type: other

text:
Tiistain SM-Liiga kierroksella kolme ottelua. – Vihjenetti.com
 Tiistain SM-Liiga kierroksella kolme ottelua.
 Kirjoittanut 9 loka 2012 | Julkaistu kategoriassa Pelivihjeet
 HIFK – HPK 1/1.62 NordicBet
 HIFK – HPK (+1) 2.05 Veikkaus
 Yli 5.5 maalia/2.15 Bet365
 HIFK voittaa ja tekee yli 4.5 maalia/3.70 NordicBet
 IFK.n viime viikko oli todella vaikea. Vain yksi voitto kolmesta pelistä ja se tuli vieraista Ilvestä vastaan. Helsingin jäähallista pisteet kävi hakemassa Tappara ja IFK oli todella pulassa torstaina Jokereiden vieraana. IFK.n pakka on saanut nyt pari päivää treenata yhdessä ja on varmasti valmiimpi tähän viikkoon kuin edelliseen. Hyökkäyspäässä on valtava potentiaali ja puolustusta johtaa esimerkillään Söderholmin tasoinen pelimies. Maalilla on Ortio esiintynyt vakuuttavasti. Koti ylivoima on aina punanutuilla erityinen ase.
 HPK pelasi viime viikolla kolme peliä ja kärsi kaksi kotitappiota, mutta voitti vieraissa jo hieman laskusuuntaan ajautuneen SaiPan lukemin 1-5. Molemmat maalivahdit ovat nyt alkaneet saamaan peliaikaa hieman tasaisemmin. Hyökkäyspäässä tehoja odotettaisiin enemmän ja niitä tulikin SaiPan vieraana mutta kotona Kärppiä vastaan joukkue onnistui ainoastaan kerran ja sekin maali tuli puolustaja Aleksi Laakson lavasta. Puolustuspeli on hieman repsottanut. Maalilla tänään aloittaa Tolvanen, joka on hyvä lähipelissä mutta kaukaa tulevat tarkat laukaukset ovat hänelle myrkkyä.
 IFK hallinnee ottelua. Ylivoimalla odotetaan tehoja ja niitä varmastikin saadaan. Vahvan liikkeen ja ylivoiman ansiosta pisteet jää helsinkiin lukemin 5-2.
 JYP – TPS 1/1.47 Comeon
 JYP – TPS (+1.5) 1/1.99 Comeon
 JYP voittaa ja tekee alle 4.5 maalia/2.20 NordicBet
 JYP hävisi viime viikolla erinomaisesti pelanneelle KalPalle lukemin 1-5 kotijäällään. JYP pelasi viime viikolla kolme peliä, hävisi kotonaan ja voitti kaksi kertaa vieraissa. JYP.n materiaali on ihan hyvä. Pari Stanley Cup voittajaa tekee siitä nimellisesti vahvan mutta osaako kaikki pelata jo joukkueena hyvin. JYP.n Rich Peverly on erittäin vahva aloittaja ja monitoimimies ylivoimassa. Hän tulee olemaan erittäin vaarallinen Eric Perrinin kanssa hyökkäyspäässä. Puolustuksessa on pieniä aukkoja mutta varsinkin Jyväskylässä JYP.n puolustus on erittäin tiivis ja parhaalle sektorille pääseminen on erittäin vaikeaa, kun kentällä pyörii Olli Malmivaaran kokoinen kaappi. Joni Myllykoski aloittaa maalilla kauden toisen pelinsä, hän torjui Lukkoa vastaan voiton Jyväskyläläisille.
 TPS riisti kotijäällä Ässiltä yhden pisteen häviämällä vasta jatkoajan jälkeen lukemin 2-3. TPS saa tänään puolustukseen Stanley Cup voittaja Alec Martinezin, joka tuo leveyttä ja ylivoimaosaamista TPS.n puolustukseen. Hän voisi olla myös se tarvittava palanen TPS.n pelin avauksessa. Muutenkin TPS.n pakka näyttää nyt paljon paremmalta puolustuksen osalta kuin aikaisemmin tällä kaudella, kun ei ole mitään hulttiopareja alakerrassa. Hyökkäyspeliin päävalmentaja Pekka Virta oli jo tyytyväinen ja ihan hyvältä se näyttikin. Atte Engren aloittaa tänään maalissa ja hänkin on parantanut huomattavasti tolppien välissä.
 JYP on osoittanut haavoittuvaisuutensa. Kauden aikasempi peli meni rankkareiden jälkeen TPS.lle turussa. Jyväskylässä ei ole yli 5.5 maalia kahteen vuoteen näiden joukkueiden kohtaamisissa nähty, joten tuskin nähdään tänäänkään. JYP.n rutiini, ylivoima ja viisikkopuolustus on TPS.lle liikaa, pisteet jää lukemin 4-1 Jyväskylään.
 SaiPa – Lukko X/4.25 Unibet
 Alle 4.5 maalia/2.30 NordicBet
 SaiPa – Lukko ML 2/1.82 NordicBet
 Peli päättyy tasan ja ottelussa tulee alle 5.5 maalia/6.60 NordicBet
 SaiPa on valahtanut alaspäin jo sarjataulukossa. SaiPa oli lauantaina lähellä päästä pisteille Pelicansia vastaan mutta lahtelaiset voittivat lopulta ottelun lukemin 3-2. SaiPa on hävinnyt nyt neljä peliä putkeen. Viimeisin kotipeli päättyi HPK.ta vastaan kärsittyyn 1-5 tappioon. SaiPan asenne on edelleenkin hyvä, ei siitä käy kiistäminen, mutta joukkueelta puuttuu ne snaipperit hyökkäyspäästä jotka ratkaisevat tiukat pelit lappeenrantalaisille. Puolustuksesta on tullut hieman väljempi viime peleissä. Maalilla Jani Nieminen on edelleenkin pelannut hyvin mutta hän ei yksin joukkuetta aina pysty kantamaan. SaiPan viimeisin voitto on Jokereita vastaan Helsingistä lukemin 3-4, tuolloin SaiPa onnistui muuraamaan keskialueen täydellisesti ja pitämään johtonsa.
 Lukko pelasi viikonloppuna kaksi tiukkaa peliä. Ensin lauantaina kotipelin JYP.ä vastaan häviten sen niukasti lukemin 1-2 ja sitten oli vuorossa sunnuntaina kahden väsyneen joukkueen kohtaaminen helsingissä, kun Jokerit ja Lukko ottivat yhteen. Peli oli tasoltaan erittäin huono ja yleisönkin mielestä tylsä. Lukko ei juuri saanut mitään omilla ylivoimillaan aikaan mutta piti myös Jokereiden ylivoiman kurissa. Lukon hyökkäykseenlähdöt olivat heikkoja helsingissä. Tanskalaiset ovat hyökkäyspäässä erittäin vahvoja mutta heille tarvitsisi saada kiekkoja vauhtiin laidoille, silloin saadaan tehoja aikaan ja nopeita suoraviivaisia hyökkäyksiä. Lukon ylivoimassa on potentiaalia, mutta se ei ole naksahtanut vielä kohdalleen. Petri Vehanen ei ole voittanut peliäkään tällä kaudella. Toivottavasti tänään tulisi se ensimmäinen vuoden 2011 MM-kisojen sankarille.
 Kaksi erittäin tasaista joukkuetta kohtaa. Maalit on kortilla. Peli päättynee taistelun jälkeen tasalukemiin 2-2 ja Lukko voittaa rankkareilla.


type: wikipedia

text:
Is gearr-scannán Éireannach é Cáca Milis le Brendan Gleeson agus Charlotte Bradley sna príomhpháirteanna.
 Scéal
 Tá bean ghnó ina suí ar thraein agus suíonn fear dall le plúchadh isteach trasna uaithi. Cuireann an fear dall déistin uirthi go háirithe nuair a dhéanann sé iarracht píosa cáca milis a ithe. Insíonn sí dó go bhfuil péist sa cháca agus tagann giorra anála air. Nuair nach féidir leis a ion-análaitheoir a aimsiú, faigheann sé bás. Fágann an bhean an traein le meangadh gáire uirthi.
 Tagairtí
 Scannáin Ghaeilge
 Cáca Milis
 Scannáin na hÉireann


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 4.5.2015
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 146/50
 2015 m. vasario 20 d. pareikštas ieškinys byloje ZZ/EIVT
 (Byla F-30/15)
 (2015/C 146/70)
 Proceso kalba: prancūzų
 Šalys
 Ieškovas: ZZ, atstovaujamas advokatų S. Orlandi ir T. Martin
 Atsakovė: Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT)
 Ginčo dalykas bei aprašymas
 Vykdant 2014 m. vasario 26 d. Europos Sąjungos Tarnautojų teismo sprendimą dėl panaikinimo byloje F-53/13 Diamantopoulos/EIVT, priimto sprendimo nepaaukštinti ieškovo pareigų, priskiriant jį prie AD 12 lygio per 2012 m. pareigų paaukštinimo procedūrą, panaikinimas ir prašymas atlyginti tariamai patirtą neturtinę ir turtinę žalą.
 Ieškovo reikalavimai
 —
 Pripažinti neteisėtu 2014 m. balandžio 29 d. Sprendimą nepaaukštinti ieškovo pareigų, priskiriant jį prie AD 12 lygio per 2012 m. pareigų paaukštinimo procedūrą.
 —
 Priteisti iš atsakovės ieškovui sumokėti 25 000 eurų sumą žalai atlyginti.
 —
 Priteisti iš EIVT bylinėjimosi išlaidas.


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 31976L0696
 Directive 76/696/CEE de la Commission, du 27 juillet 1976, portant adaptation au progrès technique de la directive du Conseil, du 19 novembre 1973, concernant le rapprochement des législations des États membres relatives aux instruments de pesage à fonctionnement non automatique
 Journal officiel n° L 236 du 27/08/1976 p. 0026 - 0030 édition spéciale grecque: chapitre 13 tome 3 p. 0224 édition spéciale espagnole: chapitre 13 tome 5 p. 0035 édition spéciale portugaise: chapitre 13 tome 5 p. 0035
 DIRECTIVE DE LA COMMISSION du 27 juillet 1976 portant adaptation au progrès technique de la directive du Conseil, du 19 novembre 1973, concernant le rapprochement des législations des États membres relatives aux instruments de pesage à fonctionnement non automatique (76/696/CEE) LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté économique européenne, vu la directive 71/316/CEE du Conseil, du 26 juillet 1971, concernant le rapprochement des législations des États membres relatives aux dispositions communes aux instruments de mesurage et aux méthodes de contrôle métrologique (1), modifiée par l'acte d'adhésion (2), et notamment ses articles 17, 18 et 19, vu la directive 73/360/CEE du Conseil, du 19 novembre 1973, concernant le rapprochement des législations des États membres relatives aux instruments de pesage à fonctionnement non automatique (3), considérant que, depuis l'élaboration et l'adoption de la directive 73/360/CEE du Conseil, des systèmes de pesage nouveaux ou plus élaborés ont été mis au point, que de nouvelles formes de construction sont apparues ou envisagées, que, en conséquence, pour tenir compte du progrès technique, il y a lieu de modifier la directive; considérant que, en vertu de l'article 4 paragraphe 1 de la directive du Conseil du 19 novembre 1973, le Royaume-Uni et l'Irlande ont un délai de cinq ans pour sa mise en vigueur, qu'il est donc opportun de prendre ce délai en considération dans la présente directive; considérant que les dispositions de la présente directive sont conformes à l'avis du comité pour l'adaptation au progrès technique des directives visant à l'élimination des entraves techniques aux échanges dans le secteur des instruments de mesurage, A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DIRECTIVE: Article premier Dans l'annexe de la directive du Conseil 73/360/CEE, du 19 novembre 1973, les textes repris aux points 2.2.2.2, 2.2.2.4, 3.2.1.2, 3.2.2.2, 3.2.2.2.2.2, 3.2.7, 4.3.4, 6.2.1.2, 8.2.2, 10.7.1, 10.7.3, 10.7.4, 10.7.5, 10.7.6, 10.13.2.1.3, 10.13.2.2.3, 11.5.2.2.1 et 11.5.2.2.3 sont modifiés conformément à l'annexe de la présente directive. Les points 2.2.2.8 et 2.2.2.9 sont ajoutés. Le point 9.1 est supprimé. Article 2 1. Les États membres adoptent les dispositions législatives, réglementaires et administratives nécessaires pour se conformer à la présente directive de telle façon que ces dispositions prennent effet un an après la date de notification de la présente directive. 2. Cependant, dans le cas où l'Irlande et le Royaume-Uni mettent en application les dispositions de la directive du Conseil du 19 novembre 1973 après la date fixée au paragraphe précédent, les dispositions de la présente directive doivent prendre effet simultanément. 3. Les États membres communiquent à la Commission le texte des dispositions de droit interne qu'ils adoptent dans le domaine régi par la présente directive. Article 3 Les États membres sont destinataires de la présente directive. Fait à Bruxelles, le 27 juillet 1976. Par la Commission Finn GUNDELACH Membre de la Commission (1)JO no L 202 du 6.9.1971, p. 1. (2)JO no L 73 du 27.3.1972, p. 14. (3)JO no L 335 du 5.12.1973, p. 1. ANNEXE 2.2.2.2. Dispositif de mise à zéro Dispositif permettant d'amener l'indication de l'instrument à zéro lorsque aucune charge ne se trouve sur le dispositif récepteur de charge. 2.2.2.2.1. Dispositif non automatique Dispositif permettant la mise à zéro par un opérateur. 2.2.2.2.2. Dispositif semi-automatique Dispositif effectuant automatiquement la mise à zéro sur un ordre manuel. 2.2.2.2.3. Dispositif automatique Dispositif effectuant automatiquement la mise à zéro sans intervention d'un opérateur. 2.2.2.2.4. Dispositif automatique de correction des écarts de zéro Dispositif corrigeant automatiquement les écarts de zéro sur le résultat de chaque pesée. 2.2.2.4. Dispositif de tare Dispositif permettant d'amener l'indication de l'instrument à zéro lorsqu'une charge est placée sur le récepteur de charge: - soit sans empiéter sur l'étendue de pesage de l'instrument (dispositif additif de tare); - soit en réduisant l'étendue de pesage de l'instrument de la valeur de tare (dispositif soustractif de tare). 2.2.2.4.1. Dispositif non automatique Dispositif permettant le tarage par un opérateur. 2.2.2.4.2. Dispositif semi-automatique Dispositif effectuant automatiquement le tarage au moyen d'un seul organe de commande manuelle. 2.2.2.4.3. Dispositif automatique Dispositif effectuant automatiquement le tarage sans intervention d'un opérateur. 2.2.2.8. Dispositif stabilisateur d'indication Dispositif fixant une indication dans des conditions déterminées. 2.2.2.9. Dispositif intégrateur d'oscillations Dispositif permettant l'obtention d'une indication stable correspondant à une moyenne d'oscillations. 3.2.1.2. Instruments gradués (1) et 3.2.2.2. Instruments gradués (1) Note: (1)Pour les instruments munis d'un dispositif d'interpolation de lecture ou d'un dispositif indicateur dont le dernier chiffre est nettement différencié des autres chiffres, voir points 3.2.6 et 3.2.7. >PIC FILE= "T0009313"> 4.3.4. Écart de retour à zéro L'écart de retour à zéro, immédiatement après l'enlèvement d'une charge ayant été maintenue une demi-heure sur un instrument, ne peut excéder un demi-échelon de vérification. L'essai doit être effectué dans des conditions pratiquement stables. 6.2.1.2. Instrument à indication ou impression discontinue Le dépôt sans choc sur l'instrument en équilibre sous une charge quelconque, d'une surcharge égale à 1,4 échelon discontinu, doit accroître l'indication initiale. (En particulier sous une charge immédiatement supérieure à une charge ayant provoqué un changement d'indication.) 8.2.2. Limites particulières de température Les instruments pour lesquels des intervalles particuliers de température de fonctionnement sont mentionnés dans les indications signalétiques doivent satisfaire dans ces intervalles aux dispositions des points 4, 5 et 6. Ces intervalles doivent être au moins égaux à: 1o C pour les instruments de précision spéciale dont l'échelon de vérification est inférieur à 0,1 mg; 5o C pour les autres instruments de précision spéciale; 15o C pour les instruments de précision fine; 30o C pour les instruments de précision moyenne ou de précision ordinaire. 9.1. Généralités Point à supprimer dans l'annexe de la directive 73/360/CEE du Conseil du 19 novembre 1973. 10.7.1. Dispositif de mise à zéro Les instruments peuvent comporter un ou plusieurs dispositifs de mise à zéro et/ou un dispositif automatique de correction des écarts de zéro. 10.7.3. Précision de la mise à zéro ou de la correction automatique des écarts de zéro La mise à zéro ou la correction automatique des écarts de zéro doit s'effectuer avec une erreur au plus égale à un quart de l'échelon de vérification le plus faible de l'instrument. 10.7.4. Commande du dispositif de mise à zéro Si un instrument comporte un dispositif de mise à zéro et un dispositif de tare, la commande du dispositif de mise à zéro doit être distincte de celle du dispositif de tare. 10.7.5. Dispositif indicateur de zéro d'un instrument à indication ou impression discontinue Les instruments à indication ou impression discontinue, ne comportant aucune indication continue ou dont l'échelon continu est supérieur à l'échelon discontinu de l'instrument, doivent posséder un dispositif supplémentaire pour le contrôle du zéro. Ce dispositif doit signaler nettement tout écart du zéro supérieur à un quart d'échelon discontinu de l'instrument. Si ce dispositif est à indication continue, son échelon doit être inférieur ou égal à l'échelon discontinu de l'instrument. Ce dispositif n'est pas obligatoire sur les instruments munis d'un dispositif automatique de mise à zéro ou d'un dispositif automatique de correction des écarts de zéro. 10.7.6. Dispositif automatique de mise à zéro et dispositif automatique de correction des écarts de zéro Le fonctionnement d'un dispositif automatique de mise à zéro ou d'un dispositif automatique de correction des écarts de zéro doit être impossible lorsque: - le dispositif additif de tare ou le dispositif de décalage de l'étendue d'indication ou d'impression automatique n'est pas à zéro; - l'instrument n'est pas en position stable d'équilibre. 10.13.2.1.3. Valeur des échelons de prix unitaires La valeur des échelons de prix unitaires doit permettre le choix de tout prix unitaire nécessité par l'usage de l'instrument. 10.13.2.2.3. Valeur des échelons de prix à payer Les réglementations nationales s'appliquent en la matière. 11.5.2.2.1. Dispositif de mise à zéro La manoeuvre d'un dispositif non automatique ou semi-automatique de mise à zéro doit s'effectuer avec un outil et doit être nettement visible des deux côtés de l'instrument. L'outil doit ne pas pouvoir rester de lui-même dans la position permettant la manoeuvre. 11.5.2.2.3. Dispositifs de tare Les dispositifs de tare sont interdits sur les instruments à deux plateaux. Sur les instruments à un seul plateau, les dispositifs de tare sont autorisés sous condition qu'ils permettent au public de voir: - s'ils sont mis en oeuvre (voir point 12.6.3); - si leur position est modifiée. 11.5.2.2.3.1. Dispositifs non automatiques de tare La progressivité de l'effet de ces dispositifs ne doit pas excéder: - un échelon de l'instrument pour un déplacement de 5 millimètres d'un point de la circonférence de l'organe rotatif de commande; - un échelon de l'instrument pour un déplacement de 5 millimètres de l'organe de commande linéaire; - un échelon de l'instrument si le dispositif de tare à commande discontinue équipe un instrument à indication discontinue; - un échelon de l'instrument si le dispositif de tare à commande discontinue équipe un instrument à indication continue dont l'échelon ne dépasse pas 2 grammes; - un demi-échelon de l'instrument si le dispositif de tare à commande discontinue équipe un instrument à indication continue dont l'échelon est supérieur ou égal à 5 grammes. Les instruments à indication du poids et du prix à payer utilisant l'énergie électrique et munis d'un dispositif de tare à commande continue doivent être tels que l'indication du prix à payer ne puisse avoir lieu que si le tarage est effectué complètement. 11.5.2.2.3.2. Dispositifs semi-automatiques de tare Ces dispositifs sont autorisés sous condition: - qu'ils ne puissent être mis en oeuvre que lorsque l'instrument est en équilibre stable; - que leur action ne permette pas la diminution de la valeur de tare lorsqu'ils sont en fonctionnement; - que l'annulation de leur effet ne puisse s'effectuer que lorsque le récepteur de charge est déchargé. En outre, ces dispositifs doivent répondre à l'une des deux conditions suivantes: 1. l'indication de la valeur de tare apparaît sur les deux côtés opposés de l'instrument durant toute la pesée; 2. lorsque le dispositif de tare a été mis en action, le retrait de toute charge du récepteur de charge a l'un des trois effets suivants: - l'indication du poids revient à zéro et l'effet du dispositif de tare est annulé; - la valeur de tare est affichée par le dispositif indicateur du poids avec le signe «moins»; - l'instrument ne donne aucune valeur chiffrée avant l'annulation de l'effet du dispositif de tare par l'opérateur. 11.5.2.2.3.3. Dispositifs automatiques de tare Ces dispositifs sont interdits.


text:
 Avis juridique important
 |
 52003PC0560
 Förslag till rådets beslut om informationsutbyte om samt riskbedömning och kontroll av nya narkotiska droger och nya syntetiska droger /* KOM/2003/0560 slutlig - CNS 2003/0215 */
 Förslag till RÅDETS BESLUT om informationsutbyte om samt riskbedömning och kontroll av nya narkotiska droger och nya syntetiska droger(framlagt av kommissionen)MOTIVERING1. InledningSyftet med detta rådsbeslut är att uppdatera, stärka och utvidga den gemensammma åtgärden av den 16 juni 1997 om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll av nya syntetiska droger. [1][1] EGT L 167, 25.6.1997, s.1-3.Efter 1997 har fem syntetiska droger [2] undersökts med stöd av bestämmelserna i den gemensamma åtgärden om nya syntetiska droger. Två av dem (4-MTA och PMMA) har underställts EU-omfattande kontrollåtgärder. Rådet har också antagit slutsatser om GHB och ketamin, där man rekommenderar att Europol och Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (nedan ECNN) under en ettårsperiod skall nära övervaka missbruket av dessa båda ämnen.[2] MBDB, 4-MTA, GHB, Ketamin och PMMA.I EU:s handlingsplan för narkotikabekämpning (2000-2004) anmodas kommissionen att genomföra en utvärdering av den gemensamma åtgärden om nya syntetiska droger från juni 1977, med beaktande av ECNN:s utvärdering av systemet för tidig varning. [3] För denna uppgift utsågs en extern utvärderare. Utvärderingsrapporten, som lades fram i november 2002, bygger på en serie intervjuer med intresserade parter, svaren på ett utförligt frågeformulär som sänts till alla berörda (medlemsstaterna, Europol, Europeiska kommissionen, Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMEA) och ECNN) samt dokumentationsundersökning. [4][3] KOM (1999) 239 slutlig, åtgärdspunkt 2.2.5.[4] Assessment of the Joint Action on New Synthetic Drugs 16th June 1997 av The Evaluation Partnership Limited, den 26 oktober 2002.2. Resultat av utvärderingenEnligt den externa utvärderarens bedömning spelar den gemensamma åtgärden om nya syntetiska droger en betydande roll i kampen mot narkotika. I utvärderingen drogs dock slutsatsen att det behövs en omorientering när det gäller målet och räckvidden för den gemensamma åtgärden om nya syntetiska droger. Dessutom klarlades i utvärderingen att det är nödvändigt att göra de tillämpliga förfarandena tydligare och öka insynen i den praktiska tillämpningen av åtgärden.Det system som upprättats genom den gemensamma åtgärden om nya syntetiska droger ändras genom detta beslut på ett påtagligt sätt, om än i form av en utvidgning, och dess grundläggande struktur påverkas inte. Beslutet omfattar de tre på varandra följande, oberoende faser som upprättats genom den gemensamma åtgärden om nya syntetiska droger:* Ett system för tidig varning, med vars hjälp all tillgänglig information om ämnen som anmälts till Europol och ECNN snabbt kan utbytas.* En riskbedömning, som utförs av en vetenskaplig kommitté, för att bedöma sociala, hälsomässiga och andra risker som är förknippade med ett anmält ämne.* Ett förfarande på EU-nivå för att underställa anmälda ämnen kontroll i medlemsstaterna.3. Ändringar av den gemensamma åtgärdenÄndringarna av den gemensamma åtgärden har ett direkt samband med resultatet av den externa utvärderingen. Förutom att de definitioner och förfaranden som visat sig vara oklara får en ny utformning är den viktigaste förnyelsen att beslutet omfattar alla nya syntetiska droger såväl som alla nya narkotiska droger, inbegripet sådana droger som skulle kunna definieras som läkemedel.Den utvidgade räckvidden möjliggör att ett större antal ämnen kan anmälas än enligt den tidigare gemensamma åtgärden om nya syntetiska droger, men den kommer inte att leda till ökad användning av riskbedömnings- och kontrollåtgärder (den andra respektive tredje fasen). Riskbedömnings- och kontrollfaserna begränsas till ett litet antal ämnen som omfattas av rådets beslut. Anmärkningsvärt är att läkemedel och ämnen som redan omfattas av FN:s bedömning faller utanför dessa faser. Det görs alltså en skarpare åtskillnad mellan systemet för tidig varning å ena sidan och riskbedömnings- och kontrollförfarandena å andra sidan. Genom dessa förslag får instrumentet en ökad relevans för medlemsstaterna, eftersom dess praktiska användning beaktas.Övriga ändringar är ett resultat av en mer grundläggande nyorientering i fråga om den etablerade gemensamma åtgärdens sätt att fungera. Ursprungligen hade den gemensamma åtgärden utformats som en snabb svarsmekanism för att information om ett nytt syntetiskt ämne snabbt skulle kunna utbytas och så att dess rättsliga ställning i medlemsstaterna snabbt skulle kunna samordnas om ämnet plötsligt skulle förekomma i större mängder i EU. I praktiken har den gemensamma åtgärden med tiden dessutom fått en annan viktig funktion. Långtidsövervakning av ett syntetiskt ämne i form av kontinuerligt informationsutbyte mellan medlemsstaterna och Europol eller ECNN, eventuellt följd av ett förfarande för kontroll av ämnet, kan numera anses som en lika viktig funktion som den snabba svarsmekanismen. Att dessa båda syften förenas i ett instrument är inte självklart, och kan ge upphov till förvirring och frågor om berättigande och legitimitet i sådana fall när uppgifter som samlats in för ett ändamål används för ett annat. För detta rådsbeslut måste därför ett val mellan dessa funktioner göras. Beslutet har utformats med utgångspunkt i den snabba svarsmekanismen, vilket innebär en återgång till de ursprungliga målsättningarna i den gemensamma åtgärden, såsom de anges i ingressen till denna. Det är dock värdefullt med ett kontinuerligt flöde av information mellan medlemsstaterna rörande nya droger, och detta får inte hindras av onödiga formaliteter. För att båda funktionerna skall kunna förenas görs i rådets beslut en åtskillnad mellan sådana anmälda ämnen som kräver snabba åtgärder på EU-nivå, och ämnen som inte kräver snabba åtgärder. Denna åtskillnad görs i praktiken genom att två särskilda bestämmelser införs:- Beslutet innehåller en tidsfrist inom vilken Europol och ECNN måste lämna sin gemensamma rapport till medlemsstaterna, EMEA och kommissionen. Om Europol och ECNN inte inom den fastslagna tiden lagt fram någon gemensamma rapport inleds inte riskbedömnings- och kontrollfaserna.- Europol och ECNN har en viss frihet att själva avgöra huruvida en gemensam rapport skall utarbetas. Även om en anmälan om en ny narkotisk drog eller en ny syntetisk drog enligt detta beslut i princip skall följas upp i form av en gemensam rapport är det sannolikt att det inte är värt att följa upp alla anmälningar. Eftersom det inte går att förutsäga alla de fall när man måste avvika från principen att en anmälan skall följas av en gemensam rapport behövs en viss flexibilitet. Av den anledningen har inga explicita kriterier tagits med i förslaget. Först och främst krävs att Europol och ECNN gör en försiktig bedömning, men de uppmanas även utveckla riktlinjer för urvalet av de anmälningar som kräver riskbedömning. De val som Europol och ECNN gjort skall de redogöra för i sin årliga rapport om tillämpningen av rådets beslut. I den årliga rapporten skall Europol och ECNN ge lämplig respons till de medlemsstater som gjort anmälan om ämnen till systemet för tidig varning och ge en allmän insyn i hur instrumentet fungerar.Systemet för tidig varning kan därför användas för informationsutbyte om nya narkotiska droger och nya syntetiska droger, inbegripet läkemedel, och för övervakning av dem. Enligt detta beslut kommer riskbedömning att tillåtas bara under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda.En annan grundläggande ändring är att subsidiaritetsprincipen ges förnyad vikt när det gäller användningen av kontrollåtgärder. I detta beslut behandlas frågor som medlemsstaterna var för sig inte kan ta sig an på ett effektivt sätt. Beslutet innehåller en bestämmelse om majoritetsbeslut, eftersom en riskbedömning av ett anmält ämne skall göras bara när det kan fastslås att detta är av övergripande intresse. Bara om över hälften av medlemsstaterna har meddelat att de understöder en riskbedömning av ett anmält nytt narkotiskt eller syntetiskt ämne kommer riskbedömningen att genomföras.Den sista ändringen gäller ECNN:s vetenskapliga kommitté, som förstärkt med experter från medlemsstaterna och kommissionens representanter, EMEA och Europol ansvarar för genomförandet av riskbedömningen. För närvarande kan alla medlemsstater, förutom att sända en företrädare till ECNN:s vetenskapliga kommitté, utse en expert för genomförandet av riskbedömningen. Det föreliggande förslaget till beslut avviker från denna linje. Efter att EU:s utvidgningsprocess avslutats är det möjligt att den förstärkta vetenskapliga kommittén är av ohanterlig storlek. Därför kommer den förstärkta vetenskapliga kommittén till följd av detta beslut att bestå av medlemmar i ECNN:s vetenskapliga kommitté samt företrädare för kommissionen, EMEA och Europol. Till den förstärkta kommittén kan fogas högst fem experter från sådana vetenskapsområden som inte är (tillräckligt) företrädda i den vetenskapliga kommittén, men vilkas medverkan är nödvändig för att bedömningen av de risker som är förknippade med det bedömda ämnet, inbegripet hälsomässiga och sociala risker, skall kunna ske på ett balanserat och lämpligt sätt. Hänvisningen till experter från vetenskapsområden som för närvarande inte är företrädda, eller i tillräcklig utsträckning företrädda i den vetenskapliga kommittén har samband med det faktum att en balanserad riskbedömning, som tar hänsyn till olika typer av risker, förutsätter medverkan av experter på alla berörda områden.4. Val av rättsligt instrumentEfter ikraftträdandet av Amsterdamfördraget och den följande ändringen av fördraget om Europeiska unionen kan den gemensamma åtgärden inte längre användas som ett rättsligt instrument, och därför blev det nödvändigt att välja ett nytt instrument. Anpassningen av den gemensamma åtgärden har inte lett till ett tillvägagångssätt som väsentligt skulle skilja sig från det tidigare, eftersom medlemsstaterna enligt detta beslut fortfarande anmodas att vidta kontrollåtgärder för särskilda ämnen som har genomgått anmälnings- och riskbedömningsfaserna. I den gemensamma åtgärden om nya syntetiska droger från 1997 fastställdes inte kontrollåtgärderna i detalj, och de fastställs inte heller i detalj i detta beslut. Eftersom de nationella lagstiftande myndigheterna själva får besluta om dem, anmodas medlemsstaterna inte att anpassa sin lagstiftning, utan att effektivt utnyttja gällande bestämmelser i lagstiftningen. Mot bakgrunden av dessa omständigheter utgör ett rådsbeslut det lämpligaste rättsliga instrumentet som efterträdare till den gemensamma åtgärden.5. Genomgång av artiklarnaDetta beslut består av 13 artiklar. Vissa av artiklarna beskriver förfarandet från anmälan till kontrollåtgärder, medan andra hänför sig till instrumentets räckvidd eller innehåller definitioner.I artikel 1 beskrivs syftet med beslutet. Det understryks att beslutet inte innebär en överlappning av det system för säkerhetsövervakning som upprättats genom rådets och parlamentets direktiv 2001/83/EG, vilket skapats för rapportering av misstänkta biverkningar av läkemedel. Eftersom det inte nödvändigtvis är självklart huruvida en händelse som inbegriper en ny narkotisk drog eller en ny syntetisk drog uppfyller kriterierna för rapportering enligt systemet för säkerhetsövervakning, anmodas medlemsstaterna i artikel 11 i beslutet att upprätthålla nära en nära förbindelse mellan det system som upprättas genom detta beslut och systemet för säkerhetsövervakning.Artikel 2 gäller beslutets räckvidd. I artikeln fastställs att rättsinstrumentet omfattar samtliga ämnen som inte finns upptagna antingen i 1961 års FN-konvention om narkotiska preparat eller 1971 års FN-konvention om psykotropa ämnen.Ämnen som förtecknas antingen i 1961 års FN-konvention om narkotiska preparat eller 1971 års FN-konvention om psykotropa ämnen omfattas därför inte av detta beslut.Artikel 3 innehåller de definitioner som används i beslutet.I artikel 4 beskrivs det förfarande för anmälan som en medlemsstat bör följa efter det att en ny narkotisk drog eller en ny syntetisk drog påträffats på dess territorium. I artikel 4 fastställs också det arbete som gemensamt skall utföras av ECNN och Europol som uppföljning av en anmälan från en medlemsstat: ECNN och Europol anmodas samla in tillgänglig information om det anmälda ämnet. Artikeln innehåller en förteckning över de uppgifter som skall samlas in. I artikel 4 ges dock Europol och ECNN en viss frihet att själva avgöra om snabba åtgärder, och därmed insamling av information är önskvärt eller inte.I artikel 5 anmodas ECNN och Europol att kollationera en gemensam rapport på grundval av den information som samlats in enligt bestämmelserna i artikel 4.I artikel 6 beskrivs förfarandet för bedömningen av de risker som är förknippade med ett anmält ämne. För att subsidiaritetskriteriet skall uppfyllas måste över hälften av EU:s medlemsstater samtycka till att ECNN:s förstärkta vetenskapliga kommitté genomför en riskbedömning. Medlemsstaterna ges en tidsfrist på 30 arbetsdagar för att fatta detta beslut, vilket ger dem tillräckligt med tid för att rådfråga sina experter och bedöma den nationella situationen i fråga om det anmälda ämnet. Artikel 6 innehåller även en förteckning över vad som skall ingå i riskbedömningsrapporten.I artikel 7 förtecknas sådana omständigheter under vilka ett anmält ämne inte skall genomgå bedömning med avseende på de risker som anges i artikel 6. Dessutom anges i artikel 7 att de ämnen som enligt artikeln kan klassificeras som läkemedel inte skall genomgå riskbedömning enligt detta beslut. EMEA och rådet kan överväga åtgärder i syfte att minska missbruket av dessa läkemedel. EMEA kan, på grundval av en vetenskaplig bedömning av de risker som är förknippade med ett läkemedel, ge råd om klassificeringen av det berörda läkemedlet, medan rådets arbetsgrupp för folkhälsofrågor kan besluta om nödvändiga folkhälsoåtgärder rörande ämnet i fråga.I artikel 8 beskrivs förfarandet för hur en ny narkotisk drog eller en ny syntetisk drog skall underställas kontrollåtgärder.I artikel 9 redogörs för medlemsstaternas ansvar i fråga om ämnen som är underställda kontroll enligt beskrivningen i artikel 8.I artikel 10 anmodas ECNN och Europol att utarbeta en rapport om tillämpningen av beslutet. Det huvudsakliga syftet är att åstadkomma en större insyn i instrumentet.Artikel 11 gäller det EU-omfattande system för säkerhetsövervakning som upprättats för att övervaka godkända läkemedel som kommit ut på marknaden. Medlemsstaterna, hälso- och sjukvårdspersonal och läkemedelsindustrin utför en kontinuerlig bedömning av de läkemedel som finns på marknaden genom att till systemet för säkerhetsövervakning anmäla de misstänkta biverkningar hos läkemedel som de påträffat eller fått rapport om. Med tanke på de betydande folkhälsointressena bör ingen tidsspillan ske till följd av att uppgifter som är relevanta för systemet för säkerhetsövervakning anmäls enbart till systemet för tidig varning. Medlemsstaterna och EMEA anmodas därför att nära knyta samman systemet för tidig varning med systemet för säkerhetsövervakning.Artikel 12 gäller upphävandet av det rättsinstrument som föregår detta rådsbeslut, den gemensamma åtgärden om nya syntetiska droger av den 16 juni 1997.Artikel 13 innehåller bestämmelser om rådsbeslutets offentliggörande och ikraftträdande.6. BudgetkonsekvenserDetta rådsbeslut har inga budgetkonsekvenser.2003/0215 (CNS)Förslag till RÅDETS BESLUT om informationsutbyte om samt riskbedömning och kontroll av nya narkotiska droger och nya syntetiska drogerEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUTmed beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 29 och 34.2 c i detta,med beaktande av kommissionens förslag [5],[5] EGT C [...], [...], s.[...]med beaktande av Europaparlamentets yttrande [6], och[6] EGT C [...], [...], s.[...]av följande skäl:(1) De särskilda faror som utvecklingen av syntetiska droger och narkotiska droger innebär kräver att medlemsstaterna handlar snabbt.(2) När nya narkotiska droger och nya syntetiska droger inte omfattas av den straffrättsliga lagstiftningen i samtliga medlemsstater kan det uppstå problem i det internationella samarbetet mellan rättsliga myndigheter och brottsbekämpande organ i medlemsstaterna, på grund av att brottet eller brotten i fråga inte är straffbara antingen i den ansökande eller den anmodade staten.(3) I EU:s handlingsplan för narkotikabekämpning 2000-2004 anmodas kommissionen genomföra en lämplig utvärdering av den gemensamma åtgärden om nya syntetiska droger från juni 1997 [7] med hänsyn till den externa utvärdering av systemet för tidig varning som beställts av ECNN. Utvärderingen har visat att den gemensamma åtgärden om nya syntetiska droger har uppfyllt förväntningarna. Utvärderingen klargjorde dock att det finns ett behov av förstärkning av och omorientering i fråga om den gemensamma åtgärden. I synnerhet bör dess huvudsakliga syfte samt tydligheten i förfarandena och definitionerna omprövas, insynen i genomförandet förbättras och räckvidden omdefinieras. I meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om halvtidsutvärderingen av EU:s handlingsplan mot narkotika (2000-2004) [8] konstateras att ändringar i lagstiftningen kommer att genomföras för att stärka kampen mot syntetiska droger. Det system som upprättats genom den gemensamma åtgärden om nya syntetiska droger av den 16 juni 1997 skall därför anpassas.[7] EGT L 167, 25.6.1997, s.1-3[8] KOM/2002/599 slutlig, s. 18.(4) Nya narkotiska droger kan vara lika skadliga för hälsan som nya syntetiska droger.(5) Informationsutbytet inom ramen det system för tidig varning som föreskrivs i den gemensamma åtgärden om nya syntetiska droger har visat sig vara en värdefull tillgång för medlemsstaterna, och detta system kan också användas för informationsspridning om oförutsedda hot mot folkhälsan i samband med bruk av olagliga droger.(6) Detta beslut får inte medföra någon försämring av kvaliteten på hälso- och sjukvården för vare sig människor eller djur. Ämnen vars medicinska värde fastställts och bekräftats omfattas därför inte av kontrollåtgärder som genomförs på grundval av detta beslut. Vid missbruk av ämnen vars medicinska värde fastställts och bekräftats bör lämpliga rättsliga och folkhälsomässiga åtgärder vidtas.(7) De tidsfrister för varje fas av det förfarande som upprättas genom detta beslut skall säkerställa att instrumentet fungerar snabbt och genom tidsfristerna betonas instrumentets karaktär av snabb svarsmekanism.(8) Den vetenskapliga kommittén vid Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk har en central roll i bedömningen av de risker som är förknippade med en ny narkotisk drog eller en ny syntetisk drog och kommer därför i detta beslut att utvidgas till att omfatta experter från kommissionen, Europol och Europeiska läkemedelsmyndigheten samt experter från sådana vetenskapliga områden som inte är företrädda, eller i tillräckligt hög grad företrädda, i den vetenskapliga kommittén vid Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk.(9) Den förstärkta vetenskapliga kommittén som bedömer de risker som är förknippade med nya narkotiska droger eller nya syntetiska droger bör förbli ett begränsat tekniskt expertorgan som effektivt kan bedöma alla risker som är förknippade med en ny narkotisk drog eller en ny syntetisk drog. Därför bör den utvidgade vetenskapliga kommittén även i fortsättningen vara av hanterlig storlek.(10) Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, dvs. utbyte av information, riskbedömning som utförs av en vetenskaplig kommitté och ett förfarande på EU-nivå för kontroll av anmälda ämnen, inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna och därför på grund av den planerade åtgärdens verkningar bättre uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen anta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.(11) I enlighet med artikel 34.2 c i Fördraget om Europeiska unionen kan åtgärder på grundval av detta beslut vidtas med kvalificerad majoritet, eftersom dessa åtgärder krävs för att verkställa detta beslut.(12) Detta beslut följer de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som i synnerhet erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE :Artikel 1SyfteGenom detta beslut upprättas ett system för snabbt utbyte av information om nya narkotiska droger och nya syntetiska droger som används olagligt eller missbrukas. Det omfattar inte information om misstänkta biverkningar, som skall anmälas genom det system för säkerhetsövervakning som upprättats enligt avdelning IX i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG [9].[9] EGT L 311, 28.11.2001, s. 67, senast ändrad genom direktiv 2002/98/EC (EGT L 33, 8.2.2003, s.30-40Genom detta beslut föreskrivs en bedömning av riskerna i samband med dessa nya narkotiska droger och nya syntetiska droger så att de kontrollåtgärder avseende narkotiska och psykotropa ämnen som tillämpas i medlemsstaterna även kan tillämpas på nya narkotiska droger och nya syntetiska droger.Artikel 2RäckviddDetta beslut avser ämnen som för närvarande inte finns upptagna i någon av förteckningarna tilla) 1961 års FN-konvention om narkotiska preparat,som innebär ett jämförbart hot mot folkhälsan som de ämnen som finns upptagna i förteckning I, II eller IV, ochb) 1971 års FN-konvention om psykotropa ämnensom innebär ett jämförbart hot mot folkhälsan som de ämnen som finns upptagna i förteckning I, II, III eller IV,Detta beslut avser slutprodukter, till skillnad från prekursorer, för vilka rådets förordning (EEG) nr 3677/90 [10] och rådets direktiv 92/109/EEG [11] föreskriver ett gemenskapssystem.[10] EGT L 357, 20.12.1990, s.1, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1116/2001(EGT L 153, 8.6.2001, s. 4) och kommissionens förordning (EG) nr 1232/2002 (EGT L 180, 10.7.2002, s. 5).[11] EGT L 370, 19.12.1992, s. 76.Artikel 3DefinitionerI detta beslut används följande beteckningar med de betydelser som här anges:a) ny narkotisk drog: ett ämne som inte upptagits i förteckningen till 1961 års FN-konvention om narkotiska preparat, och som innebär ett jämförbart hot mot folkhälsan som de ämnen som finns upptagna i förteckning I, II eller IV.b) ny syntetisk drog: ett ämne som inte upptagits i förteckningen till 1971 års FN-konvention om psykotropa ämnen, och som innebär ett jämförbart hot mot folkhälsan som de ämnen som finns upptagna i förteckning I, II, III eller IV.c) godkännande för försäljning: tillstånd att i en medlemsstat saluföra antingen ett humanläkemedel enligt avdelning III i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG, eller ett veterinärmedicinskt läkemedel enligt avdelning III i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG.d) FN-systemet: Världshälsoorganisationen (WHO), FN:s narkotikakommission och/eller FN:s ekonomiska och sociala råd (Ecosoc) som svarar för de uppgifter som fastställs i artikel 3 i 1961 års FN-konvention om narkotiska preparat eller i artikel 2 i 1971 års FN-konvention om psykotropa ämnen.e) preparat: en blandning innehållande antingen en ny narkotisk drog eller en ny syntetisk drog.Artikel 4Utbyte av information1. Varje medlemsstat skall säkerställa att dess nationella enhet inom ramen för Europeiska polisbyrån (nedan Europol) och dess företrädare i Reitoxnätverket informerar Europol och det Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (nedan ECNN) om framställning av, olaglig handel med och användning, inbegripet medicinsk användning, av nya narkotiska droger och nya syntetiska droger samt preparat innehållande nya narkotiska droger och nya syntetiska droger med betaktande av dessa två organs respektive uppgifter. Europol och ECNN skall samla in de mottagna uppgifterna och omedelbart på lämpligt sätt överlämna dem till varandra och de nationella enheterna inom ramen för Europol och företrädarna för Reitoxnätverket i medlemsstaterna samt kommissionen och Europeiska läkemedelsmyndigheten (nedan EMEA).2. De uppgifter rörande en ny narkotisk drog eller en ny syntetisk drog eller ett preparat innehållande en ny narkotisk drog eller en ny syntetisk drog som lämnats av medlemsstaterna skall kompletteras av Europol och ECNN så att de omfattara) en kemisk och fysisk beskrivning, inbegripet det namn under vilket en ny syntetisk drog är känd,b) uppgifter om frekvens, under vilka omständigheter och/eller i vilka kvantiteter en ny narkotisk drog eller en ny syntetisk drog förekommer och uppgifter om metoder för framställning av den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen,c) uppgifter om inblandning av den organiserade brottsligheten i framställningen av eller handeln med den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen,d) en första indikation om de risker som är förknippade med den nya syntetiska drogen, inbegripet hälsorisker och sociala risker,e) uppgifter om huruvida den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen för närvarande är eller har varit föremål för bedömning inom FN-systemet,f) tidpunkten för anmälan av den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen till ECNN eller Europol,g) uppgifter om huruvida den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen redan är föremål för kontrollåtgärder på nationell nivå i en medlemsstat,h) och så långt möjligt, uppgifter omi) de kemiska prekursorerna,ii) bruk och omfattning av den nya syntetiska drogens eller den nya narkotiska drogens etablerade eller förväntade användningiii) annan användning av den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen och hur omfattande användningen är, de risker som är förknippade med användningen av den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen, inbegripet hälsorisker och sociala risker.3. EMEA skall lämna kompletterande uppgifter till Europol och ECNN om huruvidaa) den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen har beviljats godkännande för försäljning,b) den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen håller på att beviljas godkännande för försäljning, ellerc) ett godkännande för försäljning har upphörti EU eller i en av medlemsstaterna.Om dessa kompletterande uppgifter avser godkännande för försäljning som beviljats av medlemsstater, skall medlemsstaterna i fråga på EMEA:s begäran lämna uppgifterna till EMEA.4. Medlemsstaterna anmodas att utan dröjsmål lämna de uppgifter som avses i punkterna 2 och 3.5. Om Europol och ECNN anser att de uppgifter som en medlemsstat lämnat om en ny narkotisk drog eller en ny syntetisk drog inte berättigar till ytterligare insamling av information såsom redogörs för i punkt 1 skall de omedelbart meddela detta till den medlemsstat som gjort anmälan, och det riskbedömningsförfarande som nämns i artikel 6 skall inte tillämpas. Europol och ECNN skall motivera sitt beslut i den årliga rapport som nämns i artikel 10.Artikel 5Gemensam rapport1. Europol och ECNN skall kollationera och presentera de insamlade uppgifterna i form av en gemensam rapport (nedan "den gemensamma rapporten"), som skall framläggas direkt för medlemsstaterna, EMEA och kommissionen.2. Den gemensamma rapporten skall läggas fram senast inom trettio arbetsdagar efter det att Europol eller ECNN mottagit uppgifterna från medlemsstaterna i enlighet med artikel 4.1.Artikel 6Riskbedömning1. De risker, inbegripet hälsorisker och sociala risker som orsakas av användning och tillverkning av samt olaglig handel med en ny narkotisk drog eller en ny syntetisk drog, inblandning av den organiserade brottsligheten och möjliga konsekvenser av ett förbud skall bedömas i enlighet med det förfarande som föreskrivs i punkterna 1-5, förutsatt att över hälften av medlemsstaterna skriftligen har meddelat rådet att de samtycker till en sådan bedömning. Medlemsstaterna skall meddela rådet snarast möjligt eller senast inom trettio arbetsdagar efter det att de mottagit den gemensamma rapporten.2. Så snart över hälften av medlemsstaterna skriftligen meddelat rådet att de samtycker till en riskbedömning av en ny narkotisk drog eller en ny syntetisk drog såsom avses i punkt 1 skall rådet underrätta ECNN och Europol.3. För att genomföra bedömningen skall ECNN sammankalla ett särskilt möte under överinseende av dess vetenskapliga kommitté. För detta möte skall den vetenskapliga kommittén dessutom förstärkas med högst fem experter, som är specialister på vetenskapsområden som inte är företrädda, eller i tillräckligt hög grad företrädda i den vetenskapliga kommittén, men vars medverkan är nödvändig för en balanserad och fullgod bedömning av eventuella risker, inbegripet hälsorisker och sociala risker. Vidare skall kommissionen, Europol och EMEA anmodas att till detta möte sända högst två experter vardera.4. Riskbedömningen skall genomföras på grundval av de uppgifter som medlemsstaterna, ECNN, Europol och EMEA skall meddela till den kommitté som beskrivs i punkt 3 (nedan "kommittén") och med hänsyn till alla faktorer som enligt 1961 års FN-konvention om narkotiska preparat eller 1971 års FN-konvention om psykotropa ämnen motiverar att ett ämne underställs internationell kontroll.5. Efter avslutad riskbedömning skall en rapport (nedan "riskbedömningsrapporten") utarbetas. Riskbedömningen skall bestå av en analys av den tillgängliga vetenskapliga informationen, och inbegripa eventuella avvikande vetenskapliga ståndpunkter hos medlemmar i kommittén. Riskbedömningsrapporten skall av kommitténs ordförande lämnas fram för kommissionen inom nittio arbetsdagar från och med datum för rådets meddelande till ECNN och Europol såsom anges i punkt 2.Riskbedömningsrapporten skall innehållaa) en fysisk och kemisk beskrivning av den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen och dess verkningar, inbegripet dess medicinska värde,b) de hälsorisker som är förknippade med den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen,c) de sociala risker som är förknippade med den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen,d) uppgifter om graden av inblandning av den organiserade brottsligheten och uppgifter om beslag och framställning av den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen,e) uppgifter om bedömningen av den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen inom FN-systemet,f) när så är lämpligt, en redogörelse för de kontrollåtgärder som den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen underställts i medlemsstaterna, ochg) valmöjligheter i fråga om kontroll och möjliga konsekvenser av ett förbud.Artikel 7Omständigheter när ingen riskbedömning skall utföras:1. Ingen riskbedömning skall utföras om den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen är föremål för bedömning inom FN-systemet.2. Om den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen har varit föremål för bedömning inom FN-systemet utan att det beslutats att uppta den nya narkotiska drogen eller den nya syntetisk drogen i förteckningen till 1961 års FN-konvention om narkotiska preparat eller 1971 års konvention om psykotropa ämnen skall en riskbedömning utföras bara om det föreligger ny väsentlig information som är relevant inom ramen för detta beslut.3. Ingen riskbedömning skall utföras av en ny narkotisk drog eller en ny syntetisk drog om den faller inom en av följande kategorier:a) Den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen är ett "godkänt läkemedel" som antingen är ett läkemedel avsett för människor vilket beviljats godkännande för försäljning i en eller flera medlemsstater eller i EU i enlighet med bestämmelserna i avdelning III i direktiv 2001/83/EG [12], eller ett veterinärmedicinskt läkemedel som har beviljats godkännande för försäljning i en eller fler medlemsstater eller i EU i enlighet med bestämmelserna i avdelning III i direktiv 2001/82/EG [13].[12] EGT L 311, 28.11.2001, s. 67.[13] EGT L 311, 28.11.2001, s. 1.b) Den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen är ett "läkemedel som är föremål för granskning", som antingen är ett läkemedel avsett för människor vilket undersöks för att kunna beviljas godkännande för försäljning i en eller flera medlemsstater eller i EU i enlighet med bestämmelserna i avdelning III i direktiv 2001/83/EG, eller ett veterinärmedicinskt läkemedel som undersöks för att kunna beviljas godkännande för försäljning i en eller flera medlemsstater eller i EU i enlighet med bestämmelserna i avdelning III i direktiv 2001/82/EG.c) Den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen är ett "läkemedel vars godkännande för försäljning har upphört", som antingen är ett läkemedel avsett för människor, och vars godkännande för försäljning har upphört i en eller fler medlemsstater eller i EU, eller ett veterinärmedicinskt läkemedel vars godkännande för försäljning har upphört i en eller flera medlemsstater eller i EU.d) Den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen är ett "läkemedel som fritagits från kravet på godkännande för försäljning", som antingen är ett läkemedel avsett för människor vilket fritagits från kravet på godkännande för försäljning såsom anges i artikel 7 i direktiv 2001/83/EG, eller ett veterinärmedicinskt läkemedel som fritagits från kravet på godkännande för försäljning såsom anges i direktiv 2001/83/EG,Om den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen faller inom en av de kategorier som förtecknas i denna punkt kommer den att hänskjutas till EMEA för en vetenskaplig utvärdering av de risker som är förknippade med den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen, och till rådet för diskussion om folkhälsoåtgärder.Artikel 8Förfarande för att kontrollera särskilda nya narkotiska droger och nya syntetiska droger1. Inom trettio arbetsdagar från det datum när riskbedömningsrapporten mottagits skall kommissionen lägga fram ett förslag om att den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen skall underställas kontrollåtgärder.Om kommissionen anser att det inte är nödvändigt att lägga fram ett förslag om att den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen skall underställas kontrollåtgärder skall kommissionen inom trettio arbetsdagar från det datum när riskbedömningsrapporten mottagits lägga fram en rapport för rådet där den redogör för sin ståndpunkt.2. När kommissionen lägger fram ett förslag till rådet skall rådet på grundval av detta förslag och i enlighet med artikel 34.2 c i fördraget med kvalificerad majoritet besluta om den nya narkotiska drogen eller den nya syntetiska drogen skall underställas kontrollåtgärder.3. Det förfarande som föreskrivs i denna artikel skall inte ta längre tid än nittio arbetsdagar från det datum när rådet mottagit kommissionens förslag fram till det datum då rådet antar kommissionens förslag såsom anges i punkt 2.Artikel 9Kontrollåtgärder som vidtas av medlemsstaterna1. Om rådet beslutar att en ny narkotisk drog eller en ny syntetisk drog skall underställas kontrollåtgärder skall medlemsstaterna inom ett år vidta de åtgärder som enligt deras nationella lagstiftning krävs för att underställaa) den nya syntetiska drogen kontrollåtgärder och sådana straffrättsliga påföljder som föreskrivs i deras lagstiftning för att uppfylla förpliktelserna enligt 1971 års FN-konvention om psykotropa ämnen, ochb) den nya narkotiska drogen kontrollåtgärder och sådana straffrättsliga påföljder som föreskrivs i deras lagstiftning för att uppfylla förpliktelserna enligt 1961 års FN-konvention om narkotiska preparat.2. Medlemsstaterna skall meddela de åtgärder som vidtagits till både rådet och kommissionen.3. Bestämmelserna i detta beslut skall inte hindra att en medlemsstat på sitt territorium behåller eller inför sådana nationella kontrollåtgärder som den anser lämpliga så snart medlemsstaten har fastställt förekomsten av en ny narkotisk drog eller en ny syntetisk drog.Artikel 10Årlig rapportECNN och Europol skall årligen lägga fram en rapport till rådet om tillämpningen av detta beslut. Rapporten skall ta hänsyn till alla aspekter som är relevanta vid bedömningen av effektiviteten och resultaten av det system som upprättas genom detta beslut.Artikel 11System för säkerhetsövervakningMedlemsstaterna och EMEA skall säkerställa ett ändamålsenligt informationsutbyte mellan det system som upprättas genom detta beslut och de system för säkerhetsövervakning som fastställs och upprättas i avdelning VII i direktiv 2001/82/EG [14] och avdelning IX i direktiv 2001/83/EG [15].[14] EGT L 311, 28.11.2001, s. 1-66, Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EC av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel.[15] EGT L 311, 28.11.2001, s. 67-128, Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EC av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel.Artikel 12UpphävandeDen gemensamma åtgärden om nya syntetiska droger av den 16 juni 1997 upphävs härmed.Artikel 13Offentliggörande och ikraftträdandeDetta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Det träder i kraft dagen efter det att det offentliggjorts.Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel denPå rådets vägnarOrdförande


type: contracts

text:
 26.5.2005
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 133/1
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 161/2004
 af 3. december 2004
 om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag I til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 141/2004 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 29. oktober 2004 (1).
 (2)
 Kommissionens direktiv 2004/55/EF af 20. april 2004 om ændring af Rådets direktiv 66/401/EØF om handel med frø af foderplanter (2) bør indarbejdes i aftalen.
 (3)
 Kommissionens beslutning 2004/371/EF af 20. april 2004 om betingelser for handel med frøblandinger bestemt til anvendelse som foderplanter (3) bør indarbejdes i aftalen —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I kapitel III i bilag I til aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Følgende led indsættes i punkt 2 (Rådets direktiv 66/401/EØF) i del 1:
 »—
 32004 L 0055: Kommissionens direktiv 2004/55/EF af 20. april 2004 (EUT L 114 af 21.4.2004, s. 18).«
 2)
 Følgende punkt indsættes efter punkt 34 (Kommissionens beslutning 2004/297/EF) i del 2:
 »35.
 32004 D 0371: Kommissionens beslutning 2004/371/EF af 20. april 2004 om betingelser for handel med frøblandinger bestemt til anvendelse som foderplanter (EUT L 116 af 22.4.2004, s. 39).«
 Artikel 2
 Teksterne til direktiv 2004/55/EF og beslutning 2004/371/EF på islandsk og norsk, der offentliggøres i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 4. december 2004, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (4).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 3. december 2004.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 Kjartan JÓHANNSSON
 Formand
 (1) EUT L 102 af 21.4.2005, s. 6.
 (2) EUT L 114 af 21.4.2004, s. 18.
 (3) EUT L 116 af 22.4.2004, s. 39.
 (4) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
Euroopa angerjas (ka harilik angerjas) (Anguilla anguilla) on angerlaste sugukonda angerja perekonda kuuluv kala.
 Euroopa angerjas on IUCN-i punases nimestikus märgitud kui kriitiliselt ohustatud liik.
 Angerjas elab Euroopa ja Põhja-Aafrika jõgedes ja mageveejärvedes Lääne- ja Põhja-Euroopas kõikjal, Musta mere vesikonnas paiguti. Ta elab ka Kanaari, Assoori ja Fääri ja Briti saartel ning Islandil, Läänemeres selle väikese soolsuse tõttu ka meres. Teda kohtab isegi Valge mere vesikonnas, näiteks Petšora jões.
 Harilikule angerjale lähedased liigid on ameerika ja jaapani angerjas. Neid eristatakse üksteisest selgroolülide arvu poolest, mis on ameerika angerjal väiksem ja jaapani angerjal suurem kui harilikul angerjal, aga muidu on need kalad sarnased, nii et neid on peetud isegi ühte liiki kuuluvaks.
 Välimus
 Tavaliselt on angerjas 1⁄2–11⁄2 m pikk, harva kuni 2 meetrit. Ta kaalub kuni 4–6 kg. Isased on emastest märgatavalt väiksemad. Soomused on väikesed ja vähemärgatavad, tavaliselt hõbedase läiketa. Värvus on muutlik, sõltudes kala vanusest ja veekogu iseloomust. Kõige sagedamini on angerja selg tumeroheline või pruun, küljed kollased ja kõht kollakas või valge. Angerja nahk on limane ja libe ning sellepärast on elusat angerjat väga raske käes hoida.
 Angerjal on kirjeldatud kahte vormi, kitsa- ja laiapealine. Kitsapealist angerjat hinnatakse rohkem, sest ta on rasvasem: tema rasvasisaldus on kuni 271⁄2%, laiapealisel 12–19%. Kuid tänapäeval arvatakse pigem, et need vormid sõltuvad sellest, millises keskkonnas angerjas on üles kasvanud. Seal, kus on palju väikesi saakloomi, kasvab angerjas kitsapealiseks, terava koonu ja väikeste lõugadega vormiks. Kui pisisaakloomi on vähe, siis saab angerjast laiapealine röövvorm ning talle kasvab tömbi koonu ja suurte lõugadega pea, mis võimaldab haarata kuni 15 cm pikkusi kalu ja vähke.
 Eluviis
 Angerjas eelistab elada mudase põhjaga veekogus. Toiduks otsib ta selle põhjast väikeseid loomakesi: veeputukaid ja nende vastseid, tigusid, usse, koorikloomi ja kalamaime. Suured angerjad söövad rohkem kalu, eriti väikese tööndusliku tähtsusega kalu, näiteks ahvenaid, kiisku ja särgi.
 Magevees ilmneb angerjal positiivne reotaksis ehk tung liikuda vastuvoolu. Sageli tungib ta üsna tillukestesse niredesse ja isegi veetorudesse.
 Angerjas valib endale elupaiga ja elab seal kaua. Elbes tehti katse, milles hulk angerjaid püüti kinni, märgistati värviliste niitidega ja lasti uuesti lahti, osa ülesvoolu, osa allavoolu. Enamik angerjaid pöördus oma endisse elukohta tagasi.
 Angerjas on ööloom. Päeval redutab ta tavaliselt mudas, tungides sellesse kuni 80 cm, aga mõnedel andmetel isegi kuni 11⁄2 m sügavusele. Toitu otsima läheb ta öösel, eriti kui taevas on pilves ja kuu ei paista. Ka püünistesse ja põhjaõngede otsa satuvad angerjad sagedamini öösel, kuigi landiga on neid püütud ka päeval.
 Aplusest hoolimata kasvab angerjas aeglaselt. Väga soodsates tingimustes on täheldatud juurdekasvu 1⁄2 kg aastas. Angerjas toitub ainult soojal ajal, aprillist kuni novembrini. Talve veedab ta sügaval mudas talveunes.
 Angerjad elavad sageli väga madalates veekogudes, sealhulgas sellistes, mis kipuvad põua ajal ära kuivama. Osa kalu hukkub sellises olukorras, osa elab põua üle mutta kaevununa. Kuid angerjas suudab end päästa sellisel viisil, mis enamikule kaladele on võimatu: mööda kuiva maad roomates. Niiskes õhus, ilma veeta suudab angerjas temperatuuril +24 °C elada kuni 11⁄2 päeva. Tema limane nahk võib hapnikku kasutada rohkem kui 17 cm3 ühe kilo kehakaalu kohta. Teise veekogu leiab angerjas üles haistmise järgi ja liigub öösiti, sest siis on jahedam. Mööda maad roomates väldib angerjas kuiva pinnast, eriti liiva, ja eelistab niisket rohtu. Rahvasuu järgi käivat angerjas herneid söömas, mis aga ei vasta tõele, sest taimetoitu ei söö angerjas üldse: herneste juures võib angerjaid näha sagedamini kui mujal kuival maal sellepärast, et herne lehed säilitavad niiskust paremini kui teiste taimede lehed.
 Elutsükkel
 Angerjas rändab kudema Sargasso merre. Sellele järeldusele jõudis 20. sajandi alguses Taani bioloog Johannes Schmidt, kes leidis Sargasso merest väikesed (alla 1 cm) angerja vastsed ehk leptotsefaalid (leptocephalus). Nendest väiksemaid angerjaid kusagilt mujalt leitud ei ole. Samas puuduvad kirjalikud andmed selle kohta, et Sargasso merest oleks leitud täiskasvanuid angerjaid või nende marjaterasid, seega on meil küllaltki vähe infot angerja kudemisharjumuste kohta. Sargasso meres paiknevast angerja kudemispiirkonnast annab tunnistust ka see, et kui minna sellest piirkonnast kaugemale, kasvab vastsete pikkus ja vanus.
 Angerja kudemisaeg on märtsist juunini.
 Angerja esimene elufaas pärast koorumist ongi vastse ehk leptotsefaali faas. Vastsed on eriti tundlikud keskkonnatingimuste suhtes ning nad on kerge saak röövkaladele. Leptotsefaalid elavad kuni 250 m sügavusel, kõige enam leidub neid esimese saja meetri sügavusel. Vastsed kantakse Euroopasse Golfi- ja Põhja-Atlandi hoovustega. See, kui suurt osa mängib leptotsefaali rändel passiivne ja kui suurt aktiivne liikumine, ei ole eriti hästi teada. Vastsed kasutavad oma rändel ka aktiivset liikumist, muidu oleks nende jõudmine Euroopasse väga vähe tõenäoline.
 Vastse staadiumi kohta üldiselt on küllaltki vähe teada ning nende esimese rände ajaline kestus, Sargasso merest Euroopa mandrilavani, põhjustab teadlaste seas palju erimeelsusi. Kuid enamasti arvatakse, et see jääb 1–3 aasta vahele.
 Enne Euroopa rannikule jõudmist teevad vastsed läbi moonde ning muunduvad klaasangerjaks. Väikeste kehamõõtmete ja maduja kehakuju tõttu ei ole klaasangerjate ujumistõhusus kõige parem. Sellepärast ei ole nad võimelised pikalt vastuvoolu ujuma. Samas on angerjal täheldatud STST-d (selective tidal stream transport). See tähendab, et kala kasutab ära hoovusi ja loomulikku vee liikumist, et ise edasi rännata. Näiteks mõõna ajal hoiab ta end veekogu põhja lähedal või põhjas ning tõusu ajal liigub veesambasse. Tänu sellele saab ta küllaltki väikese omapoolse energiakuluga edasi liikuda. Kuid liikudes kaugemale sisemaale, muutuvad loodetest tingitud vee liikumised väiksemaks ning angerjas on sunnitud üle minema aktiivsele liikumisele. See, millal üleminek passiivselt liikumiselt aktiivsele toimub, oleneb eelkõige veetemperatuurist, mis peab jääma 10–15 kraadi vahele.
 Jõudes lehtersuuetesse angerjas pigmenteerub. Pigmenteerunud angerjat nimetatakse kollaseks angerjaks. Kollase angerjana jätkab ta oma rännet.
 Pikka aega peeti angerjat obligatoorse katadroomsuse parimaks näiteks. Selle järgi peab kala rändama mageveekogusse, kust ta hiljem võtab ette rände merre, et seal kudeda. Nüüdseks on teada, et angerjas on hoopis fakultatiivselt katadroomne liik. See tähendab, et ta võib edukalt elada ka rannikuvetes ning lehtersuuetes. Näiteks on täheldatud, et suurematel laiuskraadidel elab angerjas pigem meres või lehtersuuetes ning väiksematel laiuskraadidel magevees. Seda põhjustab asjaolu, et suurematel laiuskraadidel on algtoodang intensiivsem soolases vees ning väiksematel laiuskraadidel hoopis magevees.
 Leides endale sobiva elukoha, algab angerjal kasvustaadium, mis emastel kestab 8–15 aastat ja isastel 3–8 aastat. Kasvufaasile järgneb teine moone, kus kollane angerjas muundub rändangerjaks ehk hõbeangerjaks (Silver eel).
 Rändangerjaks muundumisel ei muutu kalal mitte ainult värvus, vaid sellega kaasneb hormonaalseid ja morfoloogilisi muutusi. Nende muutuste eesmärgiks on valmistada kala ette pikaks rändeks kudemispaika.
 Rändangerjale on iseloomulikud suurenenud silmad (kuni 50%), mis aitavad tal paremini pimedates oludes näha. Lisaks pakseneb nahk, muutub selle värv ning suureneb naha kaitseks limaeritus. Rändangerja kõht on enamasti heledam ja selg tumedam. See on vajalik, et kaitsta ennast röövloomade eest. Rändangerjaks muundunud isenditel lõpetab soolestik talitluse ja kala ei toitu enam. Pikk ränne võetakse ette üksnes kogutud rasvavarude pealt. Muutused toimuvad veel ka ujupõies, mis tagavad parema gaaside omastamise ja säilitamise.
 Üldiselt alustab rändangerjas rännet hilissuvel-sügisel.
 Rändangerjana võtab angerjas ette 5000–7500 km rände Euroopa rannikult tagasi Sargasso merre, et minna sinna kudema. Üldised detailid selle rände kohta on endiselt teadmata, kuna puuduvad tehnoloogilised võimalused jälgida nii pikka kalade rännet. Osalist rännet on siiski suudetud jälgida, kasutades satelliiti (PSAT). Selle abil on leitud, et sarnaselt mitme muu kalaliigiga (nt räim, kilu jne) võtab ka angerjas ette ööpäevase vertikaalse rände. See tähendab, et päeval liigub angerjas veekogu sügavamatesse kihtidesse (200–1000 m) ja öösel jälle ülemisse kihti. Enamasti võtavad kalad ette vertikaalseid rändeid, et päeval sügavamates kihtides hoiduda kiskjate eest ning öösel ülemistesse kihtidesse jällegi toituma tulla. Angerjas võib tõesti laskuda sügavamatesse kihtidesse, et hoiduda röövloomade eest, kuid kuna ta oma rände ajal ei toitu, siis see ei saa olla põhjus, miks ta jälle ülemistesse kihtidesse tuleb. Seega arvatakse, et ööpäevase vertikaalse rände üheks põhjuseks võib olla termoregulatsioon. Soojemasse kihti tuleb kala, et hoida ainevahetust ja ujumise tõhusust optimaalse taseme juures ning jahedamasse kihti selleks, et hoida oma üldine kehatemperatuur alla 11 kraadi. See on vajalik, et aeglustada sugunäärete arengut ja takistada suguküpsuse saavutamist.
 Jõudes Sargasso merre, saavutavad rändangerjad suguküpsuse ja sigivad. Pärast sigimist täiskasvanud angerjad surevad.
 Angerjavarud
 Angerjavarud maailmas on kiiresti vähenenud. Alates 2000. aastatest on maailma angerjavarud 1–5% sellest tasemest, mis oli enne 1980. aastaid.
 Varude vähenemise põhjuseid võib olla mitu, kuid tavaliselt on tegu mitme teguri koosmõjuga (nt sobivate elupaikade vähenemine, takistused rändel (hüdroelektrijaamad, tammid), muutused ookeani oludes, ülepüük, veekogude saastatus, parasiidid (Anguillicoloides crassus) jne).
 Veekogude kvaliteet
 Pika eluea ja suure rasvasisalduse tõttu on angerjad eriti vastuvõtlikud kahjulike ainete kogunemisele kudedesse, eelkõige lipofiilsete ainete bioakumulatsioonile lõpuste, naha või toidu kaudu. Angerja kudedest on leitud polüklooritud bifenüüle (PCB), pestitsiide, raskmetalle, polütsüklilisi aromaatseid süsivesinikühendeid (PAH), PFOS-id, BFR-isid ja muid ühendeid. Saasteained võivad põhjustada otsest kalade surma, kuid enamasti kahjustavad need intensiivselt kalade elu ja paljunemise efektiivsust.
 Näiteks saavad angerja rasvavarud, kuhu eelkõige saasteained akumuleeruvad, isendile eriti oluliseks just rändel tagasi Sargasso merre ja kudemisel. Rasvkoesse kogunenud saasteained võivad häirida gonaadide ja embrüo arengut ning selle läbi üldist kudemise efektiivsust.
 Üha enam ollakse arvamusel, et just kudejate madal kvaliteet on üheks väga oluliseks põhjuseks liigi arvukuse langemisel.
 Parasiidid
 Anguillicoloides crassus on ümaruss, kes parasiteerib euroopa angerjal. Anguillicoloides crassus levis Euroopasse Jaapanist, ning läks kõigest kümnend, kuni parasiit oli juba Euroopas laialt levinud. A. crassus kahjustab kala ujupõit. Parasiidi elutegevuse tagajärjel ujupõie sein pakseneb ning ujupõie ruumala väheneb märgatavalt. Sellest tingituna on ujumine tõsiselt häiritud ja energeetiliselt palju nõudlikum tegevus. A. crassus on euroopa angerja näol leidnud endale vaba niši. Kuna A. crassus ei ole Euroopas põlisliik, siis näiteks Jaapani angerjaga võrreldes on euroopa angerja võimekus tema vastu võitlemisel oluliselt väiksem.
 Muutused Sargasso meres
 Euroopa angerja arvukuse vähenemisel nähakse põhjust ka muutustes Sargasso meres. Alates 1980. aastatest, ajast, mil ka angerja arvukus on vähenenud, on temperatuur Sargasso meres tõusnud. Selle üheks tagajärjeks on primaarproduktsiooni langus. Toitainete olemasolu on vastsestaadiumis aga kriitilise tähtsusega, selle puudumisel surevad isendid juba enne oma esimese rände lõpetamist.
 Poliitika
 Euroopa Liit võttis 2007. aastal vastu regulatsiooni [COUNCIL REGULATION (EC) No 1100/2007] euroopa angerja pikaajaliseks majandamiseks. Selle järgi peavad kõik liikmesriigid koostama nendele vesikondadele, mis on angerja looduslikeks elupaikadeks, angerja majandamiskava. Majandamiskavade põhieesmärgiks on kindlustada, et vähemalt 40% rändangerjatest jõuaks merre.
 Ka Eesti võttis 2009. aastal vastu angerja majandamiskava.
 2013. aastal koostatud ICESe aruande järgi on Põhjamere klaasangerjate arvukus kasvanud 1–1,5% ja mujal 5–10%.
 Vähemalt kuni 2015. aasta lõpuni oli angerja rahvusvaheline import ja eksport EL-is keelatud.
 Viited
 Välislingid
 "Uuring seab kahtluse alla angerja Eesti veekogudesse asustamise kasulikkuse" ERR Novaator, 8. jaanuar 2021
 Angerjalised
 Eesti kalad


text:
home Wet op de omzetbelasting 1968 Artikel 22
 LJN AB0103, Eerste aanleg - meervoudig, 99/01707
 Gerechtshof Amsterdam Niet zuivering van een document T1, voor vervoer van autoâs naar Polen. Door belanghebbende is, ten bewijze dat de goederen hun bestemming hebben gevolgd, een 7e exemplaar van het T1 document overgelegd. Bij onderzoek bleek dat dit document voorzien was van valse stempels. De inspecteur was van mening...
 LJN AB0105, Eerste aanleg - meervoudig, 99/01946
 Gerechtshof Amsterdam Het betrof niet zuivering van een document T1, waarbij onbekend was waar de goederen waren gebleven. Omdat er geen aanwijsbare fysieke handeling kon worden onderkend, baseerde de inspecteur de uitnodiging tot betaling op art 204 CDW, maar was, in tegenstelling tot belanghebbende, van mening dat wel sprake was van het belastbare feit invoer als bedoeld in art...
 LJN AQ0093, Cassatie, 39666
 Hoge Raad Douanerechten / Omzetbelasting, CDW artikel 78, 203, 204, Aantonen onjuistheden aangifte T1, Onttrekken
 LJN AZ2712, Eerste aanleg - meervoudig, 04/357 DK
 Gerechtshof Amsterdam Ten aanzien van ontstane belasting- en douaneschuld kan belanghebbende niet worden aangemerkt als douaneschuldenaar omdat niet is komen vast te staan dat hij de goederen zelf heeft onttrokken dan wel heeft deelgenomen aan de onttrekking aan het douanetoezicht. Evenmin is komen vast te staan dat hij de niet...
 LJN BB9039, Eerste aanleg - meervoudig, 06/9961
 Rechtbank Haarlem Douane. Auto is in Nederland geplaatst onder de regeling extern communautair douanevervoer en niet aangebracht op het kantoor van bestemming. Eiseres heeft niet het in artikel artikel 365, tweede lid, van de Uitvoeringsverordening CDW voorgeschreven bewijs geleverd. Auto is aan douanetoezicht onttrokken. Douaneschuld ontstaan in Nederland.
 LJN BC1862, Eerste aanleg - meervoudig, 05/00927
 Gerechtshof Amsterdam 17.600.000 sigaretten worden ontvreemd uit containers op een opslagterrein. Belanghebbende heeft de aankomst van de containers alsmede hun nummers en de gegevens van de boot waarop zij werden geladen doorgegeven aan twee anderen. Dezen hebben met gebruik van deze gegevens de containers van het opslagterrein afgevoerd...
 LJN BC6766, Eerste aanleg - meervoudig, 03/3492
 Gerechtshof Amsterdam De goederen noch het document zijn op de plaats van bestemming aangebracht. Met betrekking tot het feitelijk vervoer en bestemming is niets komen vast te staan. Er is sprake van onttrekking aan het douanevervoer. Nederland is terecht op grond van artikel 215, eerste lid, van het CDW tot inning van de douaneschuld overgegaan.
 LJN BC6768, Eerste aanleg - meervoudig, 03/3493
 Gerechtshof Amsterdam Op grond van artikel 38, lid 1, van de Douanewet is een verzuimboete opgelegd. Het beroep op afwezigheid van alle schuld wordt verworpen. De Douanekamer acht de boete passend en geboden. De boete wordt onder verwijzing naar het arrest van de Hoge Raad van 22 april 2005, nr. 37.984, met 10 percent gematigd,...
 LJN BD3468, Eerste aanleg - meervoudig, 04/00370
 Gerechtshof Amsterdam Op grond van een FIOD onderzoek kan als vaststaand worden aangenomen dat de aangegeven goederen zijn onttrokken aan het douanetoezicht. Er is in het onderhavige geval een douaneschuld ontstaan. Op grond van het destijds geldende artikel 379 van het UCDW moest het kantoor van vertrek de aangever hiervan...
 LJN BD3473, Eerste aanleg - meervoudig, 04/00371
 LJN BF6371, Eerste aanleg - meervoudig, 07/120
 Gerechtshof Amsterdam Uitspraak na verwijzing door de Hoge Raad der Nederlanden. Vermissing van goederen in douane-entrepot na verbreking van de verzegeling. Er is sprake van onttrekking aan het douanetoezicht als bedoeld in artikel 203 CDW. De douanewaarde van de vermiste autoâs wordt herberekend.


text:
Erik Zabel ['eerik ts'aabel] (hüüdnimi Ete Zabel; sündis 7. juulil 1970 Ida-Berliinis) on saksa jalgrattasportlane, üks kõigi aegade parimaid saksa jalgrattureid.
 Ta on sprindispetsialist, kellel on üle 190 võidu ning kes esimese elukutselise jalgratturina üldse on võitnud kuus korda Tour de France'i rohelise trikoo. Ta on tuntud ühena vähestest ratturitest, kes on aasta ringi heas vormis.
 1992. aastal sai ta elukutseliseks Fürstenbergi meeskonnas. 1993. aastal läks ta üle Team Telekomi meeskonda, mille järglase T-Mobile Teamiga oli tal leping 2005. aastani. Alates 2006. aasta hooajast sõidab Team Milram-i meeskonnas
 Hüüdnime "Ete" sai ta Berliinile omase keelepruugi tõttu. Teda peetakse Mario Cipollini kõrval üheks 1990. aastate lõpu parematest sprinteritest. Erinevalt ekstsentrilisest itaallasest on Zabelist aga saanud universaalne sõitja, kes suudab end maksma panna ka ühepäevasõitudel.
 Juba 1989. aastal sai Erik Zabel meeskonna TSC Berlin koosseisus Saksa DV meistriks DDR-Meister 4000 meetri meeskondlikus eraldistardiga sõidus Berliini talverajal. 1998 ja 2003 tuli ta eraldistardiga maanteesõidus Saksamaa meistriks.
 1994 sai ta ühepäevasõidul Pariis–Tours esimese suure rahvusvahelise võidu. Avalikkuse tähelepanu alla sattus Zabel aga alles aasta hiljem, 1995, kui ta kahe etapivõiduga Tour de France'il sai Olaf Ludwigi asemel Team Telekomi parimaks sprinteriks.
 1996 võitis Erik Zabel jälle kaks Tour de France'i etappi. Peale selle sai ta esimest korda selga panna kõige rohkem punkte saanud jalgratturi rohelise trikoo, mis tal õnnestus 2001. aastani saada kuus korda järjest, mis on rekord. Zabelil on ka saksa jalgratturite seas kõige rohkem Tour de France'i etapivõite (12).
 1997 võitis Zabel esimest korda ühepäevasõidu Milano–San Remo. Seda võitu kordas ta 1998., 2000. ja 2001. aastal.
 2000 ja 2001 olid Zabeli karjääri tipphetked: paljude teiste võitude kõrval võitis ta kummalgi korral kaks maailma karikasarja etappi, võitis 2000 maailma karika ja juhtis 2001 maailma edetabelit. 2001 võitis ta kokku 29 etappi ning valiti Saksamaa aasta sportlaseks.
 Pärast keskpärast 2002. aastat, mil ta suutis küll kaitsta oma esikohta edetabelis, kuid ei saavutanud suuri võite, paistis Zabel 2003. aastal jälle silma oma teise Saksamaa meistri tiitliga pärast 1998. aastat, kolme etapivõiduga Vuelta a Españal ning kaheksanda Pariisi–Toursi võiduga.
 2000. ja 2003. aastal oli ta edetabelis teine.
 2004 võitis ta etapi Ruta del Solil, võitis sõidu ümber Kölni Rennen Rund um Köln, võitis kaks etappi rahutuuril ja kaks etapivõitu tuuril Bayern Rundfahrt.
 2004. aasta suveolümpiamängudel sai ta meeste grupisõidus peagrupi eesotsas 4. koha.
 Tähtsamad võidud
 Amstel Gold Race: 2000
 HEW Cyclassics: 2001
 Milano – San Remo: 1997, 1998, 2000, 2001
 Pariis–Tours: 1994, 2003
 Tour de France: 12 etapivõitu
 Tour de France'i punktiarvestuse võit: 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001
 Volta a España punktiarvestuse võit: 2002, 2003
 Maailma karikasari: 2001. (2002. aastal oli Zabel Erik Dekkeri järel teine)
 Välislingid
 Erik Zabelis Team Milrami meeskonna kodulehel saksa keeles
 Jalgratturid
 Saksamaa sportlased
 Sündinud 1970


text:
 14.10.2006
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 249/10
 Postanowienie prezesa Sądu Pierwszej Instancji z dnia 2 sierpnia 2006 r. — Aughinish Alumina przeciwko Komisji
 (Sprawa T-69/06 R)
 (Środki tymczasowe - Wniosek o zawieszenie wykonania - Pomoc udzielana przez państwo - Okoliczności niecierpiące zwłoki)
 (2006/C 249/27)
 Język postępowania: angielski
 Strony
 Strona skarżąca: Aughinish Alumina Ltd (Askeaton, Irlandia) (przedstawiciele: J. Handoll i C. Waterson, solicitors)
 Strona pozwana: Komisja Wspólnot Europejskich (przedstawiciele: N. Khan i K. Walkerová, pełnomocnicy)
 Przedmiot
 Wniosek o zawieszenie wykonania decyzji Komisji 2006/323/WE z dnia 7 grudnia 2005 r. w sprawie zwolnienia z podatku akcyzowego od olejów mineralnych wykorzystywanych jako paliwo do produkcji tlenku glinu w regionach Gardanne i Shannon oraz na Sardynii, wprowadzonego odpowiednio przez Francję, Irlandię i Włochy (Dz.U. L 119, str. 12), w zakresie, w jakim dotyczy ona skarżącej.
 Sentencja
 1)
 Wniosek o zastosowanie środka tymczasowego zostaje oddalony.
 2)
 Rozstrzygnięcie o kosztach nastąpi w orzeczeniu kończącym postępowanie w sprawie.


text:
 24.7.2015
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 L 196/55
 TRADUÇÃO
 DECISÃO N.o 4/2014 DO CONSELHO DE ASSOCIAÇÃO UE-AMÉRICA CENTRAL,
 de 7 de novembro de 2014,
 que adota a lista de peritos em matéria de comércio e desenvolvimento sustentável [2015/1218]
 O CONSELHO DE ASSOCIAÇÃO UE-AMÉRICA CENTRAL,
 Tendo em conta o Acordo que cria uma Associação entre a União Europeia e os seus Estados-Membros, por um lado, e a América Central, por outro, («o Acordo») nomeadamente os artigos 6.o e 297.o,
 Considerando o seguinte:
 (1)
 Nos termos do artigo 6.o, n.o 1, o Conselho de Associação dispõe de poder de decisão nos casos previstos no Acordo.
 (2)
 Nos termos do artigo 297.o, n.o 2, o Conselho de Associação deve aprovar uma lista de dezassete pessoas com conhecimentos especializados em direito do ambiente, comércio internacional ou resolução de litígios decorrentes de acordos internacionais e uma lista de dezassete pessoas com conhecimentos especializados em direito do trabalho, comércio internacional ou resolução de litígios decorrentes de acordos internacionais,
 ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
 Artigo único
 É aprovada a lista de peritos em matéria de comércio e desenvolvimento sustentável, tal como estabelecida no anexo.
 A presente decisão é adotada por procedimento escrito e entra em vigor na data em que for recebida pelo Secretariado, depois de devidamente assinada por todas as Partes.
 Feito em São José, Costa Rica, em 7 de novembro de 2014.
 ANEXO
 LISTA DE PERITOS EM MATÉRIA DE COMÉRCIO E DESENVOLVIMENTO SUSTENTÁVEL
 Peritos em direito do ambiente, comércio internacional ou resolução de litígios decorrentes de acordos internacionais
 Lista de peritos nacionais
 1.
 Marieta Lizano Martínez
 2.
 Alma Carolina Sánchez Fuentes
 3.
 Francisco Khalil de León Barrios
 4.
 Mario Noel Vallejo Larios
 5.
 Javier Guillermo Hernández Munguía
 6.
 Alexis Xavier Rodríguez Almanza
 7.
 Joost Pauwelyn
 8.
 Jorge Cardona
 9.
 Karin Lukas
 10.
 Hélène Ruiz Fabri
 11.
 Laurence Boisson de Chazournes
 12.
 Geert Van Calster
 Presidentes (não nacionais das Partes)
 1.
 Claudia de Windt
 2.
 Juan Carlos Urquidi Fell
 3.
 Elizabeth Jaramillo Escobar
 4.
 Janice Bellace
 5.
 Arthur Appleton
 Peritos em direito do trabalho, comércio internacional ou resolução de litígios decorrentes de acordos internacionais
 Lista de peritos nacionais
 1.
 Manuel Francisco Umaña Soto
 2.
 Carolina Morán
 3.
 Mario Fuentes Destarac
 4.
 Arnando Urtecho López
 5.
 Adrián Meza
 6.
 Rolando Murgas Torraza
 7.
 Eddy Laurijssen
 8.
 Jorge Cardona
 9.
 Karin Lukas
 10.
 Hélène Ruiz Fabri
 11.
 Laurence Boisson de Chazournes
 12.
 Geert Van Calster
 Presidentes (não nacionais das Partes)
 1.
 Emilio Morgado Velenzuela
 2.
 Juan Mailhos Gutiérrez
 3.
 Jill Murray
 4.
 Ross Wilson
 5.
 Janice Bellace


text:
Afera CHF: Vrhovno in Višja sodišča sodbe v korist bank vračajo v ponovno sojenje! | Združenje Frank
 V Združenju Frank ugotavljamo bistvene spremembe pri odločitvah slovenskih sodišč v tožbenih postopkih zoper banke, kar je nedvomno velik premik k razpletu te afere. Tako Vrhovno sodišče RS kot tudi Višje sodišče v Ljubljani pri svojih odločitvah v celoti sledita sodbi Sodišča EU v zadevi C-186/16 (Andriciuc in ostali).
 Vrhovno sodišče Republike Slovenije (v nadaljevanju: VSRS) je v tožbi kreditojemalca, ki ga zastopa odvetnik Robert Preininger, s Sklepom II Ips 201/2017-9 odvzelo vsakršno kredibilnost tistim odločitvam slovenskih sodišč na prvi in drugi stopnji, ki so bile izdane v tako imenovanem »prvem valu« in ki z vidika izjemno slabe kvalitete sodnega odločanja v teh primerih naravnost bodejo v oči. Odvetnik Robert Preininger v zvezi z odločitvijo VSRS zlasti izpostavlja, da je v obrazložitvi odločitve povzeta vsebina sodbe SEU v zadevi C-186/16, ki jo VSRS citira v ključnem delu, in sicer, da bi banke morale potrošnike seznaniti vsaj s tem, kako bi na obroke za odplačilo posojila vplivala zelo velika depreciacija zakonitega plačilnega sredstva države članice, v kateri ima posojilojemalec stalno prebivališče, in povečanje tujih obrestnih mer. Navedena vsebina je formalni pravni vir, kar izrecno ugotavlja tudi VSRS, pri čemer ni nobenega dvoma, da banke ne bodo mogle dokazati, da so to pojasnilno dolžnost izpolnile pravilno in v celoti, kar po stališčih VSRS že samo po sebi in brez potrebe po dodatnih argumentih omogoča presojo nepoštenosti tako imenovanega »dogovora o vračilu kredita v tuji valuti«, kar pa vpliva na ničnost kreditne pogodbe. Presojo nepoštenosti »dogovora o vračilu kredita v tuji valuti« in ničnosti kreditne pogodbe pa omogoča tudi test »znatnega neravnotežja«. Glede tega vprašanja je VSRS dalo napotek nižjim sodiščem, da je treba opraviti skrbno presojo dokazov v tej smeri, saj je taka presoja popolnoma izostala. V tem obsegu je VSRS ugotovilo, da ni bil izveden pošten sodni postopek.
 Podobna stališča zavzema tudi Višje sodišče v Ljubljani v tožbenem primeru člana Združenja Frank, ki ga zastopa odvetnik mag. Mitja Matelič iz Odvetniške družbe Matelič in Matelič. Višje sodišče s Sklepom II Cp 2112/2017 ugotavlja, da je presoja sodišča prve stopnje o tem, da je banka svojo (»splošno«) pojasnilno obveznost ob sklepanju kreditne pogodbe izpolnila in je bil tožnik o valutnem tveganju seznanjen, preuranjena. Glede same pojasnilne dolžnosti banke je Višje sodišče izpostavilo, da je mogoče odločitev SEU v zadevi C-186/16 aplicirati na konkretni primer tožnika. Po stališču SEU je tudi dogovor o posojilu v tuji valuti mogoče izreči za nedovoljen, če ni zapisan v jasnem in razumljivem jeziku. Potrošnik tako ob sklepanju pogodbe ne sme biti zgolj seznanjen z možnostjo zvišanja ali znižanja vrednosti tuje valute, temveč mora biti tudi zmožen oceniti potencialno znatne (slabe in dobre) ekonomske posledice takega pogoja za njegove finančne zmožnosti. Višje sodišče je kot bistveno ugotovilo, da je to možno ob zagotovitvi tudi podatkov o tveganju potrošnika, ki jih je banka mogla poznati oziroma so ji lahko dostopni. Le na takšen način se namreč lahko potrošnik odloči, ali se želi zavezati s pogoji, ki jih je predhodno sestavil ponudnik. Po stališču Višjega sodišča gre za povečano dolžnost banke.
 Podobno Višje sodišče v Ljubljani tudi v tožbi člana Združenja Frank, ki ga zastopa odvetnik Miha Šercer iz Ljubljane, s Sklepom II Cp 1835/2017 ob razveljavitvi prvostopenjske sodbe in vrnitvi zadeve v ponovno odločanje sodišču nalaga, naj upošteva, kaj je v zadevi pravno relevantno, zlasti, da se sodišče ne more zadovoljiti zgolj s sklicevanjem na to, da kreditne pogodbe z valutno klavzulo oziroma v tuji valuti pri nas niso (bile) prepovedane in da nihče ni mogel predvideti gibanja tečaja v prihodnosti, temveč, da mora sodišče presojati položaj in možne posledice na eni in na drugi strani ter v tem okviru ugotoviti predvsem: ali je banka ravnala vestno in pošteno, predvsem ali je izpolnila svojo pojasnilno dolžnost in ali med obveznostmi oziroma tveganji ene in druge stranke kreditne pogodbe morda ne obstaja znatno neravnotežje.
 Višje sodišče v Ljubljani je tudi z najnovejšim Sklepom I Cp 2424/2017 v pravdni zadevi kreditojemalca, ki ga zastopa odvetnik Miha Lah iz Odvetniške pisarne Primec, Lah & Jambrovič, razveljavilo sodbo sodišča prve stopnje iz razloga nepopolne ugotovitve dejanskega stanja (vezanega na pojasnilo dolžnost banke) ter zmotne uporabe materialnega prava. Pri tem je izpostavilo, da kreditna pogodba sklenjena v tuji valuti, torej valuti, ki ni valuta v kateri kreditojemalec prejema dohodke, predstavlja tveganje za kreditojemalca. Skladno z nedavnimi odločitvami Sodišča EU se Višje sodišče postavi na stališče, da mora biti tveganje, ki nedvomno izhaja iz takšne kreditne pogodbe, kreditojemalcu predstavljeno na jesen in razumljiv način. Pri tem je sodišču prve stopnje očitalo pomanjkljivo oceno dokazov, na podlagi katerih je prvostopno sodišče zaključilo, da je banka ustrezno izpolnila pojasnilo dolžnost (zmotno ugotovljeno dejansko stanje). Višje sodišče je še izpostavilo, da za izpolnitev pojasnilne dolžnosti ne zadostuje dejstvo, da je banka kreditojemalcu predočila možnost spremembe tečaja in posledično višine obroka, temveč bi bila dolžna predočiti tudi slabosti tovrstne kreditne ponudbe in razkriti informacije, s katerimi je razpolagala in bi lahko pomembno vplivale na obseg pogodbene obveznosti.
 Vrhovno in Višje sodišče sta tako zastavili relativno jasne okvirje preizkusa (analize) veljavnosti kreditnih pogodb, ki so jih pretežno tuje banke sklepale brez ustrezno opravljene pojasnilne dolžnosti.
 Dejstvo, da se v zadnjem obdobju vrstijo razveljavitve sodb, prvotno izdanih v korist bank, je po prepričanju v Združenju Frank še dodatna potrditev, da gre za sistemsko kršitev bank.
 Sporno ravnanje pretežno tujih bank pri prodaji toksičnih CHF kreditov je zelo podobno, zato pričakujemo, da se bodo kreditojemalci, ki so najemali kredite pri teh bankah, čedalje bolj množično odločali za uveljavljanje svojih pravic po sodni poti, kar posledično pomeni dodatno obremenitev sodišč. V izogib temu in nepotrebnemu dodatnemu finančnemu izčrpavanju kreditojemalcev znova poudarjamo, da je nujna sistemska rešitev, ki bo afero s CHF krediti razrešila na učinkovit in pravičen način.


text:
 |
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 658/2011 af 7. juli 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 EU-Tidende nr. L 180 af 08/07/2011 s. 0043 - 0044
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 658/2011af 7. juli 2011om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsagerEUROPA-KOMMISSIONEN HAR —under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) [1],under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager [2], særlig artikel 136, stk. 1, ogud fra følgende betragtning:Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning —VEDTAGET DENNE FORORDNING:Artikel 1De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.Artikel 2Denne forordning træder i kraft den 8. juli 2011.Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.Udfærdiget i Bruxelles, den 7. juli 2011.På Kommissionens vegne For formandenJosé Manuel Silva RodríguezGeneraldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter[1] EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.[2] EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.--------------------------------------------------BILAGFaste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager(EUR/100 kg) |KN-kode | Tredjelandskode [1] | Fast importværdi |07020000 | AL | 49,0 |MK | 26,7 |TR | 53,0 |US | 26,0 |ZZ | 38,7 |07070005 | TR | 95,0 |ZZ | 95,0 |07099070 | TR | 110,5 |ZZ | 110,5 |08055010 | AR | 66,6 |BR | 42,9 |TR | 73,2 |UY | 70,0 |ZA | 65,6 |ZZ | 63,7 |08081080 | AR | 152,5 |BR | 80,0 |CL | 91,4 |CN | 75,3 |EC | 60,7 |NZ | 110,3 |US | 123,2 |UY | 50,2 |ZA | 83,6 |ZZ | 91,9 |08082050 | AR | 105,8 |AU | 60,8 |CL | 128,5 |CN | 85,8 |NZ | 135,1 |ZA | 90,8 |ZZ | 101,1 |08091000 | TR | 250,3 |XS | 101,8 |ZZ | 176,1 |08092095 | CL | 298,8 |SY | 253,3 |TR | 282,4 |ZZ | 278,2 |[1] Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden "ZZ" = "anden oprindelse".--------------------------------------------------


text:
 14.3.2017
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 67/78
 A BIZOTTSÁG (EU) 2017/441 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2017. március 13.)
 az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól és a 2465/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. július 7-i 1210/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke b) pontjára,
 mivel:
 (1)
 Az 1210/2003/EK rendelet III. melléklete felsorolja azon állami intézményeket, vállalkozásokat és szervezeteket, valamint a korábbi iraki kormány azon természetes és jogi személyeit, intézményeit és szervezeteit, amelyekre az említett rendelet értelmében a 2003. május 22-én Irakon kívül található pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.
 (2)
 2017. március 8-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy bejegyzést töröl az azon személyek és szervezetek listájáról, amelyek vonatkozásában a pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell.
 (3)
 Az 1210/2003/EK rendelet III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az 1210/2003/EK rendelet III. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2017. március 13-án.
 a Bizottság részéről,
 az elnök nevében,
 a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat megbízott vezetője
 (1) HL L 169., 2003.7.8., 6. o.
 MELLÉKLET
 Az 1210/2003/EK rendelet III. mellékletében a következő bejegyzést el kell hagyni:
 „91.
 NATIONAL CHEMICAL AND PLASTIC COMPANY. Cím: P.O. Box 2302, Alwiya/Bagdad Za'afaraniya, Bagdad, Irak.”