem como, de preferência, a energia real liberada por massa de combustível inicial em gigawatts-dias/tonelada métrica de metal pesado (GWd/tHM), ou unidades semelhantes. Simplesmente, o burnup é uma forma de medir quanto urânio é consumido no reator. É uma medida de quanta energia é extraída de um combustível nuclear e uma medida de esgotamento do combustível.
 Energia nuclear
 Tecnologia nuclear
 Radioatividade
 Física nuclear