type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 |
 22010A0916(01)
 Kokkulepe ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel, nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalike eeskirjade kohta
 Euroopa Liidu Teataja L 243 , 16/09/2010 Lk 4 - 15
 Kokkulepeühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel, nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalike eeskirjade kohtaEUROOPA ÜHENDUSühelt poolt ningŠVEITSI KONFÖDERATSIOON(edaspidi "Šveits") jaLIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK(edaspidi "Liechtenstein")teiselt poolt,VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 26. oktoobril 2004 allakirjutatud lepingut Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi "leping"),VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist 28. veebruaril 2008 allakirjutatud protokolli, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi "protokoll"),VÕTTES ARVESSE protokollile lisatud Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi ühisdeklaratsiooni Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri kohta,VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelist, nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitlevat kokkulepet [1]Ning arvestades järgmist:(1) Euroopa Ühendus asutas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2007/2004 [2] (edaspidi "määrus") Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (edaspidi "agentuur").(2) Määrus kujutab endast Schengeni acquis’ edasiarendamist lepingu ja protokolli tähenduses.(3) Määruses kinnitatakse, et Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega seotud riigid peaksid täielikult osalema agentuuri tegevuses, kuigi piiratud hääleõigusega.(4) Liechtensteinil ei ole välispiiri, mille suhtes kohaldatakse Schengeni piirieeskirju.(5) Leping ja protokoll ei käsitle Šveitsi ega Liechtensteini seotust Euroopa Liidu loodud uute asutuste tegevustega Schengeni acquis’ edasise edasiarendamise raames ning agentuuriga seotuse teatud aspektid tuleks kindlaks määrata lepingu- ja protokolliosaliste vahelise lisakokkuleppega,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1Haldusnõukogu1. Šveits ja Liechtenstein on vastavalt määruse artikli 21 lõikes 3 sätestatule esindatud agentuuri haldusnõukogus.2. Šveitsil on hääleõigus:a) tema välispiiril teostatavaid eritegevusi käsitlevate otsuste suhtes. Selliste otsuste ettepanekute vastuvõtmiseks haldusnõukogus on vaja Šveitsi esindaja poolthäält;b) Šveitsi inimressursside ja vahendite abil teostatavaid eritegevusi käsitlevate otsuste suhtes vastavalt artiklile 3 (välispiiril tehtavad ühisoperatsioonid ja katseprojektid), artiklile 7 (tehniliste seadmete haldamine), artiklile 8 (abi liikmesriikidele olukorras, mil välispiiril on vaja tõhustatud tehnilist ja operatiivabi) ja artikli 9 lõike 1 esimesele lausele (ühised tagasisaatmisoperatsioonid);c) Šveitsi otseselt mõjutavate riskianalüüsiotsuste suhtes vastavalt artiklile 4 (ühise integreeritud riskianalüüsi väljatöötamine, üldine ja erivajadustele kohandatud riskianalüüs);d) koolitustegevust käsitlevate otsuste suhtes vastavalt artiklile 5, välja arvatud põhikoolituse õppekava väljatöötamine.3. Liechtensteinil on hääleõigus:a) Liechtensteini inimressursside ja vahendite abil teostatavaid eritegevusi käsitlevate otsuste suhtes vastavalt artiklile 3 (välispiiril tehtavad ühisoperatsioonid ja katseprojektid), artiklile 7 (tehniliste seadmete haldamine), artiklile 8 (abi liikmesriikidele olukorras, mil välispiiril on vaja tõhustatud tehnilist ja operatiivabi) ja artikli 9 lõike 1 esimesele lausele (ühised tagasisaatmisoperatsioonid);b) Liechtensteini otseselt mõjutavate riskianalüüsiotsuste suhtes vastavalt artiklile 4 (ühise integreeritud riskianalüüsi väljatöötamine, üldine ja erivajadustele kohandatud riskianalüüs);c) koolitustegevust käsitlevate otsuste suhtes vastavalt artiklile 5, välja arvatud põhikoolituse õppekava väljatöötamine.Artikkel 2Rahaline toetusŠveitsi panustab agentuuri eelarvesse kooskõlas lepingu artikli 11 lõikes 3 sätestatud protsendimääraga.Liechtenstein panustab agentuuri eelarvesse kooskõlas protokolli artikliga 3, milles viidatakse lepingu artikli 11 lõikes 3 sätestatud panuse arvutamise meetodile.Artikkel 3Andmekaitse ja konfidentsiaalsus1. Agentuuri poolt Šveitsi ja Liechtensteini ametiasutustele isikuandmete edastamisel kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) [3].2. Šveitsi ja Liechtensteini ametiasutuste poolt agentuurile edastatavate andmete suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) [4].3. Šveits ja Liechtenstein täidavad haldusnõukogu töökorras sätestatud agentuuri valduses olevate dokumentide konfidentsiaalsuseeskirju.Artikkel 4Õiguslik seisundAgentuur on Šveitsi ja Liechtensteini seaduste kohaselt juriidiline isik ning tal on Šveitsis ja Liechtensteinis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis Šveitsi ja Liechtensteini õiguse kohaselt antakse juriidilistele isikutele. Agentuur võib eelkõige omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks ja kostjaks.Artikkel 5VastutusAgentuuri vastutus määratletakse vastavalt määruse artikli 19 lõigetes 1, 3 ja 5 sätestatule.Artikkel 6Euroopa Kohus1. Šveits ja Liechtenstein tunnustavad vastavalt määruse artikli 19 lõigetele 2 ja 4 agentuuri kuulumist Euroopa Ühenduste Kohtu jurisdiktsiooni alla.2. Tsiviilvastutust käsitlevad vaidlused lahendatakse kooskõlas määruse, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 863/2007 (millega kehtestatakse mehhanism piirivalve kiirreageerimisrühmade loomiseks, muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004 kõnealuse mehhanismiga seoses ning reguleeritakse külalisametnike ülesandeid ja volitusi) [5] artikli 10b lõikega 4.Artikkel 7Privileegid ja immuniteedid1. Šveits ja Liechtenstein kohaldavad agentuuri ja tema personali suhtes Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli, mis on esitatud käesoleva kokkuleppe lisas.2. Käesoleva kokkuleppe lisa, sealhulgas Šveitsi käsitlev liide privileegide ja immuniteetide protokolli kohaldamise menetluse kohta, moodustab käesoleva kokkuleppe lahutamatu osa.Artikkel 8Personal1. Šveits ja Liechtenstein kohaldavad agentuuri personaliküsimustes Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli alusel vastuvõetud eeskirju.2. Erandina Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a võib ameti tegevdirektor Šveitsi ja Liechtensteini täieõiguslikke kodanikke võtta tööle lepingu alusel.3. Šveitsi ja Liechtensteini kodanikku ei või siiski tööle võtta agentuuri tegevdirektori ega tegevdirektori asetäitja ametikohale.4. Šveitsi ja Liechtensteini kodanikke ei või valida haldusnõukogu eesistujaks ega eesistuja asetäitjaks.Artikkel 9Jõustumine1. Käesoleva kokkuleppe hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär.2. Euroopa Ühendus, Šveits ja Liechtenstein kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks vastavalt oma menetlustele.3. Käesoleva kokkuleppe jõustumiseks on vajalik Euroopa Ühenduse ja vähemalt ühe käesoleva kokkuleppe teise osalise heakskiit.4. Käesoleva kokkuleppe osalise suhtes jõustub kokkulepe selle heakskiitmiskirja hoiulevõtja juures hoiule andmisele järgneva esimese kuu esimesel päeval.5. Liechtensteini suhtes kohaldatakse käesolevat kokkulepet protokolli artiklis 2 osutatud sätete jõustamise kuupäevast vastavalt protokolli artiklile 10.Artikkel 10Kehtivus ja lõpetamine1. Käesolev kokkulepe sõlmitakse määramata ajaks.2. Käesolev kokkulepe kaotab kehtivuse kuus kuud pärast seda, kui lepingu denonsseerib Šveits või Euroopa Liidu Nõukogu oma otsusega või kui leping lõpetatakse mõnel muul viisil vastavalt lepingu artikli 7 lõikes 4, artiklis 10 või artiklis 17 kirjeldatud menetlustele.3. Käesolev kokkulepe kaotab kehtivuse kuus kuud pärast seda, kui protokolli denonsseerib Liechtenstein või Euroopa Liidu Nõukogu oma otsusega või kui protokoll lõpetatakse mõnel muul viisil vastavalt protokolli artiklis 3, artikli 5 lõikes 4, artikli 11 lõigetes 1 või 3 kirjeldatud menetlusele.Käesolev kokkulepe ja sellele lisatud ühisdeklaratsioonid koostatakse ühes originaalis bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.Съставено в Брюксел на тридесети септември две хиляди и девета година.Hecho en Bruselas el treinta de septiembre de dos mil nueve.V Bruselu dne třicátého září dva tisíce devět.Udfærdiget i Bruxelles den tredivte september to tusind og ni.Geschehen zu Brüssel am dreißigsten September zweitausendneun.Kahe tuhande üheksanda aasta septembrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis.’Εγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες εννιά.Done at Brussels on the thirtieth day of September in the year two thousand and nine.Fait à Bruxelles, le trente septembre deux mille neuf.Fatto a Bruxelles, addì trenta settembre duemilanove.Briselē, divi tūkstoši devītā gada trīsdesmitajā septembrīPriimta du tūkstančiai devintų metų rugsėjo trisdešimtą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-kilencedik év szeptember harmincadik napján.Magħmul fi Brussell, it-tletin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u disgħa.Gedaan te Brussel, de dertigste september tweeduizend negen.Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego września dwa tysiące dziewiątego roku.Feito em Bruxelas, em trinta de Setembro de dois mil e nove.Încheiat la Bruxelles, la treizeci septembrie două mii nouă.V Bruseli dňa tridsiateho septembra dvetisícdeväť.V Bruslju, dne tridesetega septembra leta dva tisoč devet.Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.Som skedde i Bryssel den trettionde september tjugohundranio.За Европейската общностPor la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduaz Európai Közösség részérőlGħall-Komunità EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaPentru Comunitatea EuropeanăZa Európske spoločenstvoZa Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnar+++++ TIFF +++++За Конфедерация ШвейцарияPor la Confederación SuizaZa Švýcarskou konfederaciFor Det Schweiziske ForbundFür die Schweizerische EidgenossenschaftŠveitsi Konföderatsiooni nimelΓια την Ελβετική ΣυνομοσπονδίαFor the Swiss ConfederationPour la Confédération suissePer la Confederazione svizzeraŠveices Konfederācijas vārdāŠveicarijos Konfederacijos varduA Svájci Államszövetség részérőlGħall-Konfederazzjoni SvizzeraVoor de Zwitserse BondsstaatW imieniu Konfederacji SzwajcarskiejPela Confederação SuíçaPentru Confederația ElvețianăZa Švajčiarsku konfederáciuZa Švicarsko konfederacijoSveitsin valaliiton puolestaFör Schweiziska edsförbundet+++++ TIFF +++++За Княжество ЛихтенщайнPor el Principado de LiechtensteinZa Lichtenštejnské knížectvíFor Fyrstendømmet LiechtensteinFür das Fürstentum LiechtensteinLiechtensteini Vürstiriigi nimelΓια το Πριγκιπάτο του ΛιχτενστάινFor the Principality of LiechtensteinPour la Principauté de LiechtensteinPer il Principato del LiechtensteinLihtenšteinas Firstistes vārdāLichtenšteino Kunigaikštystės varduA Liechtensteini Hercegség részérőlGħall-Prinċipat ta’ LiechtensteinVoor het Vorstendom LiechtensteinW imieniu Księstwa LiechtensteinuPelo Principado do LiechtensteinPentru Principatul LiechtensteinZa Lichtenštajnské kniežatstvoZa Kneževino LihtenštajnLiechtensleinin ruhtinaskunnan puolestaFör Furstendömet Liechtenstein+++++ TIFF +++++[1] ELT L 188, 20.7.2007, lk 19.[2] ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.[3] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.[4] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.[5] ELT L 199, 31.7.2007, lk 30.--------------------------------------------------LISAEuroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokollKÕRGED LEPINGUOSALISED,VÕTTES ARVESSE, et kooskõlas Euroopa ühenduste ühtse nõukogu ja ühtse komisjoni asutamislepingu artikliga 28 on kõnealustel ühendustel ja Euroopa Investeerimispangal liikmesriikide territooriumil oma ülesannete täitmiseks vajalikud privileegid ja immuniteedid,ON LEPPINUD KOKKU järgmiste sätete suhtes, mis lisatakse kõnealusele lepingule.I PEATÜKKEUROOPA ÜHENDUSTE OMAND, VARA JA TEGEVUSArtikkel 1Ühenduste ruumid ja ehitised on puutumatud. Neid ei või läbi otsida, arestida, konfiskeerida ega sundvõõrandada. Ühenduste omandi ja vara suhtes ei kehti Euroopa Kohtu loata ükski haldus- ega õiguslik piirang.Artikkel 2Ühenduste arhiivid on puutumatud.Artikkel 3Ühendused, nende vara, tulud ja muu omand on vabastatud kõigist otsestest maksudest. Alati kui võimalik, võtavad liikmesriikide valitsused asjakohased meetmed, et hüvitada või tagastada vallas- ja kinnisvara hinnas sisalduvad kaudsed maksud ja müügimaksud, kui ühendused teevad ametlikuks kasutuseks ulatuslikke oste, mille hind sisaldab selliseid makse. Neid sätteid ei kohaldata, kui nende mõjul ühenduste piires kahjustataks konkurentsi.Vabastus ei kehti maksude ja tasude suhtes, mis katavad üksnes kommunaalteenuste kulud.Artikkel 4Ühendused on vabastatud kõikidest tollimaksudest, impordi- ja ekspordikeeldudest ning impordi- ja ekspordipiirangutest ametlikuks kasutuseks mõeldud kaupade puhul; riigi territooriumil, kuhu need kaubad on selliselt imporditud, ei võõrandata neid tasu eest ega tasuta, välja arvatud tingimustel, mille on heaks kiitnud selle riigi valitsus.Samuti on ühenduste väljaanded vabastatud tollimaksudest, impordi- ja ekspordikeeldudest ning impordi- ja ekspordipiirangutest.Artikkel 5Euroopa Söe- ja Teraseühendus võib vallata mis tahes laadi valuutat ning hallata oma arveid mis tahes valuutas.II PEATÜKKSIDE JA REISILUBA (LAISSEZ-PASSER)Artikkel 6Ühenduste institutsioonidele võimaldatakse ametlikuks sidepidamiseks ja kõikide oma dokumentide edastamiseks iga liikmesriigi territooriumil sama kord, mille see riik tagab diplomaatilistele esindustele.Ühenduste institutsioonide ametlikku kirjavahetust ja muid ametlikke teateid ei tsenseerita.Artikkel 71. Ühenduse institutsioonide presidendid võivad ühenduse institutsioonide liikmetele ja teenistujatele väljastada nõukogu kehtestatud vormis reisiloa (laissez-passer), mida liikmesriikide ametiasutused tunnustavad kehtivate reisidokumentidena. Neid reisilube väljastatakse ametnikele ja muudele teenistujatele tingimustel, mis on sätestatud ühenduste ametnike personalieeskirjades ja muude teenistujate teenistustingimustes. Komisjon võib sõlmida lepinguid nende reisilubade tunnustamiseks kehtivate reisidokumentidena kolmandate riikide territooriumil.2. Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseni kohaldatakse nende institutsioonide liikmete ja teenistujate suhtes, kelle valduses on käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval Euroopa Söe- ja Teraseühenduse privileegide ja immuniteetide protokolli artiklis 6 ettenähtud reisiluba, nimetatud artikli sätteid.III PEATÜKKEUROOPA PARLAMENDI LIIKMEDArtikkel 8Euroopa Parlamendi istungipaika sõitvate või sealt lahkuvate Euroopa Parlamendi liikmete vaba liikumise suhtes ei kehtestata ühtegi haldus- ega muud piirangut.Tolli- ja valuutakontrolli suhtes võimaldatakse Euroopa Parlamendi liikmetele:a) nende oma valitsuse poolt samad soodustused, mis välismaal ajutisel ametilähetusel olevatele kõrgetele ametnikele;b) teiste liikmesriikide valitsuste poolt samad soodustused, mis välisriikide valitsuste esindajatele ajutisel ametilähetusel.Artikkel 9Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu.Artikkel 10Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal on Euroopa Parlamendi liikmetel:a) oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;b) teise liikmesriigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes.Euroopa Parlamendi liikmete immuniteet kehtib ka siis, kui nad sõidavad Euroopa Parlamendi istungipaika ja sealt tagasi.Immuniteedile ei saa tugineda, kui parlamendiliige tabatakse õiguserikkumiselt, ning see ei takista Euroopa Parlamendil kasutamast õigust tühistada oma liikme immuniteet.IV PEATÜKKEUROOPA ÜHENDUSTE INSTITUTSIOONIDE TÖÖS OSALEVAD LIIKMESRIIKIDE ESINDAJADArtikkel 11Ühenduste institutsioonide töös osalevatele liikmesriikide esindajatele, nende nõuandjatele ja tehnilistele asjatundjatele võimaldatakse oma kohustusi täites ning kohtumispaika ja sealt tagasi sõites tavapärased privileegid, immuniteedid ja soodustused.Käesolev artikkel kehtib samuti ühenduste konsultatiivorganite kohta.V PEATÜKKEUROOPA ÜHENDUSTE AMETNIKUD JA MUUD TEENISTUJADArtikkel 12Iga liikmesriigi territooriumil on ühenduste ametnikel ja muudel teenistujatel nende kodakondsusest olenemata järgmised privileegid ja immuniteedid:a) kohtulik puutumatus oma ametikohustuste täitmisel tehtud tegude, sealhulgas suuliste ja kirjalike avalduste suhtes, kui ei tulene teisiti asutamislepingute sätetest, mis käsitlevad ühelt poolt ametnike ja muude teenistujate vastutust ühenduste ees ning teiselt poolt Euroopa Kohtu pädevust vaidlustes ühenduste ning nende ametnike ja muude teenistujate vahel. Neile jääb see puutumatus ka pärast nende ametist lahkumist;b) teenistujate, nende abikaasade ja neist sõltuvate pereliikmete puhul ei kehti sissesõidupiirangud ega välismaalaste registreerimise formaalsused;c) valuutaeeskirjade suhtes on neil samad soodustused, mis tavapäraselt võimaldatakse rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele;d) õigus selles riigis esmakordsel ametisseasumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma mööbel ja muu vallasvara ning õigus oma mööbel ja muu vallasvara tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia, kui nende ametikohustused selles riigis lõpevad; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks selle riigi valitsus, kus seda õigust kasutatakse;e) õigus tollimaksuvabalt riiki tuua isiklikuks kasutamiseks mõeldud auto, mis on omandatud riigis, kus nad viimati elasid, või riigis, mille kodakondsed nad on, selle riigi siseturul valitsevate tingimuste kohaselt, ning see auto tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks asjaomase riigi valitsus.Artikkel 13Kooskõlas tingimuste ja menetlusega, mille on kinnitanud nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, on ühenduste ametnikud ja muud teenistujad kohustatud maksma ühendustele maksu töö- ja muudelt tasudelt, mida ühendused neile maksavad.Töö- ja muud tasud, mida ühendused neile maksavad, on vabastatud riigimaksudest.Artikkel 14Tulumaksu, omandimaksu ja pärandimaksu rakendamisel ning ühenduste liikmesriikide vahel sõlmitud topeltmaksustamise vältimist käsitlevate konventsioonide kohaldamisel loetakse, et ühenduste ametnikud ja muud teenistujad, kes üksnes oma kohustuste täitmiseks ühenduste teenistuses asuvad elama liikmesriigi territooriumile, mis nende ühenduste teenistusse astudes ei ole maksustav elukohariik, nii nende tegelikus elukohariigis kui ka maksustavas elukohariigis on säilitanud oma elukoha viimati nimetatud riigis, tingimusel et see riik on ühenduste liige. See säte kehtib ka abikaasa kohta, kui abikaasa ei tegutse iseseisvalt tasustataval töökohal, ning käesolevas artiklis nimetatud isikute ülalpidamisel ja hoole all olevate laste kohta.Eelmises lõigus nimetatud isikutele kuuluv vallasvara, mis asub selle riigi territooriumil, kus nad viibivad, on selles riigis vabastatud pärandimaksust; pärandimaksu suurust määrates loetakse selline vara nende isikute maksustavas elukohariigis asuvaks, arvestades kolmandate riikide õigusi ja topeltmaksustamist käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide võimalikku kohaldamist.Käesoleva artikli sätete kohaldamisel ei arvestata sellist elukohta, mis on seotud üksnes kohustuste täitmisega muude rahvusvaheliste organisatsioonide teenistuses.Artikkel 15Nõukogu kinnitab komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt ühenduste ametnike ja muude teenistujate sotsiaalkindlustustagatiste kava.Artikkel 16Komisjoni ettepaneku põhjal otsustades ja pärast konsulteerimist teiste asjaomaste institutsioonidega määrab nõukogu kindlaks ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle kohta osaliselt või täielikult kehtivad artikli 12, artikli 13 teise lõigu ja artikli 14 sätted.Liikmesriikide valitsustele teatatakse korrapäraselt sellistesse kategooriatesse kuuluvate ametnike ja muude teenistujate nimed, ametinimetused ja aadressid.VI PEATÜKKEUROOPA ÜHENDUSTE JUURDE AKREDITEERITUD KOLMANDATE RIIKIDE ESINDUSTE PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDIDArtikkel 17Liikmesriik, mille territooriumil on ühenduste institutsiooni asukoht, annab kolmandate riikide esindustele, mis on akrediteeritud ühenduste juurde, tavapärased diplomaatilised immuniteedid ja privileegid.VII PEATÜKKÜLDSÄTTEDArtikkel 18Ühenduste ametnikele ja muudele teenistujatele antakse privileegid, immuniteedid ja soodustused üksnes ühenduste huvides.Iga ühenduste institutsioon peab ametnikule või muule teenistujale antud immuniteedi tühistama alati, kui kõnealune institutsioon leiab, et sellise immuniteedi tühistamine ei ole vastuolus ühenduste huvidega.Artikkel 19Käesoleva protokolli kohaldamisel teevad ühenduste institutsioonid koostööd asjaomaste liikmesriikide vastutavate ametiasutustega.Artikkel 20Artiklid 12–15 ja 18 on kohaldatavad komisjoni liikmete suhtes.Artikkel 21Artikleid 12–15 ja artiklit 18 kohaldatakse Euroopa Kohtu kohtunike, kohtujuristide, kohtusekretäri ja kaasettekandjate ning esimese astme kohtu liikmete ja kohtusekretäri suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli artikli 3 sätteid kohtunike ja kohtujuristide kohtuliku puutumatuse kohta.Artikkel 22Ilma et see piiraks Euroopa Investeerimispanga põhikirja protokolli sätete kohaldamist, kohaldatakse käesolevat protokolli ka Euroopa Investeerimispanga, selle organite liikmete, selle personali ning selle tegevuses osalevate liikmesriikide esindajate suhtes.Peale selle on Euroopa Investeerimispank vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali suurenemise korral ning mitmesugustest formaalsustest, mida võidakse sellega siduda riigis, kus on kõnealuse panga alaline asukoht. Samamoodi ei anna Euroopa Investeerimispanga tegevuse lõpetamine või likvideerimine alust maksustamiseks. Kõnealust panka ja selle institutsioonide põhikirjajärgset tegevust ei maksustata käibemaksuga.Artikkel 23Käesolevat protokolli kohaldatakse ka Euroopa Keskpanga, selle organite liikmete ja selle personali suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Keskpankade Süsteemi ning Euroopa Keskpanga põhikirja käsitleva protokolli sätete kohaldamist.Peale selle on Euroopa Keskpank vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali mis tahes suurenemise korral ning mitmesugustest formaalsustest, mida võidakse sellega siduda riigis, kus on kõnealuse panga asukoht. Kõnealuse panga ja selle organite tegevust, mis on kooskõlas Euroopa Keskpankade Süsteemi ning Euroopa Keskpanga põhikirjaga, ei maksustata käibemaksuga.Eespool sätestatu kehtib ka Euroopa Rahainstituudi puhul. Tema tegevuse lõpetamine või likvideerimine ei loo alust mingiks maksustamiseks.--------------------------------------------------Lisa liidePrivileegide ja immuniteetide protokolli rakendussätted Šveitsis1. Kohaldamise laiendamine ŠveitsileEuroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokollis (edaspidi "protokoll") sisalduvaid viiteid liikmesriikidele mõistetakse nii, et need hõlmavad ka Šveitsi, juhul kui järgmiste sätetega ei ole ette nähtud teisiti.2. Agentuuri vabastamine kaudsetest maksudest (kaasa arvatud käibemaks)Kaupadele ja teenustele, mida Šveitsist eksporditakse, ei kohaldata Šveitsi käibemaksu. Kui tegemist on kaupade ja teenustega, mida tarnitakse Šveitsis agentuurile ametlikuks kasutamiseks, vabastatakse need käibemaksust tagastamise teel vastavalt protokolli artikli 3 teisele lõigule. Käibemaksust vabastatakse juhul, kui kaupade ja teenuste ostuhind arvel või sellega võrdsustatud dokumendil on kokku vähemalt 100 Šveitsi franki (maksud kaasa arvatud).Käibemaksu tagastamiseks esitatakse föderaalse maksuameti käibemaksu osakonnale selleks ettenähtud Šveitsi blanketid. Taotlused vaadatakse üldjuhul läbi kolme kuu jooksul kuupäevast, mil esitatakse tagastustaotlus koos vajalike tõendavate dokumentidega.3. Agentuuri personali käsitlevate eeskirjade kohaldamise menetlusVastavalt protokolli artikli 13 teisele lõigule vabastab Šveits vastavalt oma siseriikliku õiguse põhimõtetele agentuuri ametnikud ja teised teenistujad nõukogu 25. märtsi 1969. aasta määruse (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 549/69 (EÜT L 74, 27.3.1969, lk 1) artikli 2 tähenduses föderaal-, kantoni- ja kommuunimaksudest palga, töötasu ja tasude pealt, mis on makstud ühenduse poolt ja millele kohaldatakse ühenduse kasuks ühendusesisest maksu.Protokolli artikli 14 kohaldamisel ei käsitata Šveitsi liikmesriigina eespool esitatud punkti 1 tähenduses.Agentuuri ametnikud ja teised töötajad ning nende pereliikmed, kes on hõlmatud ühenduse ametnikele ja teistele töötajatele kehtiva sotsiaalkindlustussüsteemiga, ei pea osalema Šveitsi sotsiaalkindlustussüsteemis.Euroopa Ühenduse Kohtul on ainupädevus kõigis agentuuri või komisjoni ja tema personali vahelisi suhteid käsitlevates küsimustes seoses nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1) ja teiste ühenduse õiguse töötingimusi määratlevate sätete kohaldamisega.--------------------------------------------------EUROOPA ÜHENDUSE NING ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VALITSUSE JA LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIGI VALITSUSE ÜHISDEKLARATSIOON, MIS KÄSITLEB ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI JA LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIGI EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE VÄLISPIIRIL TEHTAVA OPERATIIVKOOSTÖÖ JUHTIMISE EUROOPA AGENTUURI TEGEVUSES OSALEMISE ÜKSIKASJALIKKE EESKIRJU KÄSITLEVAT KOKKULEPETEuroopa Ühendus,Šveitsi Konföderatsiooni valitsusningLiechtensteini Vürstiriigi valitsus,olles vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2007/2004 artikli 21 lõikele 3 sõlminud Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitleva kokkuleppe,deklareerivad ühiselt, et:kokkuleppes sätestatud hääleõigus on põhjendatud Šveitsi ja Liechtensteiniga kehtivate erisuhetega, mis tulenevad nimetatud riikide ühinemisest Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.Nimetatud hääleõigus on erandlik ja seotud Schengeni koostöö eripära ning Šveitsi ja Liechtensteini eriseisundiga.Nimetatud hääleõigus ei kujuta endast seetõttu õiguslikku ega poliitilist pretsedenti kokkuleppeosaliste vahelise mis tahes muu koostöö või kolmandate riikide osalemise suhtes liidu agentuuride töös.Nimetatud hääleõigust ei või mingil juhul teostada regulatiivsete ega õigusloomeliste otsuste puhul.--------------------------------------------------KOKKULEPPEOSALISTE ÜHISDEKLARATSIOON TSIVIILVASTUTUST KÄSITLEVATE SÄTETE KOHALDAMISE KOHTAJuhul kui Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuse raames rakendatakse piirivalve kiirreageerimisrühmi, kohaldatakse tsiviilvastutuse küsimuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 863/2007 (millega kehtestatakse mehhanism piirivalve kiirreageerimisrühmade loomiseks, muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004 kõnealuse mehhanismiga seoses ning reguleeritakse külalisametnike ülesandeid ja volitusi) artikli 10 lõiget 4.--------------------------------------------------


text:
 21.12.2006
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 366/73
 AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG
 133/2006 HATÁROZATA
 (2006. október 27.)
 az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról
 AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
 mivel:
 (1)
 A megállapodás XIII. mellékletét az EGT-Vegyesbizottság 2006. szeptember 22-i 123/2006 határozata (1) módosította.
 (2)
 Az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2), a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3), a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló, 2004. március 10-i 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4), és az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló 2004. május 10-i 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (5) a 2006. június 2-i 67/2006 EGT-vegyesbizottsági határozat (6) országonként eltérő alkalmazásokkal belefoglalta a megállapodásba.
 (3)
 A légtér 195-ös repülési szint fölötti osztályozásáról és a látvarepülési szabályok szerinti járatok e szint fölötti útvonaláról szóló 2006. május 11-i 730/2006/EK bizottsági rendeletet (7) bele kell foglalni a megállapodásba,
 A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
 1. cikk
 A megállapodás XIII. melléklete a 66w. pont (552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) után az alábbi francia bekezdéssel egészül ki:
 „66wa.
 32006 R 0730: A 2006. május 11-i 730/2006/EK bizottsági rendelet a légtér 195-ös repülési szint fölötti osztályozásáról és a látvarepülési szabályok szerinti járatok e szint fölötti útvonaláról (HL L 128., 2006.5.16., 3. o.).”
 2. cikk
 A 730/2006/EK rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT mellékletében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.
 3. cikk
 Ez a határozat 2006. október 28-án lép hatályba, amennyiben a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz (8), vagy pedig a 2006. június 2-i 67/2006 EGT-vegyesbizottsági határozat hatálybalépése napján, attól függően, melyik a későbbi időpont.
 4. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell közzétenni.
 Kelt Brüsszelben, 2006. október 27-én.
 az EGT-Vegyesbizottság részéről
 az elnök
 Oda Helen SLETNES
 (1) HL L 333., 2006.11.30., 52. o.
 (2) HL L 96., 2004.3.31., 1. o.
 (3) HL L 96., 2004.3.31., 10. o.
 (4) HL L 96., 2004.3.31., 20. o.
 (5) HL L 96., 2004.3.31., 26. o.
 (6) HL L 245., 2006.9.7., 18. o.
 (7) HL L 128., 2006.5.16., 3. o.
 (8) Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.


type: wikipedia

text:
Bukareštas () – Rumunijos sostinė, šalies politinis, ekonominis ir kultūrinis centras. Miestas išsidėstęs Dunojaus žemupyje, 45 km nuo upės. Didelis susisiekimo mazgas, yra tarptautinis oro uostas. Išvystyta mašinų, metalo apdirbimo, tekstilės, odos, avalynės, chemijos, siuvimo, maisto, stiklo, porceliano, poligrafijos, metalurgijos, medienos pramonė. Yra metropolitenas.
 Bukarešte yra universitetas (įkurtas 1864 m.), daug kitų aukštųjų mokyklų, teatrų, muziejų ir kultūrinių įstaigų, koncertinė Ateneum salė (XIX a.). Yra XVI-XVIII a. vienuolynų ir bažnyčių (Mihai Vodă, Creţulescu ir kt.), Respublikos rūmai (XX a.).
 Istorija
 Dabartiniu pavadinimu žinomas nuo XIV a. 1595 m. sudegintas. XVIII–XIX a. per Osmanų imperijos karus su Austrija ir Rusija buvo užimamas ir sugriaunamas. 1659 m. tapo pietinės Rumunijos dalies – Valakijos – sostine, nuo 1861 m. – visos Rumunijos sostinė. 1916–1918 m. ir 1941–1944 m. užimtas Vokietijos kariuomenės. 1944 m. miestą užėmė Raudonoji armija, kuri išvesta 1958 m.
 Sportas
 Futbolas
 CS Carmen București
 FC Dinamo București
 Dinamo Obor București
 Juventus București (1924–1952)
 FC Progresul București
 FC Rapid București
 AFC Rocar București
 CF Sportul Studențesc
 FC Steaua București
 FC Tricolor București
 FC Unirea Tricolor București
 ASC Venus București
 AS Victoria București
 </div>
 Šaltiniai
 Nuorodos
 Oficialus Bukarešto tinklalapis
 Sostinės
 Rumunijos miestai
 Milijoniniai miestai


type: caselaw

text:
 8.1.2005
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 6/2
 DOMSTOLENS DOM
 (andra avdelningen)
 den 11 november 2004
 i de förenade målen C-183/02 P och C-187/02 P: Daewoo Electronics Manufacturing España SA (Demesa) (C-183/02 P) och Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava (C-187/02 P) mot Europeiska gemenskapernas kommission (1)
 (Överklagande - Statliga stöd - Skatteåtgärder - Berättigade förväntningar - Nya grunder)
 (2005/C 6/03)
 Rättegångsspråk: spanska
 I de förenade målen C-183/02 P och C-187/02 P, Daewoo Electronics Manufacturing España SA (Demesa), Vitoria (Spanien) (ombud: advokaterna A. Creus Carreras och B. Uriarte Valiente) (C-183/02 P) och Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava (ombud: advokaterna A. Creus Carreras, B. Uriarte Valiente och M. Bravo-Ferrer Delgado) (C-187/02 P) med stöd av Comunidad Autónoma del País Vasco (ombud: advokaten E. Garayar Gutiérrez), angående två överklaganden enligt artikel 49 i EG-stadgan för domstolen, som inkom den 15 respektive den 16 maj 2002, i vilka de andra parterna är Europeiska gemenskapernas kommission (ombud: F. Santaolalla Gadea och J.L. Buendía Sierra), Asociación Nacional de Fabricantes de Electrodomésticos de Línea Blanca (ANFEL), Madrid (Spanien) och Conseil européen de la construction d'appareils domestiques (CECED), Bryssel (Belgien), har domstolen (andra avdelningen), sammansatt av avdelningsordföranden C.W.A. Timmermans samt domarna C. Gulmann, referent, och N. Colneric, generaladvokat: J. Kokott, justitiesekreterare: avdelningsdirektören M. Múgica Arzamendi, den 11 november 2004 avkunnat en dom där domslutet har följande lydelse:
 1)
 Målen C-183/02 P och C-187/02 P skall förenas vad gäller den slutliga domen.
 2)
 Överklagandena ogillas.
 3)
 Klagandena skall bära sina rättegångskostnader och ersätta Europeiska gemenskapernas kommissions rättegångskostnader.
 4)
 Comunidad Autónoma del País Vasco skall bära sina rättegångskostnader.
 (1) EGT C 180, 27.7.2002.


type: legislation

text:
COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS
 C0MÍ94) 493 final
 Bruxelas, 17.11.1994
 Proposta de
 DECISÃO DO CONSELHO
 que autoriza certos Estados membros a aplicar ou a continuar a aplicar
 a determinados óleos minerais, quando utilizados para fins específicos,
 reduções ou isenções do imposto especial sobre o consumo, nos termos
 do procedimento previsto no n° 4 do artigo 8o da Directiva 92/8 l/CEE
 (apresentada pela Comissão)
 ---pagebreak--- EXPOSIÇÃO DE MOTIVOS
 Nos termos do n° 4 do artigo 8o da Directiva 92/81/CEE do Conselho(l) relativa à harmonização das
 estruturas do imposto especial sobre o consumo de óleos minerais, o Conselho, deliberando por unanimidade
 sob proposta da Comissão, pode autorizar a um Estado membro isenções ou reduções daquele imposto por
 razões que se prendem com determinadas políticas específicas.
 As Autoridades irlandesas, britânicas, francesas, alemãs, portuguesas e espanholas informaram a Comissão
 da sua intenção de conceder uma isenção do imposto especial sobre o consumo de óleos usados reutilizados
 como combustível, quer directamente após recuperação quer após um processo de reciclagem dos óleos
 usados e cuja reutilização é passível de direitos.
 As autoridades italianas informaram a Comissão da sua intenção de continuar a aplicar as reduções da taxa
 do imposto especial de consumo ou as isenções do imposto especial de consumo relativamente aos óleos
 minerais consumidos nas regiões de Udinc e de Trieste, que expiram em 31 de Dezembro de 1994, até à
 entrada em vigor de uma lei de reorganização da zona franca de Gorizia. A Comissão entende que um prazo
 de quatro anos seria suficiente para este fim.
 Do mesmo modo as autoridades italianas informaram a Comissão da sua intenção de conceder uma isenção
 do imposto especial de consumo ao fuelóleo afecto à produção de vapor e ao gasóleo, ambos utilizados nos
 fornos para secar e "activar" crivos moleculares na Reggio Calabria. Estes produtos são amplamente
 utilizados nas indústrias química, petroquímica e do petróleo (principalmente para a purificação de gases e
 de líquidos), tendo igualmente aplicações em certas actividades da indústria transformadora (vidros duplos,
 frigoríficos, etc.).
 A referida fábrica da Reggio Calabria é a única do seu género em Itália, situando-se numa região que sofre a
 situação desfavorável a nível económico e de emprego referida no n_ 3, alínea a), do artigo 92_ do Tratado
 CE, sendo portanto elegível para auxílios e assistência cuja finalidade consista em melhorar o nível de vida e
 fomentar o emprego.
 Devido à sua localização geográfica, é igualmente impossível estabelecer a ligação entre a região da Calábria
 e a rede de distribuição nacional de gás metano, confrontando-se assim a empresa em questão com a
 perspectiva de se encontrar numa posição desvantajosa relativamente aos seus concorrentes europeus do
 sector (várias empresas com instalações em França, na Alemanha e na Suíça) que, para os mesmos fins,
 utilizam gás natural, isento de impostos.
 As Autoridades dinamarquesas informaram a Comissão que desejam introduzir taxas diferenciadas entre a
 gasolina distribuída pelas estações de serviço equipadas com um sistema de retorno para emanações de fumos
 e a gasolina distribuída por outras estações de serviço afim de fornecer um estímulo aos proprietários das
 estações de serviço para instalação de sistemas de retorno de emanações de fumos em estações dinamarquesas
 de gasolina.
 Como elemento de uma estratégia para limitar a exaustão dos componentes orgânicos temporários (VOCS) à
 atmosfera, o governo dinamarquês planea introduzir regulamentos relativos à exaustão das emanações de
 gasolina no enchimento de gasolina em carros.
 Nos termos do disposto na directiva, esses pedidos foram notificados aos Estados membros. A Comissão
 preparou a presente proposta que permitirá ao Conselho decidir se é conveniente conceder as autorizações
 solicitadas.
 (1) JO n° L 316 de 31 de Outubro de 1992.
 (!
 ---pagebreak--- A directiva prevê que a Comissão examinará periodicamente estas isenções c reduções. Caso a Comissão
 entender que não podem ser mantidas, uma vez que falseiam a concorrência ou o bom funcionamento do
 mercado interno, ou por motivos de política comunitária de protecção do ambiente, apresentará ao Conselho
 as propostas adequadas. De qualquer modo, a Comissão apresentará ao Conselho um relatório relativo a essas
 isenções e reduções, o mais tardar em 31 de Dezembro de 1996.
 ---pagebreak--- Proposta de
 DECISÃO DO CONSELHO
 que autoriza certos Estados membros a aplicar ou a continuar a aplicar
 a determinados óleos minerais, quando utilizados para fins específicos,
 reduções ou isenções do imposto especial sobre o consumo, nos termos
 do procedimento previsto no n° 4 do artigo 8o da Directiva 92/8 l/CEE
 O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
 Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia,
 Tendo em conta a Directiva 92/8 l/CEE do Conselho, de 19 de Outubro de 1992, relativa à harmonização das
 estruturas do imposto especial sobre o consumo de óleos minerais, e, nomeadamente, o n° 4 do seu artigo 8o,
 Tendo em conta a proposta da Comissão,
 Considerando que, por força do n° 4 do artigo 8o da Directiva 92/8 l/CEE, o Conselho, deliberando por
 unanimidade sob proposta da Comissão, pode autorizar os Estados membros a introduzir isenções ou
 reduções do imposto especial sobre o consumo de óleos minerais, motivadas por considerações políticas
 específicas;
 Considerando que certos Estados membros notificaram à Comissão a sua intenção de continuar a aplicar
 certas isenções ou reduções existentes no seu direito fiscal ou de nele introduzir novas, às quais deverá
 aplicar-se o procedimento previsto no n° 4 do artigo 8;
 Considerando que os outros Estados membros foram informados dessas notificações;
 Considerando que a Comissão e todos os Estados membros admitem que essas isenções e reduções se
 justificam por considerações de políticas específicas e que não dão origem a distorções da concorrência nem
 entravam o bom funcionamento do mercado interno;
 Considerando que a Comissão analisa regularmente as reduções e isenções para verificar se são compatíveis
 com o bom funcionamento do mercado interno e com a política da Comunidade no domínio da protecção do
 ambiente;
 Considerando que, por força do n° 6 do artigo 8o da Directiva 92/8 l/CEE, o Conselho voltará a analisar a
 situação o mais tardar em 31 de Dezembro de 1996, com base num relatório elaborado pela Comissão,
 ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO:
 ---pagebreak--- Artigo 1
 Nos termos do n° 4 do artigo 8o da Directiva 92/8 l/CEE, e sem prejuízo do disposto na Directiva 92/82/CEE,
 de 19 de Outubro de 1992, relativa à aproximação das taxas do imposto especial sobre o consumo de óleos
 minerais(l), os Estados membros que se seguem são autorizados a aplicar ou continuar a aplicar as reduções
 ou as isenções do imposto especial sobre o consumo a seguir indicadas:
 1. Irlanda,
 2. Reino Unido da Grã - Bretanha e Irlanda do Norte,
 3. República Francesa,
 4. República Federal da Alemanha e
 5. República Portuguesa e
 6. Reino de Espanha
 para os óleos usados reutilizados como combustível, quer directamente após recuperação, quer após um
 processo de reciclagem dos óleos usados e cuja reutilização é passível de direitos.
 7. República Italiana
 para os óleos minerais consumidos nas regiões de Udine e de Trieste por um prazo de quatro anos a
 contar de 1 de Janeiro de 1995.
 para o fuel-oleo destinado à produção de vapor e de gasóleo, ambos utilizados nos fornos para secar
 e "activar" crivos moleculares na Reggio Calabria.
 8. Reino da Dinamarca
 taxas diferenciadas entre a gasolina distribuída pelas estações de serviço equipadas com um sistema
 de retorno para emanações de fumos e a gasolina distribuída por outras estações de serviço, desde
 que esta taxa respeite sempre a taxa mínima para os óleos minerais prevista no direito comunitário.
 Artigo 2o
 Os Estados membros, Irlanda, Reino Unido da Grâ-Bretanha e Irlanda do Norte, República Francesa,
 República Federal da Alemanha, República Portuguesa, Reino de Espanha , República Italiana e o Reino da
 Dinamarca são os destinatários da presente decisão.
 Feito em Bruxelas, cm Pelo Conselho
 Presidente
 (1) JO n° L 316 de 31.10.1992,p. 19.
 ---pagebreak--- ISSN 0257-9553
 COM(94) 493 final
 DOCUMENTOS
 PT 03 09
 N.° de catálogo : CB-CO-94-521-PT-C
 ISBN 92-77-82069-1
 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias
 L-2985 Luxemburgo


text:
Водно е село в Североизточна България. То се намира в община Дулово, област Силистра.
 География
 Село Водно се намира на 2 км. от общинския център град Дулово.
 История
 За първи път името на селото се споменава в една Османска демографска записка от 1530 година където е отбелязано като "Söğüdcük". В буквален превод „Сююдчюк“ значи местност с върби, от Söğüd (върба тур.) името също така може да се интерпретира и като умалително за вода, водица. Предвид теклата там преди време река. Предполага се, че е първите жители на селото са изселници дошли от различни части на Османската Империя. С указ No 2191/обн. от 27.06.1942 г. се преименува на Водно. През 1943 г. съседното село Генерал Цонково, (Дураклар), е присъединено като квартал на с. Водно без административен акт. Населението е оновно с турски произход.
 Население, етнически състав и религии
 Текущата демографска статистика за населението на НСИ към 31.12.2018 г. сочи че селото наброява 840 жители.
 Числеността на населението според преброяванията през годините:
 Преброяване на населението през 2011 г.
 Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:
 Голяма част от жителите на с. Водно са мюсюлмани, но не всички са сунити, почти половината население са шиити - алиани. В селото живеят и няколко семейства българи християни.
 Източници
 Села в област Силистра
 Населени места в община Дулово