text:
Zobraziť sekciu: 4. deň rokovania, 2. 12. 2011 :: SayIt
 4. deň rokovania, 2. 12. 2011
 Panie poslankyne, páni poslanci, otváram štvrtý rokovací deň 26. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky.
 Chcem informovať, že o ospravedlnenie dnešné na dnešnom rokovaní požiadala pani poslankyňa Jana Vaľová.
 Na základe výsledku včerajšej dohody z poslaneckého grémia súhlasu v pléne Národnej rady sme si stanovili ďalší postup rokovaní, a to tak, že dnes budeme pokračovať prerokovávaním vládnych návrhov zákonov v poradí tak, ako sú uvedené v schválenom programe, v poradí od osemnásteho, kde vládny návrh zákona, ktorým sa ukladá trestná sankcia s odňatím slobody v Európskej únii.
 Chcem ale poprosiť, panie poslankyne, páni poslanci, vás o súhlas s jednou zmenou. Pod bodom 20 je v návrhu programu schválený vládny návrh zákona o minimálnych mzdách a mzdových nárokoch sestier a pôrodných asistentiek, pod tlačou 560. Vzhľadom na situáciu, ktorá v zdravotníctve je, a v tom spočíva moja prosba o ponechanie si istej možnosti aj legislatívne upraviť niektoré problémy, ktoré sprevádzajú aktuálnu situáciu v slovenskom zdravotníctve. By som vás chcel požiadať o súhlas odložiť rokovanie o tomto zákone a zaradiť rokovanie o ňom ako o prvom bode po schválení zákona o štátnom rozpočte. Hoci som si vedomý možno porušenia dohody v tom, že sme po štátnom rozpočte mali hneď rokovať o poslaneckom návrhu na zrušenie priestupkovej imunity. Tým ale, že toto je vládny návrh zákona, tak nepovažoval by som až za také veľké porušenie, ak sa na tom dohodneme, že by sme len vymenili poradie tých bodov a predradili vládny návrh zákona a všetko ostatné by zostalo tak, ako bolo pôvodne dohodnuté. Je všeobecný súhlas s takýmto?
 Vyhlasujem päťminútovú prestávku, po ktorej poprosím pani ministerku, aby za vládu Slovenskej republiky uviedla zákony, ktorého predkladateľkou z poverenia vlády je ministerka spravodlivosti.
 Nech sa páči, kto má chuť na kávu, choďte si dať, ja som pripravený ju zaplatiť všetkým prítomným poslancom (smiech v sále), ktorí túto možnosť využijú v priebehu piatich minút. Môžete povedať obsluhujúcemu personálu, aby to písal na účet mojej osoby, nie Národnej rady. Nech sa páči, ja to myslím vážne ako vďaku za to, že ste prišli na rokovanie.
 Vážení dvaja poslanci, vážená pani ministerka, vážení technici, otváram teraz už definitívne štvrtý rokovací deň 26. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky. Ospravedlnenie z rokovania z dnešného dňa neevidujem, a preto pristúpime podľa schváleného programu k druhému čítaniu o
 vládnom návrhu zákona o uznávaní a výkone rozhodnutí, ktorými sa ukladá trestná sankcia nespojená s odňatím slobody alebo probačné opatrenie na účely dohľadu v Európskej únii.
 Vládny návrh zákona je uverejnený ako tlač 498 a spoločnú správu výborov máte ako tlač 498a.
 Vítam pani ministerku spravodlivosti Slovenskej republiky Luciu Žitňanskú na našom rokovaní a prosím ju, aby vládny návrh zákona odôvodnila. Nech sa páči, pani ministerka.
 Ďakujem pekne za slovo, pán predsedajúci. Vážená pani poslankyňa, vážení páni poslanci, na rokovanie Národnej rady predkladám vládny návrh zákona o uznávaní a výkone rozhodnutí, ktorými sa ukladá trestná sankcia nespojená s odňatím slobody alebo probačné opatrenie na účely dohľadu v Európskej únii.
 Cieľom navrhovanej právnej úpravy je transpozícia rámcového rozhodnutia Rady 2008/947/SVV z 27. novembra 2008 o uplatňovaní zásady vzájomného uznávania na rozsudky a probačné rozhodnutia na účely dohľadu nad probačnými opatreniami a alternatívnymi sankciami v platnom znení do právneho poriadku Slovenskej republiky.
 Návrh zákona v súlade s označeným rámcovým rozhodnutím zabezpečuje aplikáciu zásady vzájomného uznávania rozhodnutí justičných orgánov členských štátov Európskej únie na rozhodnutia, ktorými bola uložená trestná sankcia nespojená s odňatím slobody alebo probačné opatrenia na účely dohľadu, s cieľom uľahčenia sociálnej nápravy odsúdených osôb a uľahčenie uplatňovania vhodných probačných opatrení a alternatívnych sankcií v prípade páchateľov, ktorí nežijú v štáte odsúdenia.
 Vážené dámy poslankyne, vážení páni poslanci, poprosím o prerokovanie tohto návrhu zákona. Ďakujem pekne.
 Ďakujem pekne, pani ministerka.
 A teraz dávam slovo spoločnej spravodajkyni z ústavnoprávneho výboru pani poslankyni Edite Pfundtner, aby informovala Národnú radu o výsledku i rokovania výborov o tomto návrhu zákona, aby odôvodnila návrh a stanovisko gestorského výboru, pretože sme v druhom čítaní. Nech sa páči.
 Edita Pfundtner, poslankyňa NR SR
 Ďakujem. Vážený pán predsedajúci, vážená pani ministerka, kolegyne, kolegovia, za Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky ako za gestorský výbor podávam spoločnú správu výborov Národnej rady Slovenskej republiky k vládnemu návrhu zákona o uznávaní a výkone rozhodnutí, ktorými sa ukladá trestná sankcia nespojená s odňatím slobody alebo probačné opatrenie na účely dohľadu v Európskej únii (tlač 498).
 Národná rada Slovenskej republiky uznesením z 18. októbra 2011 pod č. 657 pridelila vládny návrh zákona o uznávaní a výkone rozhodnutí, ktorými sa ukladá trestná sankcia nespojená s odňatím slobody alebo probačné opatrenie na účely dohľadu v Európskej únii, na prerokovanie týmto výborom: Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť a Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva a národnostné menšiny. Poslanci Národnej rady Slovenskej republiky, ktorí nie sú členmi výborov, ktorým bol vládny návrh zákona pridelený, neoznámili v určenej lehote gestorskému výboru žiadne stanovisko k predmetnému návrhu zákona.
 Vládny návrh zákona o uznávaní a výkone rozhodnutí, ktorými sa ukladá trestná sankcia nespojená s odňatím slobody alebo probačné opatrenie na účely dohľadu v Európskej únii, odporúčali schváliť: Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky, a to uznesením z 22. novembra 2011 č. 334, a Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva a národnostné menšiny uznesením z 15. novembra 2011 pod č. 92. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť rokoval o vládnom návrhu zákona 22. novembra 2011, neprijal však platné uznesenie, nakoľko predložený návrh nezískal potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných poslancov.
 Z uznesení výborov Národnej rady Slovenskej republiky pod bodom III tejto správy vyplýva tento pozmeňujúci návrh.
 V čl. II sa slová "1. januára 2012" nahrádzajú slovami "1. februára 2012". Vychádzajúc totiž z predpokladaného termínu schválenia predmetného návrhu zákona a vzhľadom na lehoty stanovené pre ďalší ústavný proces a vyhlásenie v Zbierke zákonov je treba deň účinnosti zákona zosúladiť s týmito lehotami.
 Gestorský výbor na základe stanovísk výborov k vládnemu návrhu zákona o uznávaní a výkone rozhodnutí, ktorými sa ukladá trestná sankcia nespojená s odňatím slobody alebo probačné opatrenie na účely dohľadu v Európskej únii, uvedených pod bodom III tejto správy a stanovísk poslancov gestorského výboru vyjadrených v rozprave odporúča Národnej rade Slovenskej republiky vládny návrh zákona o uznávaní a výkone rozhodnutí, ktorými sa ukladá trestná sankcia nespojená s odňatím slobody alebo probačné opatrenie na účely dohľadu v Európskej únii, schváliť v znení schváleného pozmeňujúceho návrhu uvedeného v tejto spoločnej správe.
 Spoločná správa výborov Národnej rady Slovenskej republiky o prerokovaní vládneho návrhu zákona v druhom čítaní bola schválená uznesením Ústavnoprávneho výboru Národnej rady Slovenskej republiky z 22. novembra 2011 pod číslom 348. Týmto uznesením výbor zároveň poveril spravodajkyňu, teda mňa, predložiť návrhy podľa § 81 ods. 2, § 83 ods. 4, § 84 ods. 2 a § 86 zákona o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky.
 Otváram rozpravu k tomuto bodu. Písomnú prihlášku som nedostal žiadnu, preto sa pýtam, kto sa hlási do rozpravy ústnou formou? Nikto. Vyhlasujem rozpravu za skončenú. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu.
 A pokračovať budeme ďalším návrhom, tentokrát v druhom čítaní vládneho zákona, ktorý predkladá pani ministerka, a ide o
 vládny návrh zákona o uznávaní a výkone rozhodnutí, ktorými sa ukladá trestná sankcia spojená s odňatím slobody v Európskej únii a o zmene a doplnení zákona č. 221/2006 Z. z. o výkone väzby v znení neskorších predpisov.
 Máte ho ako parlamentnú tlač 499 a spoločná správa výborov je pod číslom 499a.
 Pani ministerka, nech sa páči, je tu priestor pre vaše úvodné slovo.
 Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Vážené dámy poslankyne, vážení páni poslanci, na rokovanie Národnej rady predkladám vládny návrh zákona o uznávaní a výkone rozhodnutí, ktorými sa ukladá trestná sankcia spojená s odňatím slobody v Európskej únii a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 221 o výkone väzby v znení neskorších predpisov.
 Cieľom navrhovanej právnej úpravy je transpozícia rámcového rozhodnutia Rady 2008/909/SVV z 27. novembra 2008 o uplatňovaní zásady vzájomného uznávania na rozsudky v trestných veciach, ktorými sa ukladajú tresty odňatia slobody alebo opatrenia zahŕňajúce pozbavenie osobnej slobody na účely ich výkonu v Európskej únii, v platnom znení do právneho poriadku Slovenskej republiky.
 Návrh zákona v súlade s označením rámcovým rozhodnutím zabezpečuje aplikáciu zásady vzájomného uznávania rozhodnutí justičných orgánov členských štátov EÚ na rozhodnutia, ktorými bola uložená trestná sankcia spojená s odňatím slobody s cieľom uľahčenia sociálnej nápravy odsúdených. Návrh zákona ustanovuje pravidlá, podľa ktorých súdy Slovenskej republiky uznajú a vykonajú rozsudky vydané v inom členskom štáte Únie, a stanovuje pravidlá pre odovzdanie výkonu týchto rozhodnutí vydanými súdmi Slovenskej republiky do iného členského štátu Európskej únie.
 V čl. II sa navrhuje novelizácia zákona č. 221/2006 Z. z. o výkone väzby v znení neskorších predpisov v súvislosti s rozšírením aplikácie zákona popri predbežnej a vydávacej väzbe aj na väzbu na zabezpečenie výkonu cudzieho rozhodnutia v zmysle § 14 návrhu zákona.
 Poprosím o prerokovanie tohto návrhu zákona. Ďakujem pekne.
 Rovnako ako v predchádzajúcom zákone, spravodajkyňu bude vykonávať pani poslankyňa Edita Pfundtner a prosím ju, aby nás oboznámila s výsledkom rokovania výborov. Nech sa páči.
 Ďakujem. Vážený pán predsedajúci, vážená pani ministerka, kolegyne, kolegovia, Ústavnoprávny výbor Národnej rady ako gestorský výbor k vládnemu návrhu zákona o uznávaní a výkone rozhodnutí, ktorými sa ukladá trestná sankcia spojená s odňatím slobody v Európskej únii a o zmene a doplnení zákona č. 221/2006 Z. z. o výkone väzby v znení neskorších predpisov, podáva v zmysle rokovacieho poriadku spoločnú správu výborov Národnej rady Slovenskej republiky.
 Národná rada Slovenskej republiky uznesením z 18. októbra 2011 pod číslom 658 pridelila predmetný vládny návrh zákona na prerokovanie výborom: Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť a Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva a národnostné menšiny. Poslanci Národnej rady Slovenskej republiky, ktorí nie sú členmi výborov, ktorým bol vládny návrh zákona pridelený, neoznámili v určenej lehote gestorskému výboru žiadne stanovisko k predmetnému návrhu zákona.
 Vládny návrh zákona o uznávaní a výkone rozhodnutí, ktorými sa ukladá trestná sankcia spojená s odňatím slobody v Európskej únii a o zmene a doplnení zákona o výkone väzby v znení neskorších predpisov, odporúčali schváliť: Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky uznesením z 22. novembra 2011 pod číslom 335 a Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva a národnostné menšiny uznesením z 15. novembra 2011 pod číslom 93. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť rokoval o vládnom návrhu zákona 22. novembra 2011, neprijal však platné uznesenie, nakoľko predložený návrh nezískal potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných poslancov.
 Z uznesení výborov Národnej rady Slovenskej republiky vyplýva tento pozmeňujúci návrh.
 V čl. III sa slová "1. januára 2012" nahrádzajú slovami "1. februára 2012".
 Vychádzajúc z predpokladaného termínu schválenia predmetného návrhu zákona a vzhľadom na lehoty stanovené pre ďalší ústavný proces a vyhlásenie v Zbierke zákonov je treba deň účinnosti zákona zosúladiť s týmito lehotami. Gestorský výbor odporúča tento pozmeňujúci návrh schváliť.
 Gestorský výbor na základe stanovísk výborov k predmetnému vládnemu návrhu zákona uvedených pod bodom III tejto správy a stanovísk poslancov gestorského výboru vyjadrených v rozprave odporúča Národnej rade Slovenskej republiky vládny návrh zákona o uznávaní a výkone rozhodnutí, ktorými sa ukladá trestná sankcia spojená s odňatím slobody v Európskej únii a o zmene a doplnení zákona č. 221/2006 Z. z. o výkone väzby v znení neskorších predpisov (tlač 499), schváliť v znení schváleného pozmeňujúceho návrhu uvedeného v tejto spoločnej správe.
 Spoločná správa výborov Národnej rady Slovenskej republiky o prerokovaní vládneho návrhu zákona o uznávaní a výkone rozhodnutí, ktorými sa ukladá trestná sankcia spojená s odňatím slobody v Európskej únii a o zmene a doplnení zákona č. 221/2006 Z. z. o výkone väzby v znení neskorších predpisov, v druhom čítaní bola schválená uznesením Ústavnoprávneho výboru Národnej rady Slovenskej republiky z 22. novembra 2011 pod číslom 349. Týmto uznesením výbor zároveň poveril spravodajkyňu predložiť návrh podľa príslušných ustanovení rokovacieho poriadku Národnej rady Slovenskej republiky.
 Vážený pán predsedajúci, prosím, aby ste otvorili rozpravu k predmetnému vládnemu návrhu zákona. Ďakujem.
 Ďakujem, pani spravodajkyňa, za uvedenie výsledkov rokovania výborov.
 A teraz otváram rozpravu. Nedostal som žiadnu písomnú prihlášku, preto sa pýtam, kto sa hlási ústne? Nikto. Vyhlasujem aj v tomto prípade rozpravu za skončenú a prerušujem rokovanie o tomto bode programu.
 Tak ako sme si ráno dohodli, bod o zdravotných sestrách bude prerokovávaný až po schválení rozpočtu, a preto nasledujúcim bodom je prvé čítanie o
 vládnom návrhu zákona o energetike a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
 Je uverejnený ako tlač 562 a pridelenie výborom je v rozhodnutí č. 579.
 Vítam na rokovaní pána ministra hospodárstva Slovenskej republiky, pána Juraja Miškova, a žiadam ho, aby vládny návrh zákona uviedol. Nech sa páči.
 Juraj Miškov, minister hospodárstva SR
 Príjemné dobré ráno. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, návrh zákona o energetike a o zmene a doplnení niektorých zákonov predkladám v súlade s plánom Legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2011.
 K vypracovaniu nového zákona oproti pôvodne plánovanej novele zákona č. 656/2004 Z. z. o energetike pristúpilo ministerstvo z dôvodu potreby rozsiahlej legislatívnej úpravy vyplývajúcej z tzv. tretieho energetického balíčka, ako aj z potrieb aplikačnej praxe.
 Cieľom predloženého návrhu je najmä transpozícia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ Európskeho spoločenstva z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/Európskeho spoločenstva o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom.
 Predloženým návrhom ministerstvo okrem zabezpečenia transpozície smernice o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a smernice o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom zosúlaďuje jednotlivé ustanovenia pôvodného zákona o energetike s nariadeniami tretieho energetického balíčka a zabezpečuje súlad s nariadením Európskeho parlamentu a Rady 994/2010 o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávky plynu.
 Návrh zákona stanovuje nový režim možnosti, ako oddeliť výrobné a dodávateľské činnosti od prevádzky prenosovej sústavy alebo prevádzky prepravnej siete, výrazne posilňuje práva odberateľov elektriny a odberateľa plynu s dôrazom na ochranu zraniteľných odberateľov a zaručuje všetkým odberateľom elektriny a plynu v domácnosti využívať univerzálnu službu, to je právo na dodávky elektriny v určitej kvalite za primerané, transparentné, porovnateľné a nediskriminačné ceny.
 V tejto súvislosti by som rád poznamenal, že pri príprave tohto návrhu zákona boli za najvyššiu prioritu pokladané riešenia v prospech koncového odberateľa energie.
 Domácnosti budú viac chránené proti praktikám nečestných dodávateľov elektriny a plynu. Domácnosti budú tiež vybavené právom bezplatne odstúpiť od zmluvy pri neodôvodnenom náraste ceny alebo pri nedohodnutej zmene iných podmienok.
 K návrhu zákona okrem väčšej ochrany odberateľov elektriny a plynu v domácnosti sa zvyšuje aj miera ich informovanosti, upravuje sa urýchlenie procesu dodávateľa, zmeny dodávateľa, zavádza sa inštitút mimosúdneho vyrovnania sporov, kde sa odberateľ v domácnosti môže rozhodnúť nepostupovať súdnou cestou, ale využiť toto rýchlejšie konanie.
 Predložený návrh zákona nebude mať vplyv na rozpočet verejnej správy, sociálne vplyvy ani vplyv na životné prostredie. Očakáva sa pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie a na informatizáciu spoločnosti. Navrhovaná právna úprava je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ostatnými zákonmi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.
 Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľujem si vás požiadať o podporu predloženého návrhu zákona. Ďakujem.
 Ďakujem, pán minister, zaujmite miesto určené pre navrhovateľov.
 A teraz dávam slovo predsedovi navrhnutého gestorského výboru pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu poslancovi Stanislavovi Janišovi, aby nás informoval, aby nás oboznámil s úvodnou spravodajskou informáciou. Nech sa páči.
 Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Kolegyne, kolegovia, dovoľte, aby som predložil v prvom čítaní spravodajskú informáciu k vládnemu návrhu zákona o energetike a doplnení niektorých zákonov, ktorý všetci majú pod tlačou 562.
 Návrh bol doručený poslancom Národnej rady v stanovenej lehote 15 dní pred schôdzou Národnej rady. Ja konštatujem, že uvedený návrh spĺňa po formálno-právnej náležitosti povinnosti uvedené v rokovacom poriadku. Zo znenia návrhu je zrejmý účel navrhovanej úpravy.
 Čo sa týka obsahu tohto zákona, jedná sa o kľúčový zákon v energetike. Je nový a reflektuje na tretí energetický balíček. My sme o tomto už s pánom ministrom na mojej komisii rozprávali. Niektoré veci si budeme musieť dojasniť, ale na to všetko je druhé čítanie, aby sme niektoré veci, ktoré treba, aby sme ich doladili.
 Vychádzajúc z oprávnení, ktoré pre mňa ako spravodajcu vyplývajú z § 73 zákona, odporúčam, aby sa Národná rada uzniesla na tom, že po rozprave odporučí uvedený návrh zákona prerokovať v druhom čítaní.
 Navrhujem Národnej rade, aby návrh zákona prerokoval ústavnoprávny výbor, výbor pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu aj ako gestorsky výbor. A súčasne odporúčam, aby výbory predmetný návrh zákona prerokovali v druhom čítaní do 30 dní a v gestorskom výbore do 32 dní od prerokovania zákona v prvom čítaní.
 Otváram všeobecnú rozpravu. Pretože ani pri tomto návrhu zákona nie sú písomné prihlášky zo strany pánov poslancov do rozpravy, alebo poslankýň, tak sa pýtam, kto sa hlási do rozpravy ústne? Pán poslanec Ľubomír Jahnátek, pán poslanec Vladimír Faič. Dvaja poslanci. Uzatváram možnosť prihlásiť sa do rozpravy.
 Slovo má pán poslanec Ľubomír Jahnátek, nech sa páči.
 Ľubomír Jahnátek, poslanec NR SR
 Ďakujem pekne, pán predsedajúci, za slovo. Vážený pán minister, vážené dámy, vážení páni, dovoľte mi, aby som sa vyjadril k tomuto zákonu roka, by som povedal, na ministerstve hospodárstva, lebo implementáciu tretieho energetického balíka sme očakávali veľmi dlho a už dávno uplynula lehota pre členské štáty Európskej únie na implementáciu tretieho balíka. Táto skončila 3. marcom 2011. Bohužiaľ, do tejto doby ministerstvo hospodárstva nepredložilo zákon.
 Možno si niektorí pamätáte, že kvôli zachráneniu reputácie Slovenskej republiky som vo februári predkladal ja implementáciu tretieho energetického balíka, ktorý obsahoval 96 paragrafov. Čiže bol to rozsiahly zákon, ktorý bol, samozrejme, zamietnutý s poznámkou, si pamätám, slová pána exštátneho tajomníka na ministerstve hospodárstva Chrena, že má 17 výhrad... (Ruch v sále. Prerušenie vystúpenia predsedajúcim).
 Prepáčte, pán kolega. Prosím, páni... Pán kolega, prepáčte, chcem vám pomôcť teraz. Páni kolegovia a kolegyne, vystupuje pán poslanec k návrhu zákona v rozprave. Poprosím vás, aby ste sa stíšili alebo aby ste to, čo si potrebujete povedať, urobili mimo rokovacej sály.
 Nech sa páči, pán kolega.
 Takže, vážené dámy, páni, tento krátky exkurz do nedávnej histórie som povedal úmyselne preto, lebo keď som si prečítal nový energetický zákon alebo nový zákon o energetike a k tomu ale musia nutne nadväzovať ďalšie zákony, ako je zákon o regulácii, zákon o jadrovom fonde, potvrdila sa mi moja predtucha, že vlastne ako budú tieto zákony koncipované.
 Pán minister povedal vo svojom úvodnom slove, že tento zákon je koncipovaný v prospech koncového užívateľa. Ja s týmto výrazom nesúhlasím. Tento zákon, ale aj ďalší zákon, ktorý budeme preberať, zákon o regulácii, je písaný energetickými monopolmi a je výhradne v prospech energetických monopolov. Bohužiaľ, znovu sa vraciame pred rok 2006, znovu sa vraciame do prelomových rokov 2002/2003, kedy sa neuveriteľným spôsobom pod taktovkou Mikuláša Dzurindu ako predsedu vlády dala neuveriteľná moc monopolom, či pri obsadzovaní predstavenstva pri schvaľovaní 52-percentným podielom na valných hromadách, čo vlastne absolútne paralyzovalo Slovensko, a dneska im znovu uvoľňujeme priestor, hoci tento priestor im už bol zablokovaný a čiastočne eliminovaný. Znovu to vraciame do starej polohy.
 Dámy, páni, tento zákon má tri také základné zložky.
 Prvou zložkou alebo prvou časťou, prvou rozsiahlou časťou celého tohto zákona sú opísané paragrafy z pôvodnej 656-ky zo starého zákona o energetike, čo je dobré, lebo sú to najmä pojmové veci, vzťahové veci. Čiže je to v poriadku, sú to dobré veci, tie treba opísať a tie netreba meniť, lebo sú vyhovujúce a prekonali desať rokov svojej existencie.
 Potom je tam ďalšia časť, ktorá je prepisom alebo tou skutočnou implementáciou tretieho energetického balíka, čiže dostali sa tam veci z príslušných smerníc Európskej komisie a prepísali sa bez nejakej ďalšej podúpravy, aby vyhovovali alebo aby boli naštelované na slovenské podmienky, na slovenskú energetiku, na obchodovania a vôbec na ten vzťah, aký v energetike na Slovensku je, na čo sme mali obrovskú šancu. Lebo práve pri implementáciách európskych smerníc si každý členský štát môže prispôsobiť niektoré tie časti európskej smernice vo svoj prospech.
 V tejto časti skutočne, pokiaľ som ju čítal, som sa musel viackrát usmiať nad tu ohnivým vystupovaním pána Chrena, keď tu horlivo vystupoval, že má 17 zásadných pripomienok voči môjmu návrhu zákona o implementácii tretieho energetického balíka. Lebo, dámy, páni, keď si prečítate tento návrh a porovnáte s mojím, tak tam máte celé strany a desiatky strán opísaných - opísaných -, to, čo bolo vo februári predložené, máte dneska prepísané sem, ale mne to nevadí. V poriadku, lebo je to implementácia tretieho energetického balíka a je to východisko z európskej smernice.
 Len časom také vystúpenia, aké urobil pán Chren, sú veľmi smiešne a dneska musí veľmi trápne sledovať takúto kritiku, lebo vtedy bol proti, a teda by mal teoreticky byť proti tejto implementácii aj dneska, alebo pri schvaľovaní tohto energetického balíka.
 Ale to, čo je najhoršie na tom, na celej štruktúre tohto zákona, je, že vypadli veci, ktoré chránili, skutočne chránili slovenského odberateľa, či fyzickú osobu, či právnickú osobu, ktoré sa pri privatizácii energobloku nevedeli zachytiť, neodhadli sa, ale sa aj nechceli. Lebo keby niekto chcel chrániť pri privatizácii slovenského odberateľa, určite by im nedal 52 % potrebu na schvaľovanie všetkých rozhodnutí pri valných hromadách a nedal by im právo obsadiť štyroch zo siedmich členov predstavenstva. Čiže ani vtedy nebola snaha chrániť slovenského odberateľa. Preto až po skúsenostiach v roku 2008 a 2009 sa dopĺňali do zákona o energetike nové ustanovenia, ktoré ukazovali, čo je na predchádzajúcej legislatíve alebo vo vzťahu k ochrane domáceho odberateľa zlé.
 Prvým takým momentom bola jar - máj 2008, kedy bol ešte veľký boom ekonomiky, veľký rozvoj priemyselnej výroby a veľké nároky na elektrickú energiu. V štáte Európskej únie sa pri nákupe alebo pri cenovej regulácii viac-menej pridržiavajú burzových cien alebo cien, ktoré vznikajú na aukciách organizovaných Lipskou burzou. Čiže Lipská burza je takým merítkom pre Európsku úniu, ako by asi mali vypadať ceny elektrických energií. V máji 2008 sa udialo to, že Enel, Enelu sa nepáčili vtedy ceny, ktoré sú na Európskej únii, teda v Lipsku a ktoré sú záväzné pre Európsku úniu, tak si vymyslel vlastnú aukciu. Vlastnú aukciu, vlastne zákon mu to nezakazoval, výsledkom tejto aukcie bolo, poslal si tam štyroch obchodníkov svojich, ktorí vygenerovali cenu na 92 eur za MWh, pritom na Lipskej burze bola vygenerovaná cena 60 eur za MWh.
 Čiže naši odberatelia domáci, oni nemôžu kúpiť elektrickú energiu zvonku, môžu v obmedzenom merítku. My máte len 13 TWh prenosové profily a potrebujeme 28 TWh na Slovensku. Čiže keď niekto rozpráva, že si môže kúpiť energiu zo zahraničia, je to hlúposť. Môže si maličký odberateľ. Ale veľký odberateľ si nemôže, lebo ju nemá kade preniesť a v kýbloch ju nosiť nebude. Nemáme prenosové sústavy nastavené tak, aby sme mohli pokryť spotrebu elektrickej energie na Slovensku z dovozu. My musíme vyrábať a predávať túto energiu na slovenskom trhu.
 A to Enel veľmi dobre vedel. Vygeneroval túto cenu, donútil odberateľov veľkých, ako U.S. Steel, Podbrezová, Slovnaft, nakúpiť v máji 2008 elektrickú energiu za 87 eur za MWh. Nato nastúpila v septembri hospodárska kríza a tieto podniky sa skutočne dostali do kŕču a už sme ich dorazili úplne plynovou krízou, ktorá vznikla v januári 2009.
 Čiže takéto tri základné skutočnosti nastali negatívne, ktoré tie podniky dorážali každú chvíľu ďalej.
 Aby sa nezopakovala táto neférová hra Enelu, my sme dali do zákona o energetike, že áno, aukcie môžu byť, ale pravidlá pre aukcie musí niekto schvaľovať. Povedali sme, nech ich schvaľuje ÚRSO. ÚRSO je nezávislý orgán, ÚRSO bolo menované prezidentom, čiže je to orgán apolitický, nemá tam vplyv ministerstvo hospodárstva, sú závislí vlastne len na svojom rozhodnutí. A prijalo sa skutočne opatrenie, že tieto aukcie môže schvaľovať len ÚRSO, čiže aukcie môžu prebehnúť len vtedy, keď budú schválené ÚRSO-m. ÚRSO bolo takisto zo zákona poverené, že bude prihliadať a dohliadať na priebeh týchto aukcií, aby sa nestalo to, že štyria obchodníci urobia 70 otočiek pri cenách a potom povedali, že z posledných dvadsiatich najvyšších cien stanovujeme výslednú predajnú cenu. Toto sa, bohužiaľ, udialo. Čiže aby sa to nezopakovalo, sme povedali, že aj na priebeh aukcie bude dohľadať ÚRSO a povie, či aukcia bola v poriadku, alebo nebola, a či tie ceny sú potom záväzné.
 Na burzu nemohol ísť hocikto. Musel byť obchodník s elektrickou energiou, musel mať na to príslušnú licenciu a skôr, než išiel na burzu, musel mať zmluvy s výrobcom elektriny, s prenosovou sústavou a s distribučkou. Čiže musel to byť seriózny obchodník. Nemohol to byť nejaký pouličný náturista, ktorý sa zrazu prebudil, že dneska by bolo dobré zarobiť napríklad, lebo je voľný trh s energiou, tak idem predávať po domoch - a potom to dopadne tak, ako máme skúsenosti z televízií, že vlastne ľudia preskočia na iné firmy a zistí sa, že nemajú vôbec zabezpečenú energiu.
 Čiže my sme zaviazali týchto obchodníkov, že musia mať tieto zmluvy urobené a musia byť registrované. Vtedy bola záruka, že ten obchodník s elektrickou energiou sa bude aj seriózne správať.
 Dámy, páni, tieto podmienky všetky, to je § 29, 33 atď., všetky vypadli. Všetko odtiaľ vypadlo, nič tam nie je. Dneska je povedané v zákone, ktorý predkladá ministerstvo hospodárstva, každý sa môže zúčastniť aukcie. Vlastne aukcia už nie je ničím podmienená. Či niekto pôjde cez aukciu, alebo nepôjde, je úplne jedno. Keď si Enel znovu vymyslí dneska aukciu, akú chce, tak už mu štát nemôže ani pozrieť sa a možno sa nemôže prísť ani pozrieť do tej miestnosti, kde tá aukcia bude prebiehať, lebo dneska sme im toto celé uvoľnili, celé sme to zrušili a jednoducho sme povedali, je voľný trh, je liberalizovaný trh a každý má právo sa správať, ako chce.
 Áno, to platí tam, kde je konkurencia. Ale liberalizácia v takomto ponímaní nikdy nemôže platiť v sieťových odvetviach. Sieťové odvetvia je špeciálny druh trhu, ktorý musí byť regulovaný, a preto aj Európska komisia zaviedla regulačné úrady, lebo si je sama vedomá, že v prípade sieťových odvetví neexistuje voľná liberalizácia. Môže tam byť konkurencia, ale nemôže to byť úplne len na vôli tohto dodávateľa, lebo vy nemáte fyzicky inú šancu sa k tej energii dostať ako cez vlastníka príslušnej distribučky, prenosovky alebo výrobcu. Bohužiaľ, v energetike rozhoduje fyzika nad ekonomikou. A to si musí každý uvedomiť.
 Čiže toto je prípad elektriny.
 Prípad plynu. Všetci sa veľmi dobre pamätáte, čiže idem teraz, lebo to je štruktúrované: elektrina, plyn. Všetci si veľmi dobre pamätáte rok 2009, keď nastala plynová kríza. Keď sa úplne zatvorili kohútiky plynu a nedostávali sme nič. Ani kubík cez toto potrubie. Nebola legislatíva pripravená, neboli technické podmienky pripravené, ale to je teraz vedľajšie.
 Ale čo bolo podstatné? V zimnom období Slovensko potrebuje na vlastnú spotrebu, to znamená pre priemysel, pre vykurovanie verejnej správy, nemocníc, bytoviek a podobne a pre domácu spotrebu, zhruba 28 mil. kubíkov denne. Na Slovensku existujú zásobníky plynu s celkovou kapacitou asi 2,72 mld. kubíkov. Čiže teoreticky je tu dostatok plynu nato, aby sme vedeli prekonať nejaké obdobie. V roku 2009 vzhľadom na to, že sme nemali celkom až naplnené a dokonca jeden zásobník sme mali v rekonštrukcii, čiže nemali sme tieto množstvá, potrebovali sme vyťažiť alebo dodať do sústavy 28 mil. kubíkov denne. Bohužiaľ, vedeli sme dávať len 21. Jednoducho SPP nám tvrdilo, že viac to nevydá, pokiaľ máme pozerať aspoň na horizont dvoch týždňov, nevieme viac ako 21 mil. kubíkov denne vyťažiť, a preto sa musela zastaviť prevádzka v tisíc najväčších podnikoch, najväčších spracovateľoch na Slovensku. Veľmi dobre si na to pamätáte. A bola veľká obava, či sa vôbec nezastavia aj úrady a verejná správa.
 SPP nás klamalo, ale to sme zistili až neskôr. To sme zistili až potom, keď sme pustili ÚRSO a poslali sme ich, lebo nám nesedeli bilancie. Viete, že vtedy sme zasadali dennodenne na krízovom dispečingu, a keď sme si tri-štyri dni začali porovnávať údaje, tak tieto údaje nám prestali sedieť, v zásobníku. Tak sme sa pýtali SPP-ákov, v čom je problém, dávali nám neslané-nemastné odpovede, tak sme tam poslali ÚRSO protizákonne. V tom čase protizákonne sme ich tam poslali: Choďte ich skontrolovať, aký je tam vôbec stav.
 Dámy, páni, viete, čo sme zistili? Osem miliónov kubíkov nám naši drahí priatelia a naši strategickí investori predávali do Rakúska. Rakúsko malo pritom plné zásobníky. Osem miliónov kubíkov denne odchádzalo do Rakúska a my sme dostali k dispozícii 21, čiže keby sme z toho dostali 7 mil. kubíkov, nemuseli sme zastaviť fabriky na Slovensku. Priemysel mohol pokračovať naďalej, ako bol rozbehnutý. Toto nám urobili naši drahí strategickí investori, ktorých pozval pán Mikloš s pánom Dzurindom v roku 2002, aby podnikali slávne a neobmedzene na Slovensku. Toto sa udialo, toto sa stalo, toto bol fakt.
 Reakcia. Vláda okamžite zareagovala a povedala: A dosť! Za prvé, kto chce obchodovať na trhu s plynom na Slovensku, musí mať desatinu svojej zásoby v zásobníku na Slovensku. To znamená, fyzicky musí byť plyn na Slovensku, lebo vtedy ešte neexistoval reverz. Reverz sme vymysleli asi až po piatich dňoch, technicky sme zrealizovali asi po piatich-šiestich dňoch plynovej krízy. Vtedy sa došlo na to, ako sa dá rýchlo za 24 hodín urobiť reverz. On sa urobil len cez potrubia, že sa otočil tok, to bolo dočasné riešenie, ale stačilo to na tú dobu.
 Ďalej sme povedali, že každý predajca musí mať minimálne 30-dňovú zásobu plynu na Slovensku pri úplnom odstavení dodávok plynu na území Slovenskej republiky. To boli férové podmienky voči odberateľom, voči tým, ktorých ste, pán minister, nazvali, že je to v prospech koncového odberateľa. Toto bolo v prospech koncového odberateľa, že bude mať ten koncový odberateľ, či občan, či fabrika, či nemocnica, či škola, bude mať aj pri 30 dňoch odstávky plynu, bude mať naďalej tento plyn k dispozícii, lebo my máme tak vysoké zásoby zemného plynu, že nám umožňujú, a máme ho fyzicky naskladovaný na Slovensku, nám umožňuje aj v čase krízy a už dneska aj pri reverznom toku, vlastne sme mali šancu doteraz, až do tohto zákona, Slovensko malo šancu, že sa už plynová kríza na Slovensku už nikdy nezopakuje. Prijatím tohto zákona sme znovu tam, kde sme boli.
 Znovu hrozí, a viete, že tie vzťahy Ukrajina - Rusko znovu sú čudné. Znovu sa môže stať, že aj z technických dôvodov môže vypadnúť plyn. Som zvedavý, čo potom budeme robiť, ako sa budeme škrabať a kto si spomenie, že ministerstvo hospodárstva vyhodilo túto základnú zásadu pre plynárov zo zákona a nikto nevie prečo, a pritom to odôvodňuje, že je to v prospech zákazníka. Nie. To je v prospech SPP. Lebo, samozrejme, SPP má v tých peniazoch uložené prostriedky.
 Tam sú ešte ďalšie podmienky pre núdzový stav, kedy rozhoduje ministerstvo hospodárstva. To je znovu vonku. Kedy nemôže rozhodovať vlastník zariadení. Vzhľadom na to, že je núdzový stav, musí nastúpiť štát. Štát musí rozhodnúť. Ako dneska štát rozhodol, že títo, pokiaľ hovoríme o lekároch, že musia nastúpiť do roboty, aj keď sú vo výpovedi alebo majú skončený pracovný pomer. Čiže sú krízové stavy, kedy musí rozhodnúť štát. A bola tam jedna z podmienok, že ministerstvo hospodárstva preberá kompetencie pri núdzovom stave a rozhoduje, čo sa bude uprednostňovať, ktorá dodávka pre ktorého koncového odberateľa. Dneska to tam všetko, dámy, páni, vypadlo a tento zákon zostal neslaný-nemastný voči špecifikám na slovenskom energetickom trhu.
 Pri európskych normách existujú dva základné spôsoby, ako sa dostávajú do prostredia členského štátu Európskej únie. Sú smernice a sú riadiace akty, ktoré sa automaticky preberajú bez akéhokoľvek pripomienkovania, a potom sú smernice a nariadenia, ktoré sa implementujú.
 Dámy, páni, preto sú tieto dve formy, lebo pri implementácii sa predpokladá, že v tom procese implementácie si štát urobí určité vlastné prispôsobenia týchto európskych smerníc vzhľadom na ekonomickú silu obyvateľstva a historické podmienky, ktoré v tom štáte vznikli. Preto bolo potrebné túto zásadu využiť aj pri vypracovaní zákona o energetike. A keby sme sa držali tejto zásady, verím, že tento zákon by vyzeral inak.
 Dámy a páni, nechcem do tohto vnášať politiku. Toto sú praktické veci, ktoré vyzneli v roku 2008 a 2009, keď nastala skutočná kríza v energetike a keď sme sa všetci čudovali, ako máme slabo pripravenú legislatívu.
 Ja prosím pána ministra, aby prešiel so svojimi kolegami ešte raz tento zákon, prosím poslancov, ktorí budú vo výboroch prerokovávať tento zákon v druhom čítaní, a takisto aj ostatných poslancov, aby sa na tento zákon pozerali ako občania Slovenskej republiky a aby odložili politické okuliare.
 Na vystúpenie pána poslanca s faktickou poznámkou ako jediný pán poslanec Chren, nech sa páči.
 Ďakujem veľmi pekne. Vážený pán kolega, niekoľkokrát som počas vášho vystúpenia začul svoje meno, tak, hovorím, z toho dôvodu by som chcel zareagovať.
 Tento zákon je veľmi dôležitý zákon. Je to doslova zákon roka v oblasti energetiky. Keď som ešte bol na ministerstve hospodárstva, bolo pre nás naozaj veľmi ťažké stíhať všetky časové lehoty, pretože to, čo sme tam našli, nám jednoducho nedovoľovalo nadviazať na nejakú už vykonanú prácu a predložiť veľmi rýchlo kvalitný zákon, ktorý by sme našli niekde v šuflíku pripravený.
 Každopádne tak ako aj ja k vášmu návrhu zákona, ktorý ste pri rovnakej téme predložili v prvej polovici tohto roka, som naozaj priniesol 17 zásadných pripomienok a upozornil som doslova na desiatky nedostatkov vašej právnej úpravy. Myslím si, že určite osobne v tejto oblasti privítam diskusiu, naozaj to nie je politická záležitosť, je to veľmi odborná záležitosť, možno azda až na ten boj o toho nominanta na regulačnom úrade, ktorý je nominantom strany SMER.
 Tu by som možno upozornil na to, že keď SMER prišiel k vláde, tak jednoducho prišiel, odvolal všetkých ľudí z nezávislého úradu, ktorí tam boli menovaní na presne stanovené obdobie, proste všetkých odvolal, Regulačnú radu vymenil za Radu pre reguláciu, zmenil iba názov a dosadil tam komplet všetkých nových ľudí. To bola doslova noc dlhých nožov.
 Nič také sa v tomto zákone dnes nedeje, ale každopádne ja osobne budem s vami veľmi rád diskutovať o vašich pripomienkach k zákonu, pretože je to naozaj veľmi dôležitý zákon. A tu treba politikárčenie odložiť bokom, jednoducho si sadnúť a dohodnúť sa.
 Nech sa páči, pán poslanec Jahnátek, môžte reagovať.
 Ďakujem pekne. Pán kolega, hovorili ste o všetkom, len nie o tých 17 podmienkach, čiže ste priznali, že vlastne nie je vecný argument, rozlíšenie medzi tým, čom som predložil vo februári, a tým, čo je predložené teraz. A on nie je, skutočne nie je. Ale ešte raz opakujem, mne to nevadí. Mne to nevadí, nech tie zásady európskej smernice sú tam, len ich bolo treba trošku došpecifikovať. Mne to nevadí.
 A nie je pravda, že ste boli v časovom strese. Vy ste trikrát predložili zákon, ktorý ste nazvali implementácia tretieho balíka, trikrát ste to predkladali a trikrát ste riešili - alebo dvakrát a tretíkrát bol pokus - a vždy ste riešili len otázku predsedu ÚRSO. Vykašľali ste sa na celú implementáciu tretieho energetického balíka aj pod vaším vedením, ešte keď ministerstvo bolo. Neriešili ste tento problém, riešili ste len personálne veci na ÚRSO.
 A že nebol pripravený zákon? Pán kolega, keby ste sa boli lepšie informovali, bol nový zákon a novela zákona, dve formy boli a - krútite hlavou, ale ešte raz, ten zákon bol pripravený na ITO. Dneska predkladáte ITO, nič viac, nič menej. Akurát, že ste minuli ďalšie prostriedky ministerstva hospodárstva na poradcov, ktorí vám prepísali to, čo tam napísané už bolo.
 Ako posledný v rozprave vystúpi pán poslanec Faič, nech sa páči.
 Vladimír Faič, poslanec NR SR
 Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, kolegovia, kolegyne, nazdávam sa, že môj kolega Ľubomír Jahnátek z vecného hľadiska odborne zdôvodnil, že predloženie zákona o energetike a zákona o regulácii sieťových odvetví je len zakrytý snahou alebo povinnosťou implementovať tretí energetický balíček. Nazdávam sa, že niet o tom pochýb, že je to tak aj vzhľadom na tie tri pokusy, ktoré tu už boli.
 Chcem ale zvýrazniť inú stránku a nazdávam sa, že oveľa dôležitejšiu. Dámy a páni, tieto dva zákony v plnej miere zvýrazňujú pozíciu súčasnej vlády v zmysle prijatého zákona č. 356 z tohto roku, ktorým sa dopĺňa Ústava Slovenskej republiky, pretože týmto ústavným zákonom sa výslovne vylučuje pôsobnosť v rozhodovaní o zásadných opatreniach na zabezpečenie hospodárskej a sociálnej politiky Slovenskej republiky.
 Dámy a páni, pod alebo na pozadí toho chaosu, ktorý je okolo zdravotníctva, ja neviem, kauza odpočúvaní a všetkého, je toto jeden z dôležitých momentov, ktorý by nikto z nás, ak sa skutočne reálne chceme pozrieť na celú situáciu, nemal ďalej pustiť, pretože tieto zákony naozaj pod rúškom pokusu transponovať tretí energetický balíček zásadným spôsobom idú zasahovať do riadenia celej spoločnosti.
 Nechcem vás vyrušovať, páni, ale keby ste aj vy mňa nevyrušovali. Ak je to možné...
 Pán poslanec Chren, prosím vás, sadnite si na miesto, môžte potom diskutovať.
 V piatich bodoch by som tieto argumenty zvýraznil:
 - Prvý je zmena spôsobu vykonania cenovej regulácie zavedením tzv. korekčného faktora. Hovorím o obidvoch zákonoch, pretože to s tým súvisí, čo spôsobí, a o tom hovoria všetci, enormný nárast cien.
 - Je tu ďalej zásadná zmena vplyvu štátu v subjektoch, kde štát vlastnil väčšinový podiel akcií, napr. SPP, samozrejme.
 - Závažné obmedzenie nezávislosti úradu.
 - Ďalej pri menovaní predsedu absolútna eliminácia úlohy prezidenta.
 - Vypadá v piatom bode aj príjem do štátneho rozpočtu tým, že sa zahraničným podnikateľom budú automaticky udeľovať licencie na podnikanie v energetike.
 Zopakujem teda svoj argument, a chcem tým zdôvodniť aj svoj návrh, pán spravodajca, nepokračovať v rokovaní o tomto návrhu zákona v zmysle rokovacieho poriadku, pretože v plnej miere zodpovedá obmedzeniam, ktoré boli prijaté v novele Ústavy Slovenskej republiky. A budeme sa pokúšať urobiť všetko pre to, aby tento zákon alebo obidva zákony prerokované v Národnej rade už neboli, pretože táto vláda nemá už kompetencie na tak zásadné zmeny hospodárskej a sociálnej politiky Slovenskej republiky.
 Pán poslanec Chren ako jediný sa hlási do faktickej poznámky, nech sa páči.
 Ďakujem veľmi pekne. Pán kolega, napomenuli ste ma, hoci som sa naozaj snažil vás nevyrušovať, ale musím povedať, že to, čo ste povedali, naozaj nestálo za to, aby to človek počúval. Povedali ste niekoľko neprávd.
 Nepravda prvá, korekčný faktor sa má prejaviť v enormnom zvýšení cien. Korekčný faktor, pán kolega, nehovoria to naozaj všetci, ale odborníci hovoria, že korekčný faktor umožní napríklad zvýšenie cien postupne premietať niekoľko rokov tak, aby nedopadlo v jednom konkrétnom danom roku na spotrebiteľov a, naopak, umožní, ak napríklad SPP vyjedná teraz nižšie ceny plynu so svojím dodávateľom z Ruska, umožní to, aby toto zníženie mohlo byť spotrebiteľom vrátené v budúcom roku. Pretože ak by sa to nestihlo do tohto roka, tak už by ho spotrebitelia nikdy nemohli dostať. Korekčný faktor jednoducho umožňuje na základe rozhodnutia nezávislého regulátora rozdeliť zvýšenie alebo zníženie cien na viac rokov, ak sa nezávislý regulátor tak rozhodne. Ak sa nerozhodne, jednoducho nič sa nestane.
 Povedali ste, že štát môže stratiť vplyv strategických podnikov, kde má akcie. No ten môže stratiť len takým spôsobom, že sa implementuje ITO, systém, ktorý prikazuje Európska únia a ktorý váš pán kolega Jahnátek povedal, že údajne mal pripravený aj on taký istý systém. Čiže nič zlé sa nedeje v tejto novele.
 No a keď hovoríte o menovaní, ja len musím upozorniť na to, že na regulačnom úrade stále sedí váš nominant, nominant strany SMER - SD. Naša vláda neurobila to, že by zrušila nezávislý regulačný orgán a nahradila ho novým len preto, aby vymenila tam všetkých ľudí tak, ako to urobil SMER, keď prišiel a urobil na ÚRSO noc dlhých nožov.
 Pán poslanec Faič, môžete reagovať.
 Ďakujem za slovo. Pán kolega, ja, samozrejme, oceňujem vašu snahu zdôvodniť veci, ktoré sa ťažko dajú zdôvodniť, ale to moje vystúpenie smerovalo k jednému: táto vláda nemá už kompetencie vstupovať na slovenskú politickú scénu s tak závažnými zákonmi, ktoré zasahujú výrazným spôsobom do hospodárskej a sociálnej politiky Slovenskej republiky v zmysle ústavy, v zmysle toho obmedzenia, ktoré sa prijali v ústavnom zákone. A môžete sa akokoľvek krútiť a akokoľvek sa iste zle cítite pri tom, že už tá vláda takú kompetenciu nemá, ale je to skutočne tak.
 Vyhlasujem rozpravu za skončenú. Pán minister, chcete zaujať stanovisko? Nie. Pán spravodajca? Áno.
 Dámy a páni, je pravda, že je to veľmi vážny zákon. Je to zákon, nielen kde gro hrá fyzika preto, lebo energia a premeny a nosiče je hlavne o fyzike, ale je to aj zákon ekonomický a je to aj zákon, ktorý má dopad na obyvateľstvo a má dopad aj na hospodárstvo cez firmy. A preto treba s kľudnou hlavou pristupovať, ak prejde do druhého čítania, pristupovať k určitým veciam, ktoré v zákone musia byť pomenované a naformulované úplne jasne, aby nedochádzalo k rôznym, k rôznym výkladom.
 My sa musíme popasovať aj s takým pojmom, ako je energetická chudoba. Musíme sa s ňou popasovať aj legislatívne, aj vecne, ako ideme riešiť energetickú chudobu. Energie cien nepôjdu dole, pôjdu hore. A čo my musíme alebo čo musia dodávatelia urobiť pre to, aby sme obyvateľstvo uchránili od tohto zvyšovania. Preto bude treba v druhom čítaní viesť veľmi silnú a serióznu diskusiu na pôde výboru pre hospodárstvo, aby tento zákon spĺňal aj túto funkciu.
 Nechcem zachádzať do detailov, či korekčný faktor, aký je, čo je. Ale tak ako je dnes naformulovaný, dá sa vysvetľovať rôzne. A myslím, že tak ako je naformulovaný, nedovoľuje, nedovoľuje, alebo jedna verzia výkladu nedovoľuje korigovať to v rokoch, ale dokonca že to umožňuje robiť skokové zvyšovania cien.
 Toto sú ale veci odborné, ktoré si musíme jasne s ministerstvom vysvetliť, a ak sú na to rôzne pohľady a rôzne výklady, tak to musíme naformulovať tak, aby sa každý v tom cítil doma, aby každý vedel, aj regulátor, aj odberateľ, aj dodávateľ jasne bol zadefinovaný v týchto jednotlivých pojmoch. Je to zákon veľmi ťažký, nie je to jednoduchý zákon. Prirovnal by som ho k zákonu o elektronických komunikáciách, ktorý je tiež veľmi špecifický, ale zas na druhej strane na výbore sme sa vysporiadali aj s inými ťažšími vecami a ja si myslím, že spolupráca výboru a ministerstva hospodárstva dospeje k takým pozmeňovacím návrhom a k takým úpravám, kde sa všetci nájdeme a budeme môcť spokojne schváliť.
 vládnom návrhu zákona o regulácii v sieťových odvetviach, tlač 563.
 Pán minister hospodárstva, nech sa páči, máte slovo.
 Ďakujem veľmi pekne. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, predloženým návrhom zákona o regulácii v sieťových odvetviach ministerstvo zabezpečuje prebratie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/72 Európskeho spoločenstva z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou, ktorou sa zrušuje smernica 2033/54 Európskeho spoločenstva a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/73 Európskeho spoločenstva z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom.
 Predložiť návrh zákona o regulácii v sieťových odvetviach ako samostatný návrh prijalo ministerstvo s cieľom zabezpečiť prehľadnosť a zrozumiteľnosť právnej úpravy vzhľadom na počet novelizácií doteraz platného zákona o regulácii sieťových odvetví, ako aj navrhovaný rozsah novely tohto zákona. Dôležitým momentom boli aj významné koncepčné zmeny súvisiace s tretím energetickým balíčkom.
 Týmto návrhom zákona ministerstvo v zmysle smernice Európskej únie navrhuje zveriť všetky právomoci národného regulačného úradu orgánu Úradu pre reguláciu sieťových odvetí a zároveň zachovať Radu pre reguláciu ako nezávislý kolektívny, odvolací a konzultačný orgán voči vymedzeným rozhodnutiam Úradu pre reguláciu sieťových odvetví.
 Súčasne tiež navrhuje, aby predsedu a podpredsedu úradu volila a odvolávala Národná rada Slovenskej republiky.
 Opatrenia obsiahnuté v navrhovanej právnej úprave sú zamerané najmä na podporu liberalizácie trhu s elektrinou a zemným plynom, na zlepšenie práv a informovanosti odberateľov a na podporu regionálnej spolupráce. Úrad bude spolupracovať s ostatnými regulačnými orgánmi, Európskou agentúrou pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky a Európskou komisiou s cieľom napredovania integrácie trhov s elektrinou a plynom.
 Návrhom zákona sa zabezpečuje vyššia nezávislosť regulačného úradu, jeho právomoci v oblasti určovania regulovaných cien, ako aj kontrolnej činnosti v regulovaných subjektoch. Úrad bude zabezpečovať uplatňovanie transparentných a nediskriminačných pravidiel na trhu. Úradu je zverená zároveň pôsobnosť najmä v oblastiach, ktorými sú určovanie regulačnej politiky v rozsahu zodpovedajúcom pôsobnosti úradu: normotvorba, vydávanie všeobecne záväzných právnych predpisov, príprava pravidiel trhu a spolupráca pri návrhoch iných všeobecne záväzných právnych predpisov v oblasti pôsobnosti úradu, vykonávanie cenovej regulácie v sieťových odvetviach, rozhodovanie vo vymedzených oblastiach vecnej regulácie, monitorovacia pôsobnosť v rozsahu vyžadovanými smernicami, kontrolná a sankčná pôsobnosť, a to vo vzťahu k povinnostiam regulovaných subjektov ustanovených alebo určených na základe zákona o regulácii v sieťových odvetviach, zákona o energetike a nariadenia Európskej únie pre oblasť vnútorného trhu s elektrinou a plynom.
 Navrhovaná právna úprava je plne v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, s ostatnými zákonmi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná. Návrh zákona nebude mať vplyv na rozpočet verejnej správy, sociálne vplyvy ani vplyv na životné prostredie. Očakáva sa pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie a informatizáciu spoločnosti.
 Teraz dávam slovo poslancovi pánovi Janišovi, aby podal spravodajskú informáciu, nech sa páči.
 Ďakujem za slovo, pán podpredseda. Výbor pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu ma určil za spravodajcu k tomuto vládnemu návrhu zákona, k novému zákonu o regulácii v sieťových odvetviach, ktorý všetci máme pod tlačou 563.
 Konštatujem, že pri predkladaní bol dodržaný rokovací poriadok, tak v lehote na predloženie, tak aj po formálno-právnej stránke uvedený návrh spĺňa všetko, čo požaduje rokovací poriadok.
 Tento zákon je dvojička k zákonu o energetike a je úplne nový. Vzhľadom na dosť časté a rozsiahle novely sa konštituuje nový návrh zákona. Možno o to je to ťažšie porovnávať to so súčasným preto, lebo je úplne nový a ťažšie sa to dáva dokopy, ale zásada je v tom lepšie vychytať veci, keď nie ste ovplyvňovaní tým, čo bolo v minulosti.
 Čo sa týka môjho spravodajcovania, budem odporúčať, aby Národná rada, alebo odporúčam Národnej rade, aby prerokovala návrh zákona v druhom čítaní, a budem odporúčať, aby návrh zákona prerokoval ústavnoprávny výbor a výbor pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu a tento výbor aj ako gestorský.
 Súčasne budem navrhovať a odporúčať, aby výbory prerokovali návrh zákona v druhom čítaní do 30 dní a v gestorskom výbore do 32 dní odo dňa prerokovania v Národnej rade.
 Otváram rozpravu a pýtam sa, či sa hlási niekto ústne do rozpravy. Ako jediný pán poslanec Jahnátek. Končím možnosť sa prihlásiť ústne do rozpravy.
 Ďakujem pekne opäť za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, vážené dámy, páni, začnem tým, čím končil pán spravodajca, skutočne zákon o regulácii je dvojička k zákonu o energetike a je to už, by som povedal, tá skôr vykonávajúca zložka problematiky energetiky, ktorá sa už priamo dotýka koncového odberateľa vzhľadom na to, že hovorí o mechanizme, spôsobe a výpočte koncových cien a vôbec o systéme, ako sa koncová cena pre koncového užívateľa vyrátava. O to je dôležitejší tento zákon a o to musí byť väčší dôraz na to, aby pri spracovaní takto dôležitého zákona sa skutočne precizovala každá veta, každá kapitola, každý paragraf, aby sa naplnila tá základná požiadavka a očakávaný cieľ, ktorý sa očakáva od Slovenskej republiky aj v Bruseli, aby došlo k vytváraniu spravodlivých cien pre potreby občanov v členských štátoch a v našom prípade pre odberateľov v Slovenskej republike.
 Tento zákon reaguje znovu na potreby, ale v tomto prípade nie občanov, ale skôr si myslím, na politické záujmy a komerčné záujmy aktérov, ktorí by mali neskôr v procese regulácie pôsobiť.
 Nie je tu pán kolega Chren, ktorý povedal, že nechali ste našich nominantov v ÚRSO a že nič ste s tým neurobili. Nie, páni! Trikrát ste išli odpáliť vedenie ÚRSO a trikrát sa vám to nepodarilo, lebo ste to robili amatérskym spôsobom. Iný výraz na to nie je. Keby ste mali trošku sofistikovaný prístup, tak by sa vám to asi aj bolo podarilo, no ale nepodarilo sa vám to, chvalabohu.
 Čo sa týka ale samotného zákona. Viete, bol tu už pri zákone o energetike spomínaný korekčný faktor, ale ten patrí do regulácií. Korekčný faktor je jedna, s prepáčením, hlúposť. Hlúposť preto, že popiera už existencia tohto fenoménu, popiera zásady regulácie a spravodlivých cien. Popiera ich v tom, že regulátor je povinný zohľadniť všetky oprávnené náklady dodávateľa energií do cenovej kalkulácie a bez rozdielu na to, či sú tie cenové náklady skokové, plynulé alebo klesajúce, jednoducho ich musí zohľadniť. Korekčný faktor hovorí o tom, že pokiaľ je nejaká vyššia zmena, ja poviem, aj prečo vznikol pojem korekčný faktor, tak sa môže tento nárast ceny rozpustiť do niekoľkých rokov. Čiže cenový nárast sa môže rozpustiť do niekoľkých rokov, to znamená, keď v prvom roku povedzme mal byť nárast ceny 20 %, tak korekčný faktor mu to umožní, ja neviem, po piatich percentách cez 4 roky postupne navyšovať, čím ale dochádza vlastne k zmrazeniu zisku toho monopolu alebo toho dodávateľa, lebo on nevie, aká bude situácia v inflácii, na trhu s energiami o 3 roky, o 4 roky. A môže sa kľudne stať, že tam tie burzové ceny klesnú, on sa k tej cene nedostane, čiže on je ukrivdený. On sa má právo v tom prípade súdiť so štátom. A my mu nemôžme zabrániť. Bohužiaľ, keď urobí hlúpe nákupy a tieto mu ÚRSO uzná, no ten občan to musí zaplatiť.
 Celý korekčný faktor vznikol preto, lebo práve hlúpe nákupné ceny zrealizovalo SPP. SPP nakúpilo v jednom balíku 100 % plynu pre potreby Slovenskej republiky, nakúpilo ich podstatne drahšie ako ich materské firmy, to znamená E.ON, RWE a Gaz de France. Gaz de France a E.ON majú podstatne mäkšie ceny od Gas Exportu, ako má SPP, resp. Gas Holding, ktorý je 49-percentný akcionár SPP. Čiže toto sú ceny zle nakúpené, a preto sme my dneska atakovaní, že musíme zvyšovať ceny plynu, lebo, bohužiaľ, tie nákladové ceny sú také, aké sú, a je to obrovská chyba SPP.
 Ja som bol v tom čase minister, keď sa tieto ceny realizovali a žiadali sme SPP, aby nám umožnili vstúpiť do rokovaní o cenách, odmietli to, zásadne to odmietli. Nedovolili nám. Potom sme sa pokúšali, aby nakúpili len 75 % z celkového balíka potreby plynu a 25 % nech si nechajú na nákup na svetových burzách, kde v čase klesajúcich cien, viem veľmi elegantne si rozpustiť zlú nákupnú cenu. Neposlúchli ani tento argument a dneska je výsledok, že máme zafixované ceny, a tento nárast bude dlhodobo pokračovať, on musí, pokiaľ nedôjde k nejakému výraznému zníženiu inej nákladovej položky, a preto sa vymyslel tento paškvil, ktorý sa nazýva korekčný faktor, ktorý má vlastne odsúhlasiť alebo umožniť to postupné navyšovanie, ktoré SPP očakáva.
 Nevýhodu, tou tienistou stránkou toho korekčného faktora je, že pokiaľ vznikajú nadnáklady pri zlom odhade ceny, lebo v čom sú vždy škriepky, či má byť cena plynu taká alebo onaká, závisí od toho, ako odhadne budúce nákladové položky v cene SPP a ako ich odhadne ÚRSO. ÚRSO má vlastné analýzy, povie, budete mať takýto vývoj, SPP má vlastnú analýzu. Pri tejto formulácii, ktorá je tu napísaná v tejto regulačnej politike, je, že keď sa SPP pomýli a dá nižšie nákladové ceny, tak ich musí ÚRSO na budúci rok zohľadniť. Pri súčasnej právnej úprave to neexistuje.
 My tvrdíme, také predsa niečo neexistuje, také nemôže byť. Záväzné ceny musia byť záväzné aj pri zlom odhade, lebo to je vecou a problémom SPP, že niečo zanedbalo, niečo podcenilo, a jednoducho každý, kto sa pohybujete na trhu, raz zarobíte, raz prerobíte, jednoducho takéto niečo neexistuje, a preto existuje práve ten korekčný nešťastný faktor, ktorý má zahmliť celú túto politiku a celú túto problematiku.
 To, čo mne vadí, že sa absolútne cez regulačný zákon odstavil štát od možnosti nejakým spôsobom hovoriť do cien, nie schvaľovať, hovoriť do cien, boli dve možnosti doteraz v právnej úprave.
 Jedna právna úprava hovorila o tom, že pri cenových návrhoch musí rozhodovať valná hromada a vo valnej hromade sa hlasovalo 51 : 49, to jediné, čo sme si dokázali pri tej nešťastnej privatizácii vydobyť, teda neskôr až v roku 2009, to znamená, že musel aj štát zdvihnúť ruky za to, či oprávnenie na cenové zvýšenie je aktuálne, alebo nie. Toto už v zákone vypadlo, nie je tam, na škodu veci a na škodu slovenského spotrebiteľa. Štát si jednoducho takto umyl ruky a predal, nás to nezaujíma, je to vec SPP, nech zdiera slovenský národ, koľko chce, veď sú naši drahí priatelia, dali sme im to, dali sme im dobrú, lukratívnu hračku, tak nech sa s tým pekne hrajú ďalej.
 Druhý nástroj bol, že keď sa už urobil cenový výmer, ministerstvo hospodárstva ho mohlo pripomienkovať, nie zmeniť. Mohlo ho pripomienkovať. A ÚRSO pokiaľ neuznalo pripomienky ministerstva hospodárstva, bolo povinné na svojej webovej stránke stanovisko ministerstva hospodárstva zverejniť. K čomu bol tento akt? Samozrejme, ministerstvo hospodárstva nevedelo zmeniť ceny, ale odberateľ mal zo zákona právo sa sťažovať na cenu súdnou cestou a argumenty ministerstva hospodárstva boli vysokokvalifikované, ktoré umožnili tomu zákazníkovi ich použiť pri súdnom procese.
 Dámy, páni, ruku na srdce, kto z vás ovláda štruktúru ceny? Nikto v tejto sále. Nikto. A neovládajú ju dokonca už ani odborníci, lebo je tak komplikovaná. A teraz si zoberte, že vy v tejto komplikovanej štruktúre sa máte dožadovať spravodlivej ceny. Veď vy neviete, aká je štruktúra, preto neviete ani, či je tá cena správna, alebo nesprávna, a preto bolo ministerstvo hospodárstva, ktoré malo odborníkov a ktoré vedelo tie argumenty a tie veci vytiahnuť, ktoré boli neprávom vsunuté do cenovej kalkulácie.
 Mohol sa zákazník aspoň odvolať voči cene v starej právnej úprave. Dámy, páni, v novej vládnej úprave, v novom návrhu zákona o regulácii už zákazník môže len reklamovať cenu. Čiže nemôže žiadať zmenu ceny, môže len reklamovať cenu. To je zásadný rozdiel v ponímaní cenotvorby na Slovensku. Čiže ten konečný spotrebiteľ sa dostal úplne niekde na koniec záujmu celého procesu energetického loby a znovu je návrh dodávateľ plynu a distribútor, lebo dneska sa zákazník už nemôže ani ohradiť voči tejto cene.
 Čiže absolútne neplatí, že aj tento zákon bol písaný v prospech odberateľa. Tento zákon bol písaný v prospech SPP, v prospech energetického monopolu, ktorý sme odovzdali v roku 2002 do rúk zahraničných investorov a ktorí z toho bohate žijú doteraz, a ešte im posilňujeme ich postavenie. Je to skutočne tragédia, že sme sa nedokázali ani po 10 rokoch privatizácie poučiť a trošku chrániť slovenský trh a slovenského občana. Ale, bohužiaľ, je to napísané v tomto zákone a ja vás na to upozorňujem.
 Čo sa týka vôbec pôsobnosti úradu regulačného. Prekrýva sa to s tým, čo bolo povedané pri energetickom zákone. Vypadla tá kontrolná možnosť napríklad pri schvaľovaní aukcií a pravidiel pre aukcie. Jednoducho to tam nie je, ale o tom som už hovoril, čiže aukcie si dneska môže robiť každý, kto chce, ako chce a vygenerovať ceny, aké chce. Nemôže ÚRSO vykonávať dohľad nad priebehom aukcií a, samozrejme, v § 5 ods. 2 písm. a) vypadla povinnosť ÚRSO zverejňovať stanoviská ministerstva hospodárstva ku všetkým cenovým výmerom.
 Dámy, páni, tento rok sa oslavovalo 10. výročie založenia ÚRSO. Desať rokov bola dosť dlhá doba na to, aby sme povedali, či ÚRSO je správne nastavené, alebo treba s ním robiť naprieč politickému spektru. Ja sám som bol na kvázi medzinárodnej konferencii, aj pán predseda bol, ale to boli pochvalné slová. Ale realita je taká, ak chceme urobiť regulačný úrad nezávislý, musí predsedu regulačného úradu menovať prezident minimálne z dvoch kandidátov. My sme to neurobili. Moja chyba, uznávam, že to bola chyba.
 Ale dneska meníme zákon, dneska je ideálna príležitosť, poďme k tomuto modelu, tak ako je to pri členoch regulačnej rady, urobme aj v prípade regulačného úradu. Dajme návrh jeden zo strany vlády, druhý zo strany parlamentu a nech si pán prezident vyberie a nech si preverí, či títo kandidáti sú dobrí. Ja si myslím, že keď prezident bude menovať predsedu regulačného úradu, ten regulačný úrad dostane oveľa väčšiu vážnosť, ale aj oveľa väčšiu zodpovednosť. Čiže vráťme sa naspäť k tomuto modelu a dajme túto kompetenciu prezidentovi republiky.
 To, čo je zarážajúce, je v tomto návrhu zákona o regulácii, že vypadli kompetencie Regulačnej rady. Dámy a páni, to v podstate znamená to, že ten, kto sa dostane na čelo regulačného úradu, je neobmedzená osoba na 6 rokov; 6 plus 6 ešte môže byť. Toho človeka nemá právo nikto kritizovať, nikto odvolať a nikto ho donútiť urobiť nejaké nápravné opatrenia. Takto sú dneska postavené kompetencie predsedu regulačného úradu a takto sú znížené kompetencie Regulačnej rady. Regulačná rada nemôže voči predsedovi absolútne nič. Doteraz bol predseda Regulačnej rady menovaný a odvolávaný na návrh Regulačnej rady. Čiže bola tu kontrolná funkcia na predsedu z Regulačnej rady.
 Regulačná rada schvaľovala - schvaľovala, nielen prerokovávala - regulačnú politiku a rozsah cenovej regulácie. Dneska to robí len regulačný úrad, to znamená, jeho štatutár predseda regulačného úradu buď dá pod niečo podpis, alebo nedá, a nikto ho nevie donútiť, aby regulačnú politiku alebo rozsah cenovej regulácie zmenil v prospech občana alebo v prospech kohokoľvek, jednoducho bude to jeho výsostná právomoc.
 Je to neuveriteľné, akú právomoc sme dali do rúk jednej osoby. Neuveriteľné! Tento človek rozhoduje o cenách energií na celom Slovensku pre každého jedného občana, pre každého jedného odberateľa. Čiže vráťme to naspäť do polohy, aby mal každý nejaký kontrolný orgán. To znamená, nech ho buď kontroluje prezident, alebo nech ho kontroluje, tohto predsedu Regulačnej rady, nech kontroluje Regulačná rada. V opačnom prípade sa môže stať, že sa udeje niečo podobné, že niektorý minister si urobí zo spravodajských služieb svoju hračku a potom vychádzajú veci také navonok, aké vychádzajú, ale našťastie tu bol aspoň kontrolný mechanizmus, ale v tomto prípade kontrolný mechanizmus ani nebude. Čiže je to veľmi zlé, pokiaľ to takto celé dopadne.
 Dámy, páni, v § 12, kde sa hovorí o cenovej regulácii, tam v bode q) vypadol odstavec, kde sa regulovali aj dodávky plynu pre výrobu tepla pre domácnosti. Ja som zvedavý, ako budú vyzerať ceny tepla vo vašich bytovkách, keď začne každá tepláreň priamo obchodovať a dohadovať si cenu plynu s SPP. Jednoducho už nebudú regulovaní. Budú si robiť, čo chcú, nevidím jeden dôvod. Zrušili ste, teda navýšili ste spotrebné dane na tento plyn, ale prečo nenecháte aspoň možnosť regulácie týchto cien cez regulačný úrad? Je mi to nejasné a veľmi rád si vypočujem argument, prečo sa to tak stalo.
 A čo sa týka regulačnej politiky, no jednoducho ministerstvu už do toho nič, Regulačnú radu do toho nič, už je to vecou len regulačného úradu, a pritom určite vystúpia diskutéri, ktorí povedia, dámy, páni, ale úrad musí byť nezávislý.
 No tak viete, ako je to nezávislé? Zoberte si len vedľajšie Rakúsko. V Rakúsku návrh na cenové konanie dáva ministerstvo hospodárstva. Vo Francúzsku, ktoré je Mekka v elektrickej energii, ktorá má 86 % výroby cez jadrový spôsob, tam je dokonca vytvorená funkcia komisára vlády v regulačnej rade, ktorý má za úlohu posudzovať regulačnú politiku štátu s politikou vlády. Čiže sú tam priamo dosadení ľudia. Len my sa tu hráme na pápežskejších, ako je pápež, a vytvárame priestor pre nebezpečné loby, ktoré už vzniká a ktoré sa už teší, že keď takto zbrzdený zákon o regulácii prejde, už sa vidia v tomto prostredí a môžem vám zaručene povedať, že tento priestor je veľmi bonitný. Veľmi bonitný. A zrejme tí, ktorí tvorili tento zákon, vedia o tej bonite a tešia sa na ňu.
 Na vystúpenie pána poslanca s faktickými poznámkami dvaja. Končím možnosť sa prihlásiť do faktických.
 Ďakujem veľmi pekne. Pán kolega, povedali ste veľa vecí, na ktoré by sa dalo reagovať. A dovoľte mi zareagovať len pár protiotázkami.
 Otázka prvá. Povedali ste, že SPP schválilo nevýhodnú zmluvu na príliš veľa, príliš drahého plynu v čase vášho ministrovania, kvôli ktorej všetci na Slovensku dnes musia platiť drahý plyn. Chcem sa vás teda opýtať: Ako hlasovali vaši nominanti, nominanti ministerstva hospodárstva a nominanti strany SMER - SD v predstavenstve SPP pri schvaľovaní tohto kontraktu dlhodobého na nákup plynu od spoločnosti Gazprom Export? Hlasovali za tento nevýhodný a dlhodobý kontrakt, kvôli ktorému teraz hrozí každý rok zdražovanie plynu na Slovensku o viac než 20 %? To je prvá otázka.
 Druhá otázka ku korekčnému faktoru, o ktorom ste toľko hovorili. Ak sa nám podarí vyrokovať zníženie ceny plynu so spoločnosťou Gazprom Export spätne od 1. januára tohto roka a neexistuje na Slovensku korekčný faktor, na základe čoho by ste chceli ľuďom vrátiť prípadné preplatky za plyn, za ktorý platili viac, než zaň platiť museli?
 Otázka tretia. Ak ÚRSO urobí zlé predikcie a odhadne zle vývoj kurzu a zle stanoví regulovanú cenu a potom zahraniční akcionári podnikov, či už elektrárenských, alebo plynárenských, budú žalovať štát, tak ako dnes je na stole niekoľko predarbitrážnych výziev o stámilióny eur z čias vašej vlády, kto zaplatí tieto škody za Slovenskú republiku vzniknuté zlou reguláciou z čias vašej vlády a pôsobenia vášho nominanta na Úrade pre reguláciu sieťových odvetví?
 Najviac ma, pán kolega, ale zaujíma ten nevýhodný kontrakt na nákup plynu schválený za vašej vlády a vašimi ľuďmi.
 Pán poslanec Lazár.
 Ladislav Lazár, poslanec NR SR
 Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Na Slovensku platí staré príslovie, že "reči sa hovoria a chlieb sa je". A pravda je taká, že aj napriek tomu, že systematicky sa tvárime, že tu parlament prijíma zákony na ochranu spotrebiteľa a že tieto zákony nie sú v prospech monopolov, pravda je taká, že nárast cien je omnoho väčší, než to bolo v minulosti.
 A jeden z takých konkrétnych zákonov. Veď nie tak dávno sme tu mali, asi polroka dozadu, myslím, že pán Jurčík to dával, kde sme zrušili zákon, ktorým valné zhromaždenie schvaľovalo cenové návrhy. Prečo to tak bolo? Bolo to tak preto, pretože štát má síce 51 % v SPP, ale reálne nevie rozhodnúť o ničom. Takže bolo rozhodnuté, že valné zhromaždenie musí schváliť cenový návrh.
 Ako je tomu dnes na základe vašich prijatých zákonov? Je tomu tak, že už to neschvaľuje ani Dozorná rada, ani ministerstvo hospodárstva, ani Fond národného majetku. Čiže toto je konkrétny výsledok. Konkrétny výsledok napríklad v Košiciach konkrétne je, že predstavenstvo navrhlo navýšenie cien o 30 % napríklad tepla. To sme nemali za desať rokov takéto navýšenie. Tak netvárme sa, že prijímame zákony, ktoré sú v prospech občanov, v prospech spotrebiteľa.
 My jednoznačne vytvárame podmienky len a len v prospech veľkých monopolov a zjednodušujeme im situáciu. A štát umelo a systematicky oslabuje svoju pozíciu, aby sa mohol tváriť, že však predsa my za to nemôžeme na ministerstve, veď to oni. Ale vy im vytvárate tie podmienky a vy im dávate tieto nástroje do ruky.
 Takisto aj dnes tieto zákony, je skutočne veľmi prekvapujúce, že to predkladá minister za stranu, ktorá povalila vládu, a podľa mňa vláda nemá kompetenciu na to, aby takéto zásadné zákony bez súhlasu prezidenta predkladala do parlamentu dnes, v tomto čase. A my požiadame prezidenta, aby zastavil tento proces, pretože sú to zákony, ktoré zásadným spôsobom ovplyvňujú hospodársky život nielen podnikov, ale hlavne aj občanov.
 Pán poslanec Jahnátek, samozrejme, môžte reagovať na faktické poznámky.
 Pán kolega Chren, budem reagovať. Vy ste spomenuli len prvú časť vety. Ja som povedal, že bolo to za môjho ministrovania, ale zároveň som povedal, že sme sa snažili dostať sa do cenových jednaní, lebo sme si boli istí, že vyjednáme lepšiu cenu ako SPP a že nás k tomu nepustili.
 Na vašu konkrétnu otázku, ako hlasovali zástupcovia štátu v SPP pri tejto zmluve: nijako. Lebo táto zmluva nebola v predstavenstve SPP, pán kolega. Ešte raz vám opakujem, nebola. Bolo to prísne tajné a cenu uzatváral len obchodný zástupca Gas Holdingu s Gazprom Exportom, čiže nebolo to ani na SPP prerokovávané. To je za prvé.
 Ako chceme vrátiť preplatky? No tak, ako sa vracajú doteraz. Jednoducho je na to výmer, pokiaľ v elektrine alebo v plyne máte preplatok, tak vám ho každý vráti a je to, normálne vám to vrátia na účet.
 A ak urobí SPP, pardon, ak urobí ÚRSO zlé ceny, čo sa stane? No to sa stalo za vlády Mikuláša Dzurindu, že tam zle vypísali ceny, potom boli z toho súdne procesy, no a zaplatí to štát. Ale prečo by to mal platiť odberateľ, keď chybu urobil štátny orgán? Prečo by mal každý odberateľ, každý občan zaplatiť za chybu úradníka v ÚRSO nejakú pokutu? No zaplatí to štát, zaplatí to v podstate ministerstvo financií zo štátneho rozpočtu. A potom nech si niekto robí poriadky s tým, kto vyrátal tie ceny. Ale v žiadnom prípade nesúhlasím, aby nejakú chybu úradníka na ÚRSO platili občania Slovenskej republiky.
 Vyhlasujem rozpravu o tomto bode programu za skončenú. Pán minister, chcete? Nie. Pán spravodajca? Áno.
 Ďakujem za slovo, pán podpredseda. Je tu debata, je fakt, že máme nový zákon o ÚRSO a ten prvý bol prijatý v roku 2001 a potom bol mnohokrát novelizovaný. A jedno, čo sa v tomto zákone mení, je v podstate konštituovanie úradu a Regulačnej rady ako takej. A je dilema a je, fakt, na otvorenú diskusiu, čo urobí úrad nezávislejším a či zachovať model z roku 2011, kde je konštituovanie úradu, do tohto konštituovania boli vtiahnuté tri najvyššie ústavné funkcie: prezident, Národná rada a vláda. Alebo pri posilnení právomocí úradu to necháme len na Národnú radu Slovenskej republiky. V druhom čítaní, aj vo výbore, aj tu v pléne, sa môžeme na túto tému pobaviť, čo je lepšie pre nezávislosť úradu, aby bol odbremenený aj od politických tlakov jednej či druhej strany a mohol, fakt, rozhodovať len na základe fyzikálnych, ekonomických a matematických pravidiel.
 Ďakujem. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu a prerušujem rokovanie do 11.10 hod. O 11.10 hod. budeme hlasovať o prerokovaných zákonoch. Prerokovali sme päť zákonov, takže o piatich zákonoch začneme hlasovať o 11.10 hod.
 Vážené panie poslankyne, páni poslanci, pristúpime k jednotlivým hlasovaniam. Prosím, aby ste si zaujali miesta v rokovacej sále.
 Pristúpime k hlasovaniu v druhom čítaní o
 vládnom návrhu zákona, ktorým sa dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov, tlač 597.
 Dávam teraz slovo spoločnému spravodajcovi z výboru pre sociálne veci pánovi poslancovi Zoltánovi Horváthovi, nech sa páči.
 Zoltán Horváth, poslanec NR SR
 Ďakujem pekne za slovo. Konštatujem, že v rozprave vystúpili poslanci: Blahová, Ondruš a pani Tomanová. Pán predsedajúci, prosím, najprv dajte hlasovať o návrhoch spoločnej správy, o bodoch 1 až 6 s odporúčaním gestorského výboru schváliť.
 Prítomných 132 poslancov, za 70, proti 0, zdržalo sa 51 poslancov, 11 nehlasovalo.
 Keďže sme odhlasovali všetky body zo spoločnej správy, prosím, dajte hlasovať o pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu, ktoré podala pani poslankyňa Blahová.
 Nech sa páči, prezentujme sa a hlasujme o návrhu pani poslankyni Blahovej.
 Prítomných 139 poslancov, za 138, zdržal sa 1 poslanec.
 Konštatujem, že tento návrh pani poslankyne bol schválený.
 Konštatujem, že sme odhlasovali všetky návrhy zo spoločnej správy a z rozpravy. Sme v treťom čítaní. Pán predsedajúci, otvorte rozpravu, prosím.
 Otváram rozpravu v rámci tretieho čítania a pýtam sa, či sa hlási niekto do rozpravy. Nie. Vyhlasujem rozpravu za skončenú.
 Prosím, pán predsedajúci, dajte hlasovať o návrhu zákona ako o celku so stanoviskom gestorského výboru schváliť.
 Prítomných 139 poslancov, za 78, zdržalo sa 60 a 1 nehlasoval.
 Konštatujem, že tento vládny návrh zákona sme schválili.
 vládnom návrhu zákona o uznávaní a výkone rozhodnutí, ktorými sa ukladá trestná sankcia nespojená s odňatím slobody alebo probačné opatrenie na účely dohľadu v Európskej únii, tlač 498.
 Prosím teraz spoločnú spravodajkyňu z ústavnoprávneho výboru pani poslankyňu Editu Pfundtner, aby uvádzala hlasovanie.
 Edita Pfundtner, poslankyna NR SR
 Ďakujem, vážený pán predsedajúci. Informujem, že k vládnemu návrhu zákona v rozprave nikto nevystúpil. Z uvedeného dôvodu navrhujem, aby sme pristúpili k hlasovaniu v druhom čítaní o pozmeňujúcom návrhu zo spoločnej správy. Preto prosím, pán predsedajúci, aby ste dali hlasovať o pozmeňujúcom návrhu zo spoločnej správy, ktorým sa mení účinnosť návrhu zákona v § 25 z 1. januára 2012 na 1. februára 2012 s odporúčaním gestorského výboru schváliť.
 Prítomných 138 poslancov, za 78, zdržalo sa 59 poslancov a 1 nehlasoval.
 Konštatujem, že tieto návrhy sme schválili zo spoločnej správy.
 Ďakujem. Keďže sme odhlasovali všetky pozmeňujúce návrhy, prosím, pán predsedajúci, dajte hlasovať o postúpení návrhu zákona do tretieho čítania ihneď.
 Prítomných 139 poslancov, za 79, 59 sa zdržalo, 1 nehlasoval.
 Sme v treťom čítaní, preto otváram rozpravu a pýtam sa, či sa hlási niekto do rozpravy v tomto čítaní. Konštatujem, že nie. Vyhlasujem rozpravu za skončenú.
 Pani spravodajkyňa.
 Prítomných 139 poslancov, za 80, zdržalo sa 59.
 Konštatujem, že vládny návrh zákona sme schválili.
 Budeme teraz pokračovať v druhom, teda hlasovaním v druhom čítaní o
 vládnom návrhu zákona o uznávaní a výkone rozhodnutí, ktorými sa ukladá trestná sankcia spojená s odňatím slobody v Európskej únii a o zmene a doplnení zákona č. 221/2006 Z. z. o výkone väzby v znení neskorších predpisov, tlač 499.
 Pani poslankyňa ako spoločná spravodajkyňa, nech sa páči, máte slovo.
 Vážený pán predseda, dovoľujem si vás informovať, že k vládnemu návrhu zákona v rozprave nevystúpil nikto. Z uvedeného dôvodu navrhujem pristúpiť k hlasovaniu v druhom čítaní o pozmeňujúcom návrhu zo spoločnej správy.
 Dajte, prosím, hlasovať o pozmeňujúcom návrhu zo spoločnej správy, ktorým sa mení účinnosť návrhu zákona v čl. 3 z 1. januára 2012 na 1. februára 2012, s odporúčaním gestorského výboru schváliť.
 Prítomných 139 poslancov, za 79, 60 poslancov sa zdržalo hlasovania.
 Konštatujem, že tento návrh zo spoločnej správy sme schválili.
 Nakoľko sme schválili prednesený pozmeňujúci návrh, prosím, pán predsedajúci, dajte hlasovať o postúpení návrhu zákona do tretieho čítania ihneď.
 Prítomných 138 poslancov, za 79, zdržalo sa 59.
 Otváram rozpravu v rámci tohto čítania, do ktorej sa nikto nehlási, preto ju vyhlasujem za skončenú.
 Pani spoločná spravodajkyňa.
 Prezentujme sa a hlasujme o návrhu zákona tak, ako uviedla pani spoločná spravodajkyňa Pfundtner.
 Prítomných 137 poslancov, za 79, zdržalo sa 57, 1 nehlasoval.
 Vládny návrh zákona sme schválili.
 Teraz prosím predsedu gestorského výboru pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu pána poslanca Stanislava Janiša, aby uviedol hlasovanie v prvom čítaní o
 vládnom návrhu zákona o energetike a o zmene a doplnení niektorých zákonov, tlač 562.
 Ďakujem za slovo, pán podpredseda. V rozprave vystúpili dvaja páni poslanci. Pán kolega Faič dal návrh, aby sme nepokračovali v rokovaní o tomto zákone. Dajte, prosím, o tomto hlasovať.
 Prezentujme sa a hlasujme o tomto návrhu pána poslanca nepokračovať v rokovaní.
 Prítomných 138, za 62, proti 59, zdržalo sa 17 poslancov.
 Pán podpredseda, dajte, prosím, hlasovať o tom, že Národná rada prerokuje predložený návrh zákona v druhom čítaní.
 Prítomných 139 poslancov, za 79, proti 60 poslancov.
 Národná rada sa rozhodla, že tento návrh zákona prerokuje v druhom čítaní.
 Nech sa páči výbory.
 Pán podpredseda, dajte, prosím, hlasovať o tom, že prideľujeme predmetný návrh zákona ústavnoprávnemu výboru a výboru pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu aj ako gestorskému a že výbory prerokujú návrh zákona do 30 dní a gestorský do 32 dní od prerokovania zákona.
 Prítomných 139 poslancov, za 80, 59 poslancov sa zdržalo hlasovania.
 Pán poslanec Janiš, nech sa páči.
 Ďakujem. Pán predseda, v rozprave vystúpil jeden pán poslanec. Nezaznel žiaden pozmeňujúci, procedurálny návrh, preto dajte hlasovať o tom, že prerokujeme predložený návrh zákona v druhom čítaní.
 Prítomných 139 poslancov, za 79, proti 58, 2 sa zdržali.
 Konštatujem, že Národná rada sa rozhodla, že tento návrh zákona prerokuje v druhom čítaní.
 Dajte, prosím, hlasovať o tom, že prideľujeme návrh zákona ústavnoprávnemu výboru a výboru pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu aj ako gestorskému výboru a aby výbory prerokovali návrh zákona do 30 dní a gestorský do 32 dní od prerokovania návrh zákona v Národnej rade v prvom čítaní.
 Prítomných 139 poslancov, za 78, proti 1, zdržalo sa 58 poslancov, 2 nehlasovali.
 Konštatujem, že Národná rada pridelila návrh výborom, určila gestorský výbor, takisto aj lehoty výborom na prerokovanie tohto návrhu zákona v druhom čítaní.
 Vážené panie poslankyne, páni poslanci, teraz by sme mali hlasovať ešte o
 návrhu na zmeny v zložení výborov.
 Máte ho rozdaný pod tlačou 593 v novom znení. To znamená, že navrhuje sa zvoliť pána poslanca Richarda Sulíka za člena zahraničného výboru a pána poslanca Ľubomíra Galka za člena Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelanie, vedu, mládež a šport.
 Chce sa niekto z poslancov vyjadriť k tomuto návrhu? Nie. Takže pristúpime k hlasovaniu.
 Prosím, prezentujme sa a hlasujme o tomto návrhu.
 Prítomných 135 poslancov, za 127, 7 sa zdržali, 1 nehlasoval.
 Konštatujem, že uznesenie sme schválili.
 Vážené panie poslankyne, páni poslanci, dnes ešte prerokujeme dva zákony, a to v prvom čítaní vládny návrh zákona bezpečnostných hračiek a v druhom čítaní vládny návrh zákona o Národnom jadrovom fonde. Vyhlásim za chvíľočku prestávku, budeme potom pokračovať o, vidím, ale nevidím, o 11.30 hod., ale predtým ešte s procedurálnym návrhom pán poslanec Sulík.
 Dobrý deň. Ctení kolegovia, dovoľte mi sa poďakovať v mene Ľuba Galka a mňa za zvolenie. Ďakujem pekne.
 Pán poslanec, budete mať viac roboty, ale gratulujeme vám.
 Takže o 11.30 hodine budeme pokračovať v rokovaní tých dvoch návrhov, ktoré som pred chvíľočkou uviedol.
 Vážené panie poslankyne, páni poslanci, žiadam vás, aby ste tí, ktorí tu máte rôzne rozhovory, aby ste ich uskutočnili mimo rokovací priestor. Tí, ktorí telefonujete, veľmi rýchlo by ste mali vypochodovať a budeme pokračovať v rokovaní. Páni poslanci, keď chcete, budem vás jednotlivo vyzývať, aby ste opustili rokovaciu sálu.
 Budeme pokračovať prvým čítaním o vládnom návrhu zákona o bezpečnosti hračiek, tlač 564.
 Pán minister Miškov, nech sa páči môžte uviesť vládny návrh zákona.
 Rokovanie o vládnom návrhu zákona o bezpečnosti hračiek a o zmene a doplnení niektorých zákonov, tlač 564.
 Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, predkladám vám návrh zákona o bezpečnosti hračiek a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorého cieľom je odstrániť ostávajúci transpozičný deficit, ktorý vznikol po predložení a schválení nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 63/2011 Z. z. zo 16. februára 2011 o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody na hračky, ktorým nebolo možné realizovať úplné prevzatie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/48 Európskeho spoločenstva z 18. júna 2009 o bezpečnosti hračiek z dôvodu, že zásadné časti smernice týkajúce sa napríklad výkonu dohľadu systému výmeny informácií a činností notifikovaných osôb nebolo možné prevziať nariadením vlády.
 Predloženým návrhom sa okrem definície základných pojmov vymedzujú povinnosti výrobcu, splnomocneného zástupcu dovozcu a distribútora pri uvádzaní, umiestňovaní spotrebiteľských výrobkov na trh Slovenskej republiky, proces autorizácie a notifikácie vo vzťahu k notifikovaným osobám, ktoré posudzujú hračky a pôsobnosť orgánu dohľadu.
 Súčasťou návrhu zákona sú aj ustanovenia, ktorými sa mení a dopĺňa zákon č. 128/2002 Z. z. o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov tak, aby sa zabezpečili potrebné kompetencie pre Slovenskú obchodnú inšpekciu na kontrolu dodržiavania povinností podľa zákona.
 Návrh zákona bude mať pozitívny vplyv na štátny rozpočet, avšak vyčíslenie tohto vplyvu nie je možné vzhľadom na nové ustanovenia o sankciách teraz predložiť. Zákon nebude mať vplyv na podnikateľské prostredie a hospodárenie obyvateľstva. Súčasne nebude mať vplyv na zamestnanosť, životné prostredie a na informatizáciu spoločnosti.
 Predložený návrh je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, inými zákonmi, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republiky viazaná.
 Teraz dávam slovo spravodajcovi, ktorého určil navrhnutý gestorský výbor pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu, pánovi poslancovi Lászlóovi Solymosovi.
 Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, Výbor Národnej rady pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu ma určil za spravodajcu k vládnemu návrhu zákona o bezpečnosti hračiek a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlač 564) a podľa zákona o rokovacom poriadku podávam v prvom čítaní spravodajskú informáciu o predmetnom návrhu zákona.
 Návrh zákona bol doručený poslancom v zákonom ustanovenej 15-dňovej lehote pred schôdzou Národnej rady. Konštatujem, že uvedený návrh spĺňa po formálno-právnej stránke náležitosti uvedené v § 67 a 68 zákona Národnej rady o rokovacom poriadku, ako i náležitosti určené v legislatívnych pravidlách.
 Vychádzajúc z oprávnení, ktoré pre mňa ako spravodajcovi vyplývajú z § 73 zákona o rokovacom poriadku, odporúčam, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla v zmysle § 73 ods. 3 písm. c) rokovacieho poriadku na tom, že po rozprave odporučí uvedený návrh zákona prerokovať v druhom čítaní.
 V súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky z 11. novembra 2011 č. 581 podľa § 71 rokovacieho poriadku Národnej rady Slovenskej republiky navrhujem, aby návrh zákona prerokovali výbory: Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky a výbor pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu. Za gestorský výbor navrhujem výbor pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu. Odporúčam, aby výbory predmetný návrh zákona prerokovali v druhom čítaní vo výboroch do 30 dní a v gestorskom výbore do 32 dní od prerokovania návrhu zákona v Národnej rade v prvom čítaní.
 Otváram všeobecnú rozpravu a pýtam sa, či sa hlási niekto do tejto rozpravy. Pán poslanec Hladký ako jediný. Končím možnosť sa prihlásiť do rozpravy.
 Pavol Hladký, poslanec NR SR
 Vážený pán minister, vážený pán predsedajúci, kolegyne, kolegovia, ja nebudem dlho rozprávať, iba pár myšlienok k predkladanému materiálu.
 Je symbolické, že v tomto období, kedy vrcholí hračkárska sezóna, prichádzame s návrhom, s vládnym návrhom zákona. Ja by som, ak by som ho mohol zhrnúť jedným slovom, mohol by som povedať konečne. Konečne je tu materiál, ktorý jasne a transparentne popisuje pravidlá; pravidlá pre výrobu, obchod, spotrebu aj kontrolu. A konečne je tu jeden ucelený dokument, ktorý je v prvom rade určený pre spotrebiteľa a v druhom rade, samozrejme, aj pre tých, ktorí hračky vyrábajú, ktorí s nimi obchodujú a ktorí, vlastne ďalší segment je tí, ktorí majú tento segment trhu kontrolovať.
 Takže ja z môjho pohľadu človeka, ktorý v tomto segmente dlhé roky pracoval, chcem vyjadriť podporu tomuto vládnemu návrhu zákona a požiadať všetkých takisto o podporu.
 Ďakujem. Vyhlasujem všeobecnú rozpravu za skončenú. Pán minister, chcete zaujať stanovisko k rozprave? Nie. Spravodajca? Nie. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu.
 Ďalším bodom bude druhé čítanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 238/2006 Z. z. o Národnom jadrovom fonde na vyraďovanie jadrových zariadení a na nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom, tlač 510.
 (Rokovanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 238/2006 Z. z. o Národnom jadrovom fonde na vyraďovanie jadrových zariadení a na nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi (zákon o jadrovom fonde) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, tlač 510.)
 Ďakujem veľmi pekne. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení pani poslanci, predkladám vám do druhého čítania návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 238/2006 Z. z. o Národnom jadrovom fonde na vyraďovanie jadrových zariadení a na nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi, ktorého cieľom je spresniť niektoré formulácie zákona týkajúce sa rozdeľovania prostriedkov jadrového fondu, ktorých aplikácia v praxi pripúšťa nejednoznačný výklad.
 Ustanovenia navrhnuté v zákone sú formulované tak, aby zamedzili nejednoznačnosti výkladu zákona, pričom z hľadiska účelu rešpektujú pôvodnú schému zákona, ako aj stratégiu záverečnej časti jadrovej energetiky.
 Okrem toho týmto návrhom ministerstvo tiež rieši spätný prevod finančných prostriedkov, ktoré v zmysle platnej legislatívy použil Národný jadrový fond na priebežné krytie historického dlhu v súvislosti s vyraďovaním jadrovej elektrárne A1. Ide o spätný prevod finančných prostriedkov na jednotlivé podúčty, analytické účty určené na vyraďovanie jadrových zariadení v budúcnosti s cieľom zabezpečiť dostatok finančných prostriedkov na vyraďovanie jadrových zariadení, ako aj dosiahnuť vyrovnané hospodárenie Národného jadrového fondu v dlhodobom horizonte.
 Návrh zákona obsahuje návrh na valorizáciu výšky fixnej čiastky povinného príspevku držiteľov povolenia na prevádzku jadrového zariadenia o sumárnu infláciu ustanovenú Štatistickým úradom Slovenskej republiky od 1. júla 2006 do konca roka 2011, t. j. odo dňa nadobudnutia účinnosti zákona o jadrovom fonde.
 Predložený návrh bude mať pozitívny vplyv na rozpočet verejných financií vrátane štátneho rozpočtu. Nebude mať vplyv na rozpočet sociálnych, zdravotných poisťovní, rozpočet samosprávnych krajov a obcí. Návrh nebude mať vplyv na obyvateľstvo, zamestnanosť ani negatívny vplyv na životné prostredie. Dá sa predpokladať jeho pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie spresnením použitia finančných prostriedkov jadrového fondu.
 Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľujem si vás požiadať o schválenie predloženého materiálu.
 Dávam slovo spoločnému spravodajcovi z výboru pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu pánovi poslancovi Alojzovi Přidalovi, aby informoval Národnú radu o výsledku prerokovania tohto vládneho návrhu zákona vo výboroch.
 Vážený pán podpredseda, vážené kolegyne, kolegovia, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárstvo ma poveril, výstavbu teda a dopravu, ma poveril prednesením spoločnej správy.
 Národná rada Slovenskej republiky uznesením z 18. októbra 2011 č. 659 pridelila predmetný návrh zákona na prerokovanie týmto výborom: Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu a Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo a životné prostredie.
 Konštatujem, že výbory prerokovali návrh zákona v lehote určenej uznesením Národnej rady Slovenskej republiky. Poslanci Národnej rady Slovenskej republiky, ktorí nie sú členmi výborov, ktorým bol návrh zákona pridelený, neoznámili v určenej lehote gestorskému výboru žiadne stanovisko k predmetnému návrhu zákona.
 Výbory, ktorým bol návrh pridelený, o ňom rokovali nasledovne: Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky odporučil návrh schváliť uznesením z 22. novembra 2011 č. 332, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu takisto odporučil tento návrh zákona schváliť uznesením zo 16. novembra 2011 č. 213 a Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo a životné prostredie rokoval síce o tomto návrhu zákona 22. novembra, ale neprijal platné uznesenie, nakoľko návrh uznesenia nezískal podporu potrebnej nadpolovičnej väčšiny prítomných členov výboru.
 Konštatujem tiež, že v časti IV sú tri pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, o ktorých gestorský výbor odporúča hlasovať spoločne s odporúčaním schváliť.
 Gestorský výbor na základe stanovísk výborov k predmetnému návrhu zákona odporúča Národnej rade Slovenskej republiky tento vládny návrh zákona schváliť v znení pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov uvedených v správe.
 Spoločná správa výborov Národnej rady o výsledku prerokovania predmetného návrhu zákona bola schválená uznesením z 29. novembra 2011 č. 229.
 Prosím, pán podpredseda parlamentu, otvorte rozpravu.
 Otváram rozpravu k tomuto bodu programu a pýtam sa, kto sa hlási ústne do rozpravy, nakoľko nemám žiadnu písomnú prihlášku. Pán poslanec Jahnátek a pán poslanec Přidal ako spravodajca. Končím možnosť sa prihlásiť ústne do rozpravy.
 Pán poslanec Jahnátek, mikrofóny sú vaše.
 Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Pán minister, dámy a páni, znovu som si vyžiadal slovo do rozpravy vzhľadom na to, že sa jedná o energetické zákony, a pokiaľ nie sú niektoré veci v súlade s mojím presvedčením, tak sa snažím prezentovať tieto svoje názory v pléne.
 Prerokovávame zákon, ktorý je veľmi dôležitý vzhľadom na to, že rieši otázku budúcej likvidácie jadrových zariadení a tento horizont zasahuje až do roku 2113. Čiže je to veľmi dlhý horizont, a preto je už dneska potrebné nastaviť mechanizmy tak, aby sme v tomto časovom horizonte mali možnosť tieto zariadenia aj veľmi efektívne a účinne likvidovať.
 Zákon, ktorý predstavilo ministerstvo hospodárstva, pokladám odborne za fundovaný, dobrý a myslím si, že plne reflektuje tie zámery, ktoré sú aj v stratégii vyraďovania jadrových zariadení, a v podstate nemal by som dôvod vystúpiť k tomuto zákonu, keby sa neudiala jedna vec.
 Totiž na hospodárskom výbore sa do spoločnej správy dostal článok 1, s ktorým ja mám vážny problém a s týmto článkom nemôžem súhlasiť. Preto žiadam, aby bod 1 spoločnej správy, to znamená bod 1, v čl. 1 sa pred 1 bod vkladajú nové body 1 až 6, ktoré znejú atď., aby bol vyňatý na osobitné hlasovanie. A zároveň dávam k tomuto bodu 1 aj pozmeňujúci návrh.
 O čo, dámy, páni, ide? Za vyraďovanie jadrových zariadení je zodpovedný len a len štát, nikto iný. Žiadny prevádzkovateľ jadrového zariadenia, žiadny užívateľ, žiadny správca prenosovej alebo distribučnej sústavy, vždy je táto zodpovednosť len na štáte. Štát musí zabezpečiť mechanizmy a dostatok finančných prostriedkov na to, aby tieto jadrové zariadenia boli efektívne využité, aby mali vždy dostatok prostriedkov na to, aby sa staré jadrové elektrárne, staré vyhoreté jadrové palivo, všetky pomocné prvky a technologické zariadenia, ktoré sú kontaminované a rádioaktívne ožiarené, aby sa vyradili pod kontrolou štátu a za ich vyraďovanie berie zodpovednosť len štát. Preto prostriedky akumulované v Národnom jadrovom fonde sa prerozdeľujú cez štyri podúčty pod kontrolou štátu. Doteraz, v doterajšej praxi štát cez ministra hospodárstva určuje predsedu Národného jadrového fondu a správcov štyroch podúčtov.
 V tomto bode 1 sa však objavilo, že my dopĺňame zo súčasných 7 členov Národného jadrového fondu, teda správcov, rozširujeme ich na 9. Podľa tohto znenia tých dvoch dopĺňa do systému na kontrolu prostriedkov, dopĺňa výrobca elektriny jadrovým spôsobom. To znamená Slovenské elektrárne, resp. Enel. To znamená, púšťame Enel do hry a zrazu Enel bude mať možnosť ovplyvňovať rozdeľovanie finančných prostriedkov z jadrového fondu, kde Enel nie je jediný prispievateľ. Do tohto fondu prispievajú všetci občania Slovenskej republiky cez výslednú cenu elektrickej energie, všetky podnikateľské subjekty cez konečné odberateľské ceny, všetci prevádzkovatelia distribučných sústav, prenosovej sústavy a, samozrejme, nielen výrobca elektriny, ale aj ten, kto jadrové zariadenia vlastní, jadrové reaktory, a to je JAVYS. JAVYS takisto predsa vlastní 3 vyradené jadrové reaktory a takisto musí prispievať do tohto jadrového fondu.
 Preto nevidím logiku v tom, aby sa do Národného jadrového fondu dostali len zástupcovia Enelu a nie ostatní účastníci a nie zástupcovia štátu, ktorí musia takisto prispievať do tohto fondu.
 Ja som si vedomý, že som opozičný politik a že zrejme túto myšlienku rozšírenia účastníkov v Správnej rade Národného jadrového fondu už nezastavím, hoci by bolo ideálne, aby sa to celé zastavilo a nechalo v pôvodnom stave, ale preto dávam aspoň návrh, aby sa nedodržal takto striktne ten systém, že Enel tam automatický vstúpi, ale aby sa tie dve miesta navyše, ktoré sa generujú, aby sa rozdelili medzi výrobcov - nie výrobcu, výrobcov - a prevádzkovateľov jadrových zariadení, to znamená, aby mal rovnakú šancu aj JAVYS, aj elektrárne, a prevádzkovateľa prenosovej sústavy. Prečo prevádzkovateľa prenosovej sústavy? Keď si pozriete predpokladané zdroje Národného jadrového fondu, SEPS-ka (Slovenská elektrizačná prenosová sústava) prispieva zhruba rovnakými prostriedkami ako Slovenské elektrárne do jadrového fondu. Prečo majú byť z tohto diskvalifikovaní?
 Preto som sa rozhodol urobiť mierny pozmeňujúci návrh, ktorý by, si myslím, bol vzhľadom na to, že tu je snaha rozšíriť počet členov v Správnej rade na 9, aspoň to rozjemniť, aby to nemalo až také priame napojenie na Enel. A skutočne nemyslím si, že Enel by mal rozhodovať do slovenských prostriedkov, ktoré naakumulujú z väčšej časti tam slovenskí občania, aby Enel rozhodoval, kto, akým spôsobom sa Národný jadrový fond bude rozpúšťať.
 Preto, dámy a páni, dovoľte mi, aby som prečítal pozmeňovací návrh vzhľadom na to, že nebol rozdaný do lavíc, musím ho prečítať celý.
 Pozmeňujúci návrh poslancov Ľubomíra Jahnátka, Tibora Glendu a Jána Richtera k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 238/2006 Z. z. o Národnom jadrovom fonde na vyraďovanie jadrových zariadení a na nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi (zákon o jadrovom fonde) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
 Podľa nového znenia v čl. I sa pred 1. bod vkladajú nové body 1 až 5, ktoré znejú:
 1. V § 3 ods. 1 sa slovo "sedem" nahrádza slovom "deväť" a slová "a štyria správcovia podúčtov" nahrádzajú slovami "štyria členovia, ktorí sú zároveň správcovia podúčtov, a dvaja členovia vymenovaní podľa ods. 3 písm. d) a e)".
 2. V § 3 ods. 3 znie:
 "(3) Vláda vymenúva a odvoláva na návrh
 a) ministra hospodárstva Slovenskej republiky (ďalej len "minister") predsedu rady správcov a ďalších štyroch členov rady správcov,
 b) ministra financií Slovenskej republiky (ďalej len "minister financií") jedného podpredsedu rady správcov,
 c) predsedu úradu jedného podpredsedu rady správcov,
 d) držiteľov povolení na prevádzku jadrových zariadení, ktorí platia príspevky podľa § 7 ods. 1 písm. a) (ďalej len "platiteľ príspevku"), jedného člena rady správcov,
 e) prevádzkovateľa prenosovej sústavy, ktorá platí odvody podľa § 7 ods. 1 písm. b), jedného člena rady správcov."
 3. V § 3 ods. 9 sa slová "toho ministra, ktorý ho navrhol za člena rady správcov alebo na návrh predsedu úradu v prípade, ak ide o odvolanie člena rady správcov, ktorého do funkcie navrhol predseda úradu" nahrádzajú slovami "toho, kto ho navrhol za člena rady správcov".
 4. V § 3 ods. 10 sa slová "toho ministra, ktorý ho navrhol za člena rady správcov alebo na návrh predsedu úradu v prípade, ak ide o odvolanie člena rady správcov, ktorého do úradu navrhol predseda úradu" nahrádzajú slovami "toho, kto ho navrhol za člena rady správcov".
 5. V § 3 ods. 12 v prvej vete na konci sa bodka nahrádza čiarkou a pripájajú sa slová "z ktorých jeden musí byť členom menovaným na návrh platiteľa príspevku".
 Odôvodnenie: Príspevky vedené na osobných účtoch jednotlivých jadrových elektrární sú vo svojej podstate prostriedkami, ktoré si prevádzkovatelia týchto zariadení odkladajú na splnenie svojej zákonnej povinnosti. Prevádzkovatelia sústav uhrádzajú odvody určené na úhradu dlhu, ktorý vznikol pri tvorbe zdrojov určených na krytie nákladov záverečnej časti jadrovej energetiky vytváraných počas doterajšej prevádzky. Prevádzkovatelia preto majú rozhodujúci záujem na efektívnej správe daných prostriedkov a na kontrole s ich nakladaním. Navrhujem, aby prevádzkovatelia jadrových elektrární a prevádzkovatelia sústav mali svoje zastúpenie v rade správcov jadrového fondu, čo im umožní prispievať k účinnej kontrole a efektívnemu hospodáreniu jadrového fondu.
 Navrhovaný model je taktiež zaužívaný a osvedčený v iných oblastiach verejnej regulácie. Osobitne možno spomenúť Fond ochrany vkladov, ktorého funkcia je vo svojej podstate podobná funkcii jadrového fondu. Navrhované ustanovenie v podstate kopíruje § 16 zákona č. 118/1996 Z. z. o ochrane vkladov v znení neskorších predpisov, podľa ktorého sú traja členovia rady fondu ochrany vkladov (t. j. najvyššieho orgánu) volení a odvolávaní zástupcami bánk.
 V zásade identický mechanizmus je osvedčený aj v kontexte Garančného fondu investícií podľa § 93 zákona č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch v znení neskorších predpisov. Štyroch členov deväťčlennej rady fondu (t. j. najvyššieho orgánu fondu) volia a odvolávajú zástupcovia obchodníkov s cennými papiermi.
 Podobný mechanizmus možno nájsť aj v oblasti farmaceutickej regulácie, kde zdravotné poisťovne navrhujú piatich z jedenástich členov kategorizačných komisií a kategorizačných rád (podľa § 91 zákona č. 363/2011 Z. z. o rozsahu a podmienkach úhradu liekov, zdravotníckych pomôcok a dietetických potravín) na základe verejného zdravotného poistenia.
 Vážený pán predseda, ešte raz opakujem, aby bod 1 bol vyňatý zo spoločnej správy na osobitné rokovanie. A zároveň spravodajcovi predkladám v písomnej podobe mnou predložený pozmeňujúci návrh.
 Ďalej v rozprave vystúpi spravodajca pán poslanec Přidal, nech sa páči.
 Vážený pán podpredseda, dovoľte mi, aby som k predmetnému návrhu zákona najprv predniesol svoj pozmeňujúci návrh, ktorý je rozdaný, a potom by som sa tiež ešte krátko vyjadril.
 Teda vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 238/2006 Z. z. o Národnom jadrovom fonde na vyraďovanie jadrových zariadení a na nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi (zákon o jadrovom fonde) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, sa mení a dopĺňa takto:
 1. V názve zákona sa dopĺňajú slová "a ktorým sa dopĺňa zákon č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov".
 2. Za čl. I sa vkladá nový čl. II, ktorý znie:
 Zákon č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 282/2006 Z. z., zákona č. 102/2007 Z. z., zákona č. 232/2008 Z. z., zákona č. 442/2008 Z. z., zákona č. 213/2009 Z. z., zákona č. 289/2009 Z. z., zákona č. 402/2009 Z. z., zákona č. 503/2009 Z. z., zákona č. 73/2010 Z. z., zákona č. 129/2010 Z. z., zákona č. 58/2011 Z. z., zákona č. 158/2011 Z. z., zákona č. 182/2011 Z. z., zákona č. 223/2011 Z. z., zákona č. 231/2011 Z. z. a zákona č. 348/20111 Z. z. sa dopĺňa takto:
 1. V § 27 ods. 2 sa na konci pripájajú tieto vety: "Túto skutočnosť preukazuje záujemca alebo uchádzač písomnou zmluvou uzavretou s touto osobou obsahujúcou záväzok osoby, ktorej zdrojmi mieni preukázať svoje finančné a ekonomické postavenie, že táto osoba poskytne plnenie počas celého trvania zmluvného vzťahu. Osoba, ktorej zdroje majú byť použité na preukázanie finančného a ekonomického postavenia, musí spĺňať podmienky účasti podľa § 26 ods. 1 písm. f) vo vzťahu k tej časti predmetu zákazky, na ktorú boli zdroje záujemcovi alebo uchádzačovi poskytnuté."
 2. V § 28 ods. 2 sa na konci pripájajú tieto vety: "Túto skutočnosť preukazuje záujemca alebo uchádzač písomnou zmluvou uzavretou s touto osobou obsahujúcou záväzok osoby, ktorej technickými a odbornými kapacitami mieni preukázať svoju technickú spôsobilosť alebo odbornú spôsobilosť, že táto osoba poskytuje svoje kapacity počas celého trvania zmluvného vzťahu. Osoba, ktorej kapacity majú byť použité na preukázanie technickej alebo odbornej spôsobilosti, musí spĺňať podmienky účasti podľa § 26 ods. 1 písm. f) vo vzťahu k tej časti predmetu zákazky, na ktorú boli kapacity záujemcovi alebo uchádzačovi poskytnuté."
 A doterajší článok II sa označuje ako článok III.
 To odôvodnenie je: Požiadavka, aby tretia osoba, ktorej finančné zdroje majú byť poskytnuté na preukázanie finančného a ekonomického postavenia uchádzačov, sama spĺňala podmienky účasti podľa príslušných teda paragrafov alebo paragrafu a zároveň záujemca alebo uchádzač sa preukázal písomným právnym úkonom obsahujúcim záväzok tejto osoby poskytnúť tieto zdroje. Rovnaká požiadavka na tretiu osobu spĺňať podmienky účasti je preukázať túto skutočnosť písomnou zmluvou aj na preukázanie technickej a odbornej spôsobilosti. Doplnenie: Tým sa ustanovujú rovnaké podmienky pre všetkých uchádzačov atď.
 Ešte by som krátko chcel oceniť podľa mňa správny a zodpovedný prístup predkladateľa k zákonu o Národnom jadrovom fonde, pretože z pohľadu udržateľnosti finančných prostriedkov ten Národný jadrový fond je naozaj, jeho hlavnou požiadavkou stanoviť, či definovaná výška príspevkov a odvodov do Národného jadrového fondu vytvorí dostatok finančných prostriedkov pre celú záverečnú časť využívania jadrovej energie. A naozaj sa mi zdá teda rozumná myšlienka, tú, čo navrhuje predkladateľ, valorizovať výšku fixnej časti povinného príspevku držiteľov povolenia na prevádzku zariadenia, ktorá je teraz stanovená, teda v korunách to bolo 350-tisíc korún, alebo v eurách 11 617,87 za každý MW inštalovaného elektrického výkonu. A jednoducho ide o valorizáciu, ktorú stanoví Štatistický úrad v tom príslušnom období. Opakujem teda, že túto zmenu, ktorú vidím ako podstatnú časť novely, podporím, pretože je zodpovedná.
 K tomu, čo tu aj pán Jahnátek ako prednášal, ma trošku zarazilo tiež, tá skutočnosť, že tí ďalší dvaja členovia, ktorí by mali byť vymenovaní vládou na návrh držiteľov povolení, by mali byť vymenovaní s dosť veľkou exkluzivitou a oni by prakticky podľa toho návrhu nemuseli ani podliehať výberu, ktorý uskutočňuje teraz do rady správcov ministerstvo výberovým konaním podľa osobitného predpisu.
 No a takisto chcem povedať, že podľa platného zákona za výkon tej funkcie patrí členovi rady správcov mesačne odmena vo výške trojnásobku priemernej mesačnej mzdy pracovníka národného hospodárstva, no a asi takýmto rozšírením by sme nešetrili verejné zdroje, ale skôr naopak. Tá rada správcov funguje aj teraz. Dokonca ani nie je plne obsadená, zo siedmich sú tam šiesti. To len teda tá poznámka k pánovi Jahnátkovi.
 Ale chcem konštatovať, že ten zákon teda ja podporím.
 Ďakujem. Vyhlasujem rozpravu o tomto bode programu za skončenú. Pán minister, chcete zaujať stanovisko k rozprave? Nie. Pán spravodajca? Nie. Ďakujem.
 Prerušujem rokovanie o tomto bode programu a zároveň prerušujem dnešné rokovanie.
 Budeme pokračovať budúci týždeň o deviatej v utorok, ráno o deviatej, a to začneme prerokovať štátny rozpočet, návrh štátneho rozpočtu. Potom sa dohodneme o tých dvoch prerokovaných bodoch, kedy budeme hlasovať, ale to je otázka budúceho týždňa. Ja osobne by som nebol rád, keby sme prerušili rokovanie o štátnom rozpočte, ale to je rozhodnutie pána predsedu spolu s predsedami poslaneckých klubov.
 Takže príjemný víkend vám prajem.
 « 3. deň rokovania, 1. 12. 2011 5. deň rokovania, 6. 12. 2011 »