text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52008PC0644
 Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky {SEK(2008) 2615} {SEK(2008) 2616} /* KOM/2008/0644 konečném znení - COD 2008/0198 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 17.10.2008KOM(2008) 644 v konečném znění2008/0198 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky {SEK(2008) 2615}{SEK(2008) 2616}(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHU- Odůvodnění a cíle návrhuHlavním cílem tohoto návrhu je doplnit a podpořit stávající politický rámec EU a posílit mezinárodní boj proti nezákonné těžbě dřeva a souvisejícímu obchodu.- Obecné souvislostiK nezákonné těžbě dřeva dochází, pokud je dřevo těženo a zpracováváno v rozporu s vnitrostátními právními předpisy použitelnými v zemi, v níž k těžbě došlo, nebo je s tímto dřevem obchodováno. Důvodů je mnoho, ale společným výchozím bodem je vysoká poptávka po dřevu a nedostatky v předpisech, jejichž cílem je obchodu s nezákonně vytěženým dřevem zabránit. Nezákonná těžba je součástí širší problematiky, do níž spadají otázky spojené se správou lesů, prosazováním práva a korupcí.Vzhledem k tomu, že jde o činnost nedovolenou, je obtížné odhadnout její rozsah a cenu, ale je zřejmé, že se jedná o zásadní a narůstající problém. V mnoha zemích probíhá tato činnost v podobném rozsahu jako zákonná těžba nebo v rozsahu výrazně vyšším. V Evropě se s ní lze setkat také, nikoliv však ve velkém měřítku.Nezákonná těžba velkou měrou přispívá k celosvětovému odlesňování, jež způsobuje obrovské škody životnímu prostředí. Přibližně 20 % globálních emisí skleníkových plynů (tedy více než celkové množství globálních emisí z odvětví dopravy) je způsobeno odlesňováním, jež je hlavní příčinou celkového úbytku biologické rozmanitosti.Nezákonná těžba dřeva navíc podkopává konkurenceschopnost legálních činností lesního hospodářství ve vyvážejících i dovážejících zemích a vede k výrazným ztrátám ve státních příjmech. Podkopává právní stát a zásady demokratického řízení, brání udržitelnému rozvoji v mnoha rozvojových zemích a může být i zdrojem pro financování ozbrojených konfliktů. Méně už je známý dopad nezákonné těžby dřeva v sociální oblasti. Byly nicméně zaznamenány případy závažného porušování lidských práv.Evropská unie pokračuje v zahajování a podpoře iniciativ na vnitrostátní, regionální a mezinárodní úrovni, jejichž cílem bude větší angažovaností a zvýšeným pracovním nasazením řešit problém nezákonné těžby a souvisejícího obchodu. Evropská komise a mnohé členské státy jsou aktivně zapojeny do velkého počtu těchto iniciativ, jako jsou například regionální procesy v rámci FLEG. Komise se rovněž účastní dvoustranných a mnohostranných jednání se třetími zeměmi v rámci vícestranných fór, jako je fórum Spojených národů o lesích a Mezinárodní organizace pro tropické dřevo, jakož i dvoustranných rozhovorů s největšími spotřebiteli dřeva, kterými jsou například USA, Čína, Rusko a Japonsko. Cílem těchto jednání a rozhovorů bude diskuze o tomto problému. Komise rovněž využívá právě probíhajících jednání o dohodách o partnerství a spolupráci, jakož i o dohodách o volném obchodu, k projednání otázek spojených se zachováním lesů a s jejich trvale udržitelným obhospodařováním, včetně nezákonné těžby a souvisejícího obchodu.Evropská komise navrhla ve svém sdělení Evropskému parlamentu a Radě z roku 2003 akční plán EU pro prosazování práva, správu a obchod v lesnictví (Forest Law Enforcement, Governance and Trade – FLEGT)[1] s cílem řešit problém nezákonné těžby dřeva a souvisejícího obchodu. Tato iniciativa je jasným vyjádřením závazku, jenž učinil komisař Nielson v roce 2002 na světovém summitu o trvale udržitelném rozvoji, a impulsu, který dodaly regionální procesy organizované Světovou bankou, zejména konference na vysoké úrovni o prosazování práva a správě v oblasti lesnictví (Forest Law Enforcement and Governance – FLEG), která se konala v roce 2001 na Bali .Akční plán EU FLEGT předkládá soubor opatření, mezi nimiž je mimo jiné podpora zemím produkujícím dřevo, úsilí o rozvoj mnohostranné spolupráce v boji proti obchodu s nezákonně vytěženým dřevem, iniciativy soukromého sektoru, jakož i opatření na zabránění investic do činností, které podporují nezákonnou těžbu a „konfliktní“ dřevo.Základním bodem v akčním plánu EU FLEGT byl návrh na režim licencí FLEGT, v němž by vývoz dřeva z účastnických zemí do EU podléhal licenci (FLEGT), která by byla potvrzením toho, že bylo dřevo vytěženo ve shodě s příslušnými vnitrostátními právními předpisy. Rada přijala v roce 2005 nařízení FLEGT[2], kterým se vytváří právní rámec pro dovoz dřeva pocházejícího z partnerských zemí do EU, a Komisi zplnomocnila k zahájení jednání se zeměmi produkujícími dřevo a s regionálními organizacemi, které vyjádřily zájem o účast v dobrovolných dohodách o partnerství s EU (Voluntary Partnership Agreements – VPA).Do října 2008 zahájilo jednání s EU o takové dohodě pět zemí – Malajsie, Indonésie, Kamerun, Kongo (Brazzaville) a Ghana – a řada dalších zemí produkujících dřevo, které projevily zájem, zahájila neformální konzultace. První z těchto dohod byla parafována s Ghanou v září. Vzhledem k lhůtě týkající se provádění veškerých VPA, jakož i riziku obcházení a praní peněz jsou nicméně samotné VPA nedostačující pro řešení problému nezákonné těžby.V akčním plánu FLEGT Komise rovněž uznala, že některé země, jež jsou významnými producenty dřeva, mohou společnou účast s EU ve FLEGT VPA odmítnout, a tudíž že v případě absence jakéhokoli pokroku na vícestranné úrovni či v případě jeho pomalého tempa, by Evropská unie měla přijmout dodatečná opatření pro boj proti nezákonné těžbě na celosvětové úrovni, včetně právních předpisů, kterými by se zabránilo dovozu nezákonně vytěženého dřeva do EU. Komise se zavázala provést přezkum takovýchto variant a Evropský parlament a Rada tento závazek poté znovu připomněly ve formálních usneseních[3] a závěrech[4].Členské státy, Komise, skupiny odborníků i nevládní organizace provedly v mezidobí rozsáhlý kus práce, aby našly co nejlepší cestu kupředu. Komise výsledky této rozsáhlé práce zohlednila a koncem roku 2006 zahájila posuzování celé řady dodatečných opatření. Výsledky tohoto procesu jsou shrnuty ve veřejné zprávě Komise.Komise zohledňuje výsledky provedeného posouzení a domnívá se, že politika EU týkající se nezákonné těžby dřeva a s ní spojeného obchodu musí být posílena. Mnohé členské státy uvedly, že v případě absence harmonizovaného přístupu přistoupí k přijetí vnitrostátních opatření. Zkušenosti nicméně ukázaly, že opatření na vnitrostátní úrovni by mohla vytvořit překážku volnému pohybu zboží a vést k narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Komise se tudíž domnívá, že opatření Společenství je nutné. Navrhuje se, aby tak bylo učiněno přijetím nařízení, které by stanovilo povinnosti pro hospodářské subjekty uvádějící dřevo a dřevařské výrobky na trh Společenství.Navrhované nařízení nevylučuje zásah Společenství v oblasti boje proti odlesňování a úbytku biologické rozmanitosti prostřednictvím dalších opatření, jako je například vypracování kritérií udržitelnosti pro biomasu.- Platné předpisy vztahující se k oblasti návrhuStávající ustanovení jsou zcela vysvětleny v předchozím oddílu.- Soulad s ostatními politikami a cíli UniePolitika změny klimatu: v průběhu posledních let vzrůstalo povědomí o prvořadé úloze, kterou hrají lesy v globálním uhlíkovém cyklu tím, že akumulují téměř polovinu celosvětového množství uhlíku nacházejícího se v pevninské části světa. Především se nyní stále větší množství lidí shoduje v tom, že bude jednoduše nemožné omezit globální oteplování na úroveň o 2 °C vyšší než je teplota předindustriálního období, pokud se ovšem nezačne řešit problém odlesňování. Ani nebude možné využít výhod plynoucích z úsilí EU v oblasti boje proti změnám klimatu.Nezákonná těžba je jednou z nejdůležitějších přímých příčin odlesňování a poškozuje rovněž správu v oblasti lesnictví i udržitelné obhospodařování lesů, které mají prvořadý význam pro účinnost opatření v odvětví lesnictví, jež by měla být přijata v rámci mezinárodní dohody o klimatu na období po roce 2012.Levné dřevařské výrobky pocházející z nezákonné těžby rovněž postihují evropské hospodářské subjekty dřevařského průmyslu a jejich zaměstnance. Tento návrh má za cíl bojovat proti tomuto problému a zajistit rovné podmínky pro průmysl i pro pracovníky.Cílem tohoto návrhu je poskytovat v souladu se strategickými cíli Komise a se zásadami zlepšování právní úpravy zejména účinná a účelná opatření, zajistit vysokou míru právní jistoty v celé EU, umožnit hospodářským subjektům, aby byly dynamičtější bez výrazného zvýšení zátěže, a tudíž i pomoci posílit důvěryhodnost Společenství v očích jeho občanů.Návrh se v souladu s akčním plánem FLEGT zaměřuje pouze na otázku zákonnosti a nezabývá se udržitelností. V mnoha zemích jsou právní předpisy týkající se lesů nicméně založeny na předpokladu udržitelného obhospodařování lesa, a zákonnost není tudíž naprosto odlišná od udržitelnosti. Navíc vzhledem k tomu, že má tento návrh za cíl lépe podporovat prosazování práva a správu, byl by důležitým krokem na cestě k udržitelnosti, a to zejména v zemích, jež jsou nezákonnou těžbou dřeva postiženy. Cíle tohoto návrhu byly posouzeny v souvislosti se strategií pro udržitelný rozvoj schválenou Evropskou radou v červnu roku 2006 a s přezkumem evropské energetické strategie, který Komise předložila Evropské radě v lednu roku 2007. Návrh a všechna prováděcí opatření by měla být s těmito cíli v souladu.2. KONZULTACE ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮV období od prosince 2006 do června 2008 se uskutečnily rozsáhlé konzultace, které zahrnovaly veřejnou konzultaci na webových stránkách i řadu setkání se zainteresovanými stranami. Kromě toho provedla Komise posouzení dopadů navrhovaných variant politiky, což vedlo ke zveřejnění zprávy.Původně byly zvažovány čtyři varianty:Varianta č. 1: Rozšíření oblasti působnosti bilaterálního přístupu prostřednictvím dobrovolných dohod o partnerství FLEGTV rámci této varianty by Společenství dávalo přednost intenzivnějšímu provádění koncepce dobrovolných dohod o partnerství (VPA). Tato koncepce by však měla významný účinek pouze tehdy, pokud by všechny země, které jsou hlavními producenty a zpracovateli, jakož i všechny země tranzitu, přistoupily k FLEGT VPA, nebo v případě, že by tato koncepce vyústila v mnohostrannou iniciativu. První předpoklad se zdá být naprosto nemožný, zatímco ten druhý se zdá být velmi nepravděpodobný.Varianta č. 2: Další rozvoj dobrovolných opatření ze strany soukromého sektoruPodle této varianty by Společenství podpořilo posilování opatření soukromého sektoru, kterými jsou například kodexy chování a programy certifikace lesů, a to například tím, že budou uznány v rámci FLEGT VPA, členství ve svazech se stane povinným a budou podpořena opatření, jako jsou finanční nebo regulační pobídky.Kodexy chování byly zavedeny svazy obchodníků se dřevem a hospodářskými subjekty, které vypracovávají zodpovědné nákupní politiky a radí na toto téma svým členům. Soukromé certifikační programy byly zřízeny s cílem vypracovat normy pro obhospodařování lesa a na základě těchto norem poté vydávat schválení týkající se lesů, výrobků a/nebo manažerů. Ačkoli tyto iniciativy představují jisté výhody, co se týká jejich pružnosti, silného motivačního účinku a vyrovnaného poměru mezi náklady a účinností, jejich dobrovolný charakter, nedostatek kontroly provádění a absence sankcí v případě nedodržování norem zpochybnily v průběhu let jejich důvěryhodnost a udržitelnost.Varianta č. 3: Opatření na hranicích zabraňující dovozu nezákonně vytěženého dřevaV rámci této varianty by byl dovoz dřevařských výrobků pocházejících z nezákonné těžby považován v souladu s právními předpisy Společenství za nezákonný a dovoz dřeva na trh Společenství by podléhal důkazu o jeho zákonném charakteru. Tento zákaz a požadavky by se vztahovaly na všechny země bez ohledu na míru rizika, které přináší obchodování s nezákonně vytěženým dřevem. Kontrola týkající se splnění těchto požadavků by probíhala na hranicích EU na základě dokumentace, která by byla důkazem zákonnosti daného dřeva.V rámci této varianty by Společenství vycházelo z předpokladu, že nezákonná těžba probíhá pouze mimo EU, a v boji proti této nezákonné těžbě by tudíž hrála obchodní opatření významnou úlohu. Varianta představuje jisté potíže, co se týká její slučitelnosti s pravidly WTO (diskriminace hospodářských subjektů dřevařského průmyslu) a proporcionality.Varianta č. 4: Zákaz uvádění nezákonně vytěženého dřeva na trh EUV rámci této iniciativy by bylo nezákonné uvádět na trh EU nezákonně vytěžené dřevo nebo výrobky z tohoto dřeva. Varianta by se použila na dovážené výrobky ze dřeva i na ty výrobky, které byly vyrobeny v EU.Připadaly by v úvahu dvě alternativy:Varianta 4A: Právní předpisy zakazující nejen obchodování se dřevem, jehož těžba představuje porušení právních předpisů země původu, ale i držení tohoto dřeva, obchodování s výrobky z něj vyrobenými a jejich drženíTato varianta by zakazovala uvádění nezákonně vytěženého dřeva na trh EU. Prokázat nezákonnost by bylo povinností donucovacích orgánů a hospodářské subjekty by musely předložit důkaz o dodržování právních předpisů pouze v případě, že by o to byly požádány.Tato varianta by se skutečně zaměřila na vysoce rizikové případy. Hospodářské subjekty by tudíž podněcovala k tomu, aby se zásobovaly dřevem, u něhož existuje přiměřená záruka, co se týká jeho zákonnosti. Provádění této varianty by bylo nicméně dost komplikované. Prokázat latentní nezákonnost by bylo totiž obtížné vzhledem ke složitým zásobovacím řetězcům, kterými dřevařské výrobky procházejí a které zahrnují četné země a hospodářské subjekty. Pro evropské soudy by to znamenalo, že budou rozhodovat o přestupcích, jež se odehrály ve třetích zemích v rozporu s právními předpisy těchto zemí. Navíc by tato varianta neposkytovala právní jistotu nutnou pro řádné fungování trhu.Tato varianta je srovnatelná s ustanoveními týkajícími se změny zákona Spojených států amerických o nezákonné těžbě „Lacey Act“, která byla schválena dne 2. června 2008 a která rozšiřuje ochranu na rostliny a stromy, jež jsou předmětem nezákonné těžby mimo USA.Varianta 4B: Právní předpisy povolující uvádět na trh Společenství pouze zákonně vytěžené dřevo či výrobky z tohoto dřevaV rámci této varianty by uvádění dřeva a dřevařských výrobků na trh Společenství podléhalo důkazu o jejich zákonném charakteru, který by musel být předložen hospodářským subjektem. Tento důkaz by měl mít pro účely prosazování práva podobu písemných dokladů zahrnujících každou jednotlivou zásilku, čímž by mohlo dojít k riziku, že bude v rámci této varianty vytvořen obtížný a nákladný systém s negativním účinkem na trh.V určité míře by tato varianta byla založena na podobném přístupu, jako je přístup popsaný ve variantě č. 3. Po hospodářských subjektech by se požadovalo poskytnutí písemného dokladu o zákonnosti každé zásilky dřeva a dřevařských výrobků, které byly těmito hospodářskými subjekty uvedeny na trh EU, a to bez ohledu na jejich původ. Takový doklad by musel být poskytnut buď na požádání nebo automaticky a pro účely prosazování práva by měl mít podobu dokumentu prokazujícího zákonný charakter zásilky.Posouzením čtyř různých výše uvedených variant se dospělo k závěru, že varianty mají podstatné nevýhody, které by mohly omezovat jejich účinnost. Specifický charakter nezákonné těžby dřeva vyžaduje nový přístup, který by zohledňoval strukturu celého odvětví dřevařského průmyslu, jehož cílem by byla systematická změna v chování hospodářských subjektů a spotřebitelů a jenž by se zaměřil na podporu systémů charakteristických pro toto odvětví, kterými by bylo možno zabránit vstupu nezákonně vytěženého dřeva a výrobků z tohoto dřeva na trh Společenství. Při zohledňování těchto cílů se objevila nová varianta.Varianta č. 5: Právní předpisy vyžadující náležitou péči ( due diligence ) od všech hospodářských subjektů, jež uvádějí na trh Společenství dřevo či dřevařské výrobkyTato varianta od hospodářských subjektů vyžaduje, aby co nejlépe a náležitě zajistily to, že dřevo a dřevařské výrobky, jež tyto subjekty uvádějí na trh Společenství, budou pocházet ze zákonné těžby. Vychází ze zásady, podle níž by měla účinná strategie podporovat rozvoj důkladných systémů vytvořených za účelem odstranění nezákonně vytěženého dřeva z trhu Společenství.Jednou z největších výhod této varianty je, že bude upřednostňovat zásobování v zemích používajících spolehlivé způsoby obhospodařování lesa, zejména v zemích, které s EU podepsaly FLEGT VPA, neboť licence FLEGT zajišťuje vysoký stupeň jistoty, co se týká zákonnosti dotyčných dřevařských výrobků. Náklady se zdají být přiměřené potřebě Společenství týkající se zlepšení účinnosti své politiky zaměřené proti nezákonné těžbě dřeva a s ní spojenému obchodu. Časem budou hospodářské subjekty také těžit z toho, že byly dřevařské výrobky pocházející z nezákonné těžby z trhu odstraněny.V rámci této varianty by dotyčné hospodářské subjekty používaly systémy a postupy, které by umožnily co nejlepší zajištění toho, že tyto subjekty na trh Společenství uvedou pouze dřevo a dřevařské výrobky pocházející ze zákonné těžby.- Veřejné konzultaceNa začátku roku 2007 Komise vedla veřejnou konzultaci na webových stránkách. Tato konzultace měla za cíl shromáždit názory o potřebě, náležitosti a proveditelnosti opatření EU zaměřených na řešení problému uvádění dřeva a dřevařských výrobků pocházejících z nezákonné těžby na evropský trh. Názory se týkaly pouze prvních čtyř variant, neboť pátá varianta byla vypracována až po původním posouzení. Ačkoli počet věcných odpovědí nebyl velký (93 příspěvků), jejich obsah a rozmanitost poskytnutých názorů uspokojily očekávání Komise. Komise také obdržela 7 161 e-mailů v rámci kampaně s názvem „Zakažme nezákonnou těžbu dřeva“ zahájené hnutím Greenpeace.Většina respondentů se domnívala, že je oblast působnosti bilaterálního přístupu FLEGT nedostatečná k tomu, aby byl problém nezákonné těžby vyřešen. Respondenti se rovněž domnívali, že by doplňkem důkladného závazného rámce mohly být další dobrovolné systémy soukromého sektoru. Někteří z respondentů byli toho názoru, že kombinace těchto přístupů by mohla umožnit zaměřit se na ty oblasti, ve kterých je riziko nezákonné těžby největší. Značná část respondentů vyjádřila výslovné přání, aby EU ukončila tento neměnný stav („business as usual“) a zejména odstranila možné nedostatky systému v rámci FLEGT VPA. Obecně byl v rámci těchto odpovědí preferován legislativní přístup, ačkoli žádná konkrétní varianta nebyla jasně upřednostněna. Zpráva shrnující výsledky konzultace je uvedena na následující adrese: http://www.cc.cec/dgintranet/env/i/e2/doc/pdf_docs/forests/AddlOptionsSynthFinal.pdf- Národní studieRada ve svých závěrech vyzvala členské státy, aby Komisi poskytly příslušné informace o rozsahu, v jakém je možno uplatnit stávající vnitrostátní právní předpisy k zamezení obchodu s nezákonně vyrobeným a obchodovaným dřevem. Mnohé členské státy provedly analýzu na základě tohoto požadavku. Analýza uvádí, že by bylo v určité míře možné řešit nezákonnou těžbu dřeva stávajícími právními předpisy, jako například zákony týkajícími se krádeže a obchodování s ukradeným zbožím, praní špinavých peněz, korupce a pašování.- Konzultace s třetími zeměmiKonzultace proběhly s mnoha mezinárodními partnery. Schůzky na vysoké úrovni proběhly s dalšími významnými dovozci dřeva, například Čínou, Japonskem a USA. Byly zorganizovány schůzky se zeměmi, které v současnosti se Společenstvím vyjednávají FLEGT VPA (například s Malajsií, Indonésií, Ghanou a Kamerunem), jakož i s některými jinými vývozci dřeva (Ruskem, Brazílií) a zeměmi, jež projevily zájem o projednávání VPA s Evropskou unií.- Zpráva o posouzení dopadůKomise vypracovala zprávu, v níž zkoumala dopad různých strategických variant na životní prostředí, hospodářství a společnost v rámci EU i mimo ní. Tato zpráva je dostupná na internetových stránkách GŘ pro životní prostředí v rámci Evropské komise. Komise pověřila poradenskou firmu provedením studie, která byla jedním z podkladů pro vypracování této zprávy.- Konzultace ad hocV souvislosti s posouzením dopadů byly zainteresované strany konzultovány formou pracovních porad a rozhovorů. Zainteresované strany byly vyzvány, aby dodatečné varianty seřadily v pořadí od varianty nejlepší k té nejhorší. Vzhledem k tomu, že v tu dobu ještě nebyla vypracována varianta č. 5, názory se týkaly pouze čtyř dostupných variant.Po vypracování páté varianty útvary Komise zorganizovaly celou řadu schůzek se zainteresovanými stranami, aby projednaly výhody i nevýhody tohoto přístupu. Varianta č. 5 se setkala s obecně pozitivní odezvou. Zúčastněné strany se však neshodly na tom, zda by měla být zahrnuta vnitrostátní produkce dřeva, neboť počet případů nezákonné těžby dřeva v rámci EU je malý. Ačkoli většina zainteresovaných stran podpořila jednotný přístup, který by všechny aktéry na trhu se dřevem považoval za rovnocenné partnery, vyvstala další otázka týkající se technické proveditelnosti uplatňování legislativních požadavků u směsných produktů.Byly rovněž vyjádřeny obavy z toho, že varianta č. 5 ve skutečnosti nezakazuje uvádět na trh nezákonně vytěžené dřevo ani výrobky z tohoto dřeva, na druhou stranu ale od hospodářských subjektů dřevařského průmyslu vyžaduje, aby s náležitou pečlivostí zajistily to, že se na trh nezákonně vytěžené dřevo nedostane. Bylo však uznáno, že navrhovaná opatření, jimž se dostává opory ze strany zodpovědných hospodářských subjektů, mohou vyvolat trvalé a proveditelné změny na unijním trhu se dřevem, a mohou být tudíž zdrojem lepších řešení ožehavého problému, kterým je nezákonná těžba dřeva a s ní spojený obchod.3. PRVKY NÁVRHU- Shrnutí navrhovaných opatřeníNávrh se zaměřuje na první uvedení dřeva a dřevařských výrobků na trh Společenství bez ohledu na jejich původ a určuje povinnosti pro ty hospodářské subjekty, které dřevo a dřevařské výrobky na trh Společenství uvádějí. Návrh je založen na zásadě náležité péče, kterou se po příslušných hospodářských subjektech požaduje, aby uplatňovaly systém (systém náležité péče) za účelem maximálního snížení rizika uvádění nezákonně vytěženého dřeva a výrobků z tohoto dřeva na trh Společenství. Systém náležité péče zahrnuje opatření a postupy, které hospodářským subjektům umožní sledovat původ dřeva a dřevařských výrobků, získávat přístup k informacím týkajícím se souladu s použitelnými právními předpisy a řídit riziko uvádění nezákonně vytěženého dřeva a výrobků z tohoto dřeva na trh Společenství. Cílem navrhovaných opatření je odradit hospodářské subjekty od uvádění dřeva a dřevařských výrobků na trh Společenství, pokud jim nebyla poskytnuta přiměřená záruka, co se týká jejich zákonnosti, a tím přispívat k celosvětovému úsilí vynaloženému na boj proti nezákonné těžbě. Spotřebitelé tak rovněž získají jistotu, že nákupem dřeva a dřevařských výrobků nepřispívají k prohlubovaní problému nezákonné těžby a s ním spojeného obchodu.Je důležité poznamenat, že náležitá péče není jen morální povinností týkající se obezřetnosti, ale i právním požadavkem pro proaktivní chování. Hospodářské subjekty jsou tak povinny prokazovat opatrnost, soudnost a pozitivně přispívat k zajištění zákonnosti dřeva a dřevařských výrobků, které se dostanou do jejich dodavatelského řetězce, za účelem maximálního snížení rizika uvádění nezákonně vytěženého dřeva a výrobků z tohoto dřeva na trh Společenství.Zákonnost je vymezena na základě právních předpisů země původu vytěženého dřeva, které jsou použitelné pro obhospodařování lesů, těžbu dřeva a obchod s tímto dřevem.Dřevo a dřevařské výrobky podléhající licenci FLEGT nebo povolení v rámci úmluvy CITES jsou považovány za produkty pocházející ze zákonné těžby.Hospodářské subjekty, které by měly uplatňovat systém náležité péče, mohou buď systém samy vyvinout, nebo se spolehnout na uznávaný systém náležité péče, neboť tento návrh uznává systémy náležité péče, které byly vyvinuty kontrolními organizacemi. To znamená, že ačkoli návrh jasně stanoví zásady, které je třeba zohlednit při uplatňování systému náležité péče, hospodářským subjektům poskytuje pružnost při výběru mechanismů za účelem dosažení požadovaného výsledku.Hlavními zásadami navrhovaného nařízení je účinnost a jasnost právních závazků. Hospodářské subjekty ponesou prostřednictvím systému opatření a postupů zodpovědnost za to, že riziko uvádění nezákonně vytěženého dřeva a výrobků z tohoto dřeva na trh bude sníženo na minimum. Hlavní prvky tohoto systému jsou uvedeny v návrhu. Další podrobnosti budou stanoveny prováděcími opatřeními, jejichž cílem bude usnadnit provádění, zejména s ohledem na identifikaci kritérií pro vymezení vysokého či nízkého rizika uvádění nezákonně vytěženého dřeva a výrobků z tohoto dřeva na trh Společenství. Stanovením těchto prováděcích opatření by měly být dodrženy následující zásady: vyhnout se jakémukoli nepotřebnému zatěžování hospodářských subjektů; vytvořit pro hospodářské subjekty, na které se toto nařízení vztahuje, rovnováhu mezi náklady a přínosy; dodržet nutnou pružnost při uplatňování prováděcích opatření; usnadnit adaptaci drobných hospodářských subjektů na požadavky stanovené v tomto nařízení. Při vědomí toho, že účinné provádění navrhovaných opatření je možné, jen pokud budou přijata dodatečná opatření, začne uplatňování těchto opatření až po jejich schválení.I ten nejkomplexnější přístup nemůže efektivně fungovat bez závazku a pevné spolupráce všech zúčastněných stran zapojených do provádění tohoto nařízení. Ve všech aspektech vztahujících se k tomuto návrhu je podstatné, aby byly zúčastněné strany, zejména průmysl a občanská společnost, konzultovány za účelem vymezení nejlepšího možného způsobu provádění pomocí strukturovaného diskusního rámce a sdílení informací.- Právní základUstanovení tohoto nařízení se vztahují na ochranu životního prostředí. Vhodným právním základem je tudíž čl. 175 odst. 1 Smlouvy.- Volba nástrojůNavrhovaným nástrojem je nařízení, neboť nařízení je nutné z toho důvodu, aby byla zajištěna nejvyšší úroveň harmonizace a nedocházelo k souběžné existenci různých norem mezi členskými státy.- Zásada subsidiarity a proporcionalityZásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné pravomoci Společenství.Existují závažné důkazy o tom, že nezákonná těžba se běžně praktikuje, což způsobuje výraznou újmu pro životní prostředí, přispívá k úbytku biologické rozmanitosti a podkopává konkurenceschopnost v činnostech zákonného lesního hospodářství. Zároveň je nezákonná těžba úzce spjata s korupcí, organizovaným zločinem a násilnými konflikty. Cílem návrhu je snížit na minimum riziko uvádění nezákonně vytěženého dřeva a výrobků z tohoto dřeva na trh Společenství uložením celé řady povinností hospodářským subjektům, jež dřevo a dřevařské výrobky na trh Společenství uvádějí. Navrhované nařízení se rovněž vztahuje na hospodářské subjekty, které uvádějí vnitrostátně vyrobené dřevo a dřevařské výrobky na trh Společenství, a to i přesto, že je v rámci EU počet případů nezákonné těžby dřeva omezený a že neexistují žádné požadavky Společenství, co se týká uvádění na trh dřeva a dřevařských výrobků vyrobených v rámci EU. Hlavní zásadou je zákaz diskriminace s cílem zajistit komplexní a integrovaný přístup a vyhnout se konfliktům s mezinárodními obchodními pravidly. Jádrem navrhovaného opatření Společenství je vypracování všeobecných povinností pro hospodářské subjekty uvádějící na trh Společenství dřevo a dřevařské výrobky. Přístup založený na analýze rizika umožňuje snížení administrativní zátěže pro hospodářské subjekty a lepší orientaci kontrol na případy, které představují zvýšené riziko. Navrhovaný harmonizovaný přístup by zjednodušil požadavky, které jsou kladeny na hospodářské subjekty, a tím by stimuloval konkurenceschopnost, zatímco spotřebitelé by byli lépe informováni o platných normách. Tento systém by také poskytoval právní jistotu a jasnost, které jsou nutné pro řádné fungování trhu.Odhady nákladů, které různé druhy variant představují, byly vypracovány v rámci posouzení dopadů. Náklady pro dovozce a výrobce z EU jsou v rámci navrhovaného nařízení nízké ve srovnání s dalšími variantami, které byly přezkoumány v posouzení dopadů. Je důležité poznamenat, že tento návrh zohledňuje běžnou praxi soukromého sektoru, co se týká záruky zákonnosti, a respektuje stávající mechanismy. Část nákladů byla tudíž již pokryta v rámci stávajících systémů.Objevily se námitky, že opatření týkající se dovozu dřeva a dřevařských výrobků by jen orientovala obchod směrem k nediskriminačním trhům. Evropská unie je nicméně důležitým hráčem na mezinárodní scéně. Podobná iniciativa by byla příkladem a jasným signálem svědčícím o závazku EU bojovat proti nezákonné těžbě dřeva, úbytku biologické rozmanitosti a změně klimatu a zároveň podporovat obdobné iniciativy dalších zemí, které jsou významnými spotřebiteli.S ohledem na tyto skutečnosti je opatření EU vzhledem k danému problému oprávněné a přiměřené.4. DOPAD NA ROZPOČETTento návrh má omezený finanční dopad na rozpočet Společenství, co se týká správních účelů.5. PŘEZKUM / REVIZE / DOLOŽKA O ČASOVÉM OMEZENÍNávrh neobsahuje žádná ustanovení o přezkumu.6. ZJEDNODUŠENÍNávrh neobsahuje prvek zjednodušení, protože se nedotýká platných právních předpisů.7. ZRUŠENÍTento návrh nepovede ke zrušení platných právních předpisů.8. PŘEPRACOVÁNÍPřepracování není součástí návrhu.9. SROVNÁVACÍ TABULKANení k dispozici, jelikož srovnávací tabulky jsou vyžadovány pouze u směrnic.10. EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTORNávrh se týká záležitosti EHP, a měl by být proto rozšířen na Evropský hospodářský prostor.2008/0198 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 175 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[5],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[6],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[7],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[8],vzhledem k těmto důvodům:(1) Lesy přinášejí velký hospodářský, ekologický a sociální užitek, který zahrnuje i dřevní a nedřevní produkty a ekologické služby.(2) Vzhledem k celosvětově rostoucí poptávce po dřevu a dřevařských výrobcích ve spojení s institucionálními nedostatky a nedostatky v oblasti správy, které se objevují v oblasti lesnictví v řadě zemí produkujících dřevo, vyvolává nezákonná těžba dřeva a související obchod stále větší znepokojení.(3) Nezákonná těžba dřeva je přetrvávající a značný problém na mezinárodní úrovni. Představuje významnou hrozbu pro lesy, protože přispívá k odlesňování, které stojí asi za 20 % emisí CO2, ohrožuje biologickou rozmanitost a podkopává udržitelné obhospodařování a rozvoj lesa. Kromě jiného má i sociální, politické a hospodářské dopady.(4) Ve sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o akčním plánu EU pro prosazování práva, správu a obchod v lesnictví (FLEGT) byl navržen balíček opatření na podporu mezinárodního úsilí za účelem vyřešení problému nezákonné těžby dřeva a souvisejícího obchodu[9].(5) Rada a Evropský parlament uznaly potřebu, aby Společenství přispělo k celosvětovému úsilí o vyřešení problému nezákonné těžby dřeva a toto sdělení přivítaly.(6) V souladu s cílem uvedeného sdělení, tj. zajistit, aby do Společenství mohly vstupovat pouze dřevařské produkty, které byly vyrobeny v souladu s vnitrostátními právními předpisy země produkující dřevo, jedná Společenství se zeměmi produkujícími dřevo (partnerské země) o dobrovolných dohodách o partnerství, na jejichž základě je stranám uložena právně závazná povinnost provést režim licencí a regulovat obchod se dřevem a dřevařskými výrobky vymezenými v dohodách.(7) S ohledem na značný rozsah a naléhavost problému je nezbytné aktivně podporovat boj proti nezákonné těžbě dřeva a s ní souvisejícímu obchodu, doplnit a posílit iniciativu dobrovolných dohod o partnerství a zlepšit součinnost politik zaměřených na ochranu lesů a na dosažení vysoké úrovně ochrany životního prostředí, včetně boje se změnou klimatu a se snižováním biologické rozmanitosti.(8) Úsilí zemí, které uzavřely dobrovolné dohody o partnerství FLEGT se Společenstvím, a zásady, jež do nich byly začleněny, především pokud jde o definici pojmu „zákonně vytěžené dřevo“ by měly být uznány. Mělo by být také zohledněno, že v režimu licencí FLEGT se do Společenství dováží pouze dřevo a výrobky ze dřeva vytěženého v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy. Proto by dřevařské výrobky uvedené v přílohách II a III nařízení Rady (ES) č. 2173/2005 ze dne 20. prosince 2005 o zavedení režimu licencí FLEGT pro dovoz dřeva do Evropského společenství[10], které pocházejí z partnerských zemí zařazených do přílohy I nařízení Rady (ES) č. 2173/2005, měly být považovány za vytěžené zákonným způsobem za předpokladu, že jsou v souladu s tímto nařízením a všemi prováděcími ustanoveními.(9) Měla by být rovněž zohledněna skutečnost, že Úmluva o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES) klade na strany úmluvy požadavek, aby udělovaly povolení k vývozu pouze v případě, že druh uvedený na seznamech CITES byl získán mj. v souladu s vnitrostátními právními předpisy státu vývozu. Dřevařské produkty z druhů dřev vyjmenovaných v přílohách A, B, a C nařízení Rady (ES) č. 338/97 ze dne 9. prosince 1996 o ochraně druhů volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin regulováním obchodu s nimi[11] by měly být považovány za pocházející ze zákonné těžby, pokud jsou s tímto nařízením a všemi prováděcími ustanoveními v souladu.(10) S ohledem na komplexní povahu nezákonné těžby dřeva, pokud jde o související faktory a dopady, pozornost by se pro zamezení nezákonnému jednání měla soustředit na hospodářské subjekty.(11) Při absenci mezinárodně dohodnuté definice by určení toho, co představuje nezákonnou těžbu dřeva, mělo vycházet z právních předpisů země, kde bylo dřevo vytěženo.(12) Mnoho dřevařských výrobků se před svým prvním uvedením na trh a po něm zpracovává četnými způsoby. Aby se zabránilo zbytečné administrativní zátěži, požadavky stanovené tímto nařízením by se měly vztahovat jen na ty hospodářské subjekty, které uvádějí dřevo a dřevařské výrobky na trh poprvé, a nikoli na všechny hospodářské subjekty v prodejním řetězci.(13) Celkový cíl, jímž je dosažení udržitelnosti prostřednictvím podpory kritérií udržitelnosti, je i nadále prioritou Společenství. Vzhledem k tomuto cíli a za účelem snížení zátěže hospodářských subjektů, které uvádějí na trh dřevo a dřevařské výrobky podléhající závazným kritériím udržitelnosti stanoveným směrnicí Evropského parlamentu a Rady (ES) č XX/XX o podpoře užívání energie z obnovitelných zdrojů, by se toto nařízení na takové výrobky nemělo vztahovat[12].(14) Hospodářské subjekty uvádějící dřevo a dřevařské výrobky poprvé na trh Společenství by měly vykonávat náležitou péči prostřednictvím systémů a postupů (systém náležité péče, due diligence system ), aby se snížilo na minimum riziko uvádění nezákonně vytěženého dřeva a dřevařských výrobků na trh.(15) Systém náležité péče by měl poskytnout přístup ke zdrojům a dodavatelům dřeva a dřevařských výrobků uváděných na trh Společenství a k informacím týkajícím se souladu s použitelnými právními předpisy.(16) Dřevařský průmysl má pro hospodářství Společenství značný význam. Organizace hospodářských subjektů jsou důležité prvky tohoto odvětví, protože zastupují zájmy těchto subjektů ve velkém měřítku a jednají s celou řadou zúčastněných stran. Tyto organizace mají rovněž odborné znalosti a kapacitu pro analýzu příslušných právních předpisů a pro pomoc svým členům při dodržování předpisů, a to za předpokladu, že svou pravomoc nevyužívají s cílem ovládnout trh. Pro snazší provádění tohoto nařízení a vytvoření dobrých postupů je vhodné uznat organizace, které vypracovaly požadavky pro realizaci systémů náležité péče. Seznam těchto uznaných organizací se zveřejní a bude umožněno, aby všechny příslušné orgány členských států uznaly kontrolní organizace, jež jsou do něj začleněny.(17) Příslušné orgány by měly sledovat, zda hospodářské subjekty dodržují povinnosti stanovené tímto nařízením. Za tímto účelem by měly provádět úřední kontroly a v případě potřeby by měly požadovat, aby hospodářské subjekty přijaly nápravná opatření.(18) Příslušné orgány by měly uchovávat záznamy o kontrolách a zveřejňovat shrnutí v souladu se směrnicí 2003/4/ES Evropského Parlamentu a Rady ze dne 23. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí[13].(19) Vzhledem k mezinárodní povaze nezákonné těžby dřeva a souvisejícího obchodu by příslušné orgány měly spolupracovat mezi sebou i se správními orgány třetích zemí či s Komisí.(20) Členské státy by měly zajistit, že porušování tohoto nařízení bude potrestáno účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.(21) Opatření nezbytná k provádění tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[14].(22) Komise by měla být zmocněna zejména k přijetí podrobných pravidel pro uplatňování systému náležité péče a zejména k přijetí kritérií pro posouzení rizika uvádění nezákonně vytěženého dřeva a dřevařských výrobků na trh, ke stanovení kritérií pro uznání systémů náležité péče vypracovaných kontrolními organizacemi a ke změně seznamu dřeva a dřevařských výrobků, které podléhají tomuto opatření, pokud jejich technické vlastnosti, konečné použití nebo výrobní postupy takovou změnu vyžadují. Jelikož tato opatření mají obecnou působnost a jejich účelem je změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení jeho doplněním o nové jiné než podstatné prvky, musí být přijata regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES.(23) S cílem umožnit hospodářským subjektům a příslušným orgánům, aby se připravily na plnění požadavků uvedených v tomto nařízení, se toto nařízení použije za dva roky po svém vstupu v platnost.(24) Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž doplnit a podpořit stávající politický rámec a posílit mezinárodní boj proti nezákonné těžbě dřeva a souvisejícímu obchodu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu rozsahu lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1 PředmětTímto nařízením se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky.Článek 2 DefinicePro účely tohoto nařízení se rozumí:a) „dřevem a dřevařskými výrobky“ dřevo a dřevařské výrobky uvedené v příloze, s výjimkou dřeva a dřevařských výrobků podléhajících závazným kritériím udržitelnosti stanoveným ve směrnici (ES) č. XX/XX;b) „uváděním na trh“ jakékoli dodávání dřeva a dřevařských výrobků poprvé na trh Společenství za účelem distribuce nebo použití v průběhu obchodní činnosti, ať již za úplatu nebo zdarma;c) „hospodářským subjektem“ každá fyzická nebo právnická osoba uvádějící dřevo nebo dřevařské výrobky na trh;d) „zákonně vytěženým“ dřevo a dřevařské výrobky vytěžené v souladu s použitelnými právními předpisy v zemi původu vytěženého dřeva;e) „řízením rizika“ soubor opatření a postupů prováděných hospodářskými subjekty s cílem snížit na minimum riziko uvádění nezákonně vytěženého dřeva a výrobků z tohoto dřeva na trh;f) „použitelnými právními předpisy“ právní předpisy země původu vytěženého dřeva upravující zachování a obhospodařování lesa a těžbu dřeva a právní předpisy pro obchodování se dřevem a dřevařskými výrobky vztahující se k zachování lesa a jeho obhospodařování a k těžbě dřeva;g) „zemí původu vytěženého dřeva“ země, kde bylo dřevo nebo dřevo, jež je součástí dřevařských výrobků, vytěženo;h) „kontrolní organizací“ právnická osoba nebo členské sdružení nebo svaz s právní způsobilostí sledovat a zajišťovat uplatňování systémů náležité péče ze strany hospodářských subjektů, které mají osvědčení o používání těchto systémů.Článek 3 Povinnosti hospodářských subjektů1. Hospodářské subjekty vykonávají náležitou péči, aby snížily na minimum riziko uvádění nezákonně vytěženého dřeva a dřevařských výrobků na trh. Za tímto účelem použijí postupy a opatření, dále jen „systém náležité péče“.2. Hospodářské subjekty zavedou systém náležité péče obsahující prvky stanovené v čl. 4 odst. 1 nebo použijí systém náležité péče uznané kontrolní organizace uvedené v čl. 5 odst. 1.3. Dřevařské výrobky zařazené do příloh II a III nařízení (ES) č. 2173/2005, které pocházejí z partnerských zemí uvedených v příloze I nařízení (ES) č. 2173/2005 a které splňují požadavky tohoto nařízení a jeho prováděcích ustanovení, se pro účely tohoto nařízení považují za zákonně vytěžené.4. Dřevařské výrobky z druhů zařazených v přílohách A, B a C nařízení (ES) č. 338/97, které jsou v souladu s tímto nařízením a jeho prováděcími ustanoveními, se pro účely tohoto nařízení považují za zákonně vytěžené.Článek 4 Systémy náležité péče1. Systém náležité péče uvedený v čl. 3 odst. 1:a) poskytuje přístup k následujícím informacím o dřevě a dřevařských výrobcích uvedených hospodářským subjektem na trh:i) popis;ii) země původu vytěženého dřeva;iii) objem a/nebo váha;iv) případně název a adresa hospodářského subjektu, který dřevo a dřevařské výrobky dodal;v) informace o souladu s požadavky použitelných právních předpisů;b) obsahuje postup pro řízení rizika ac) zavádí audity k zajištění účinného uplatňování systémů náležité péče;2. Komise přijme opatření k provedení tohoto článku. Komise především stanoví kritéria pro posouzení, zda existuje riziko uvádění nezákonně vytěženého dřeva a výrobků z tohoto dřeva na trh.Uvedená opatření, jejichž účelem je změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení jeho doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 11 odst. 2.Článek 5 Uznání kontrolních organizací1. Příslušné orgány uznají kontrolní organizaci, která o uznání požádala, pokud kontrolní organizace splní tyto požadavky:a) má právní subjektivitu;b) zavedla systém náležité péče obsahující prvky stanovené v čl. 4 odst. 1;c) hospodářským subjektům, kterým uděluje osvědčení, ukládá povinnost používat její systémy náležité péče;d) zavedla kontrolní mechanismy k zajištění toho, že hospodářské subjekty, jimž udělila osvědčení jakožto uživatelům jejího systému náležité péče, že tento systém náležité péče používají;e) přijímá příslušná disciplinární opatření vůči každému hospodářskému subjektu, který získal osvědčení, avšak neplní systém náležité péče kontrolní organizace.2. Kontrolní organizace předloží příslušnému orgánu spolu s žádostí o uznání tyto údaje:a) statut;b) jména osob jednajících jejím jménem;c) podrobný popis svého systému náležité péče.3. Příslušné orgány rozhodnou o uznání kontrolní organizace do tří měsíců od předložení žádosti kontrolní organizací.Provádějí pravidelné kontroly pro ověření, zda kontrolní organizace plní požadavky uvedené v odstavci 1.4. Příslušný orgán odejme kontrolní organizaci uznání, pokud se prokáže, že přestala splňovat požadavky stanovené v odstavci 1.5. O každém rozhodnutí o udělení, zamítnutí či odejmutí uznání kontrolní organizaci uvědomí příslušné orgány Komisi do dvou měsíců.6. Komise přijme opatření k provedení tohoto článku.Uvedená opatření, jejichž účelem je změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení jeho doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 11 odst. 2.Článek 6 Seznam kontrolních organizacíKomise zveřejní seznam kontrolních organizací uznaných příslušnými orgány v řadě C Úředního věstníku Evropské unie , jakož i na své internetové stránce. Seznam je pravidelně aktualizován.Článek 7 Kontrolní opatření1. Příslušné orgány provádějí kontroly s cílem ověřit, zda hospodářské subjekty plní požadavky stanovené v čl. 3 odst. 1 a 2 a čl. 4 odst. 1.2. Hospodářské subjekty poskytnou všechnu pomoc nezbytnou pro snazší provádění kontrol uvedených v odstavci 1.3. Na základě kontrol uvedených v odstavci 1 mohou příslušné orgány požádat hospodářský subjekt o přijetí nápravných opatření.Článek 8 Záznamy o kontrolách1. Příslušné orgány uchovávají záznamy o kontrolách stanovených v čl. 7 odst. 1 s uvedením zejména jejich povahy a výsledků, včetně nápravných opatření, která mají být přijata. Záznamy o všech kontrolách se uchovávají nejméně 10 let.2. Shrnutí záznamů uvedených v odstavci 1 se zveřejňuje v souladu se směrnicí 2003/4/ES.Článek 9 Spolupráce1. Příslušné orgány spolupracují mezi sebou a se správními orgány třetích zemí a s Komisí, aby zajistily dodržování tohoto nařízení.2. Příslušné orgány si vyměňují informace o výsledcích kontrol uvedených v čl. 7 odst. 1 s příslušnými orgány dalšího členského státu nebo států a s Komisí.Článek 10 Příslušné orgány1. Každý členský stát určí jeden či několik příslušných orgánů odpovědných za uplatňování tohoto nařízení.Členské státy oznámí Komisi název a adresu příslušných orgánů nejpozději do 31. prosince 20XX. Členské státy sdělí Komisi všechny změny názvu a adresy příslušných orgánů.2. Komise veřejně zpřístupní seznam příslušných orgánů.Article11 Výbor1. Komisi je nápomocen výbor pro obchodování se dřevem, dále jen „výbor“.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.Článek 12 ZměnyKomise může změnit seznam dřeva a dřevařských výrobků v příloze s přihlédnutím k technickým vlastnostem, konečnému použití a výrobním postupům.Uvedená opatření, jejichž účelem je změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení jeho doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 11 odst. 2.Článek 13 SankceČlenské státy stanovují pravidla pro ukládání sankcí za porušení tohoto nařízení a přijímají veškerá opatření nezbytná pro provádění těchto pravidel. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy oznámí tyto předpisy Komisi do 31. prosince 20XX a neprodleně ji uvědomí o jakékoli následné změně, která je ovlivní.Článek 14 Podávání zpráv1. Členské státy předloží Komisi do 30. dubna každého druhého roku následujícího po datu použitelnosti tohoto nařízení zprávu o uplatňování uvedeného nařízení v předchozích dvou letech.2. Na základě těchto zpráv Komise vypracuje zprávu, kterou předkládá Evropskému parlamentu a Radě každé dva roky.Článek 15 Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se ode dne [...][15].Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za RaduPředseda předsedaPŘÍLOHA – Dřevo a dřevařské výrobky, na něž se vztahuje toto nařízení, podle svého zařazení v kombinované nomenklatuře uvedené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87[16]1. Výrobky uvedené v přílohách II a III nařízení Rady (ES) 2173/2005, na něž se vztahuje režim licencí FLEGT;2. Buničina a papír uvedené v kapitolách 47 a 48 KN, s výjimkou výrobků na bázi bambusu a sběrových výrobků (odpad a výmět);3. Dřevěný nábytek – kódy KN 9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 a 9403 90 30;4. Montované stavby – kód KN 9406 00 20;5. Palivové dřevo v polenech, špalcích, větvích, otepích nebo v podobných tvarech, dřevěné štěpky nebo třísky; piliny a dřevěné zbytky a dřevěný odpad, též aglomerované do polen, briket, pelet nebo podobných tvarů – kód KN 4401;6. Výrobky stavebního truhlářství a tesařství, včetně dřevěných voštinových desek, sestavených podlahových desek a šindelů („shingles“ a „shakes“) ze dřeva; dřevo (včetně nesestavených pruhů a vlysů pro parketové podlahy) souvisle profilované (s pery, drážkované, polodrážkové, zkosené, spojované do V, vroubkované, lištované, zaoblené nebo podobně profilované) podél jakékoliv z jeho hran, konců nebo ploch, též hoblované, broušené pískem nebo na koncích spojované – kód KN 4418;7. Třískové desky, desky s orientovanými třískami tzv. „oriented strand board“ (OSB) a podobné desky, též aglomerované s pryskyřicemi nebo jinými organickými pojivy – kód KN 4410;8. Dřevovláknité desky a podobné desky z jiných dřevitých materiálů, též pojené pryskyřicemi nebo jinými organickými látkami – kód KN 4411;9. Zhutněné dřevo, ve tvaru špalků, desek, pruhů nebo profilů – kód KN 4413 00 00;10. Dřevěné rámy na obrazy, fotografie, zrcadla nebo podobné předměty – kód KN 4414 00;11. Bedny, krabice, laťové bedny, bubny a podobné dřevěné obaly; dřevěné kabelové bubny; jednoduché palety, skříňové palety a jiné nakládací plošiny ze dřeva; nástavce palet ze dřeva; rakve – kód KN 4415;12. Sudy, džbery, kádě, nádrže, vědra a jiné bednářské výrobky a jejich části a součásti, ze dřeva, včetně dužin (dílů pláště) sudu – kód KN 44 16 00 00.LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU:2. RÁMEC ABM / ABBOblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká:0703 – Provádění politiky v oblasti životního prostředí3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex-linie B.A) včetně okruhů:3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu: Nevztahuje se na tento návrh.Nevztahuje se na tento návrh.3.3. Rozpočtové charakteristiky (v případě potřeby doplňte řádky):Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí prostředků na závazky (PZ) a prostředků na platby (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)Druh výdajů | oddíl č. | Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 | Rok 2014 | Rok 2015 | Celkem |Provozní výdaje[17] |Prostředky na závazky (PZ) | 8.1. | a |Prostředky na platby (PP) | b |Administrativní výdaje jako součást referenční částky[18] |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Prostředky na závazky | a+c |Prostředky na platby | b+c |Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[19] |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d | 0.334 | 0.334 | 0.334 | 0.334 | 0.334 | 0.334 | 2.004 |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.732 |Celkové orientační finanční náklady zásahu |PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 0.456 | 0.456 | 0.456 | 0.456 | 0.456 | 0.456 | 2.736 |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 0.456 | 0.456 | 0.456 | 0.456 | 0.456 | 0.456 | 2.736 |SpoluúčastPokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky):v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)Spolufinancující subjekt | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a násl. | Celkem |........................ | f |PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f |4.1.2. Soulad s finančním plánem( Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[20] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)Před akcí [Rok n-1] | Situace po akci |Celkový objem lidských zdrojů |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM5.4. Způsob provádění (orientační)( Centralizované řízení( přímo ze strany Komise( nepřímo na základě pověření pro:( výkonné agentury( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou( Sdílené nebo decentralizované řízení( spolu s členskými státy( spolu se třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)Příslušné poznámky:6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Monitorovací systém6.2. Hodnocení6.2.1. Hodnocení předem (ex-ante )6.2.2. Opatření přijatá po průběžném/následném hodnocení (ex post ) (na základě podobných zkušeností z minulosti)6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnocení7. Opatření proti podvodům8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiPoložky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 | Rok 2014 | Rok 2015 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[23] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |B*, C*/AST | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 |Zaměstnanci financovaní[24] podle čl. XX 01 02 |Ostatní zaměstnanci[25] financovaní podle čl. XX 01 04/05 |CELKEM | 1.5 | 1.5 | 1.5 | 1.5 | 1.5 | 1.5 |8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akceMezi úkoly patří vypracování prováděcích ustanovení a řízení zasedání.8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen.( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení)v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |Další technická a administrativní pomoc |– interní (intra muros) |– externí (extra muros) |Technická a administrativní pomoc celkem |8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)Druh lidských zdrojů | Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 | Rok 2014 | Rok 2015 |Úředníci a dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (nezahrnuté do referenční částky) | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci |Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 |8.2.6. 8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) |Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 | Rok 2014 | Rok 2015 | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.012 |XX 01 02 11 02 – Schůze a konference |XX 01 02 11 03 – Výbory[27] | 0.120 | 0.120 | 0.120 | 0.120 | 0.120 | 0.120 | 0.72 |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace |XX 01 02 11 05 – Informační systémy |2. Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.732 |3. Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.732 |Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky |Od roku 2010 dvě služební cesty za rok s náklady ve výši 1 000 na služební cestu. Zasedání regulativního výboru zřízeného podle tohoto nařízení (jednotkový náklad: 30 000 EUR na zasedání) čtyřikrát ročně. |[1] KOM(251), 21.5.2003.[2] Úř. věst. L 347, 30.12.2005, s. 1.[3] Dokument Rady 7014/04.[4] Závěry Rady č. 268/2003, s. 1.[5] Úř. věst. C , , s. .[6] Úř. věst. C , , s. .[7] Úř. věst. C , , s. .[8] Úř. věst. C , , s. .[9] KOM(2003) 251, 24.5.2003.[10] Úř. věst. L 347, 30.12.2005, s. 1.[11] Úř. věst. L 61, 3.3.1997, s. 1.[12] *pozn. pro Úř. věst.: odkaz bude doplněn po přijetí tohoto aktu.[13] Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 26.[14] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[15] *pozn. pro Úř. věst.: dva roky po vstupu tohoto nařízení v platnost.[16] Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).[17] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.[18] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx.[19] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05.[20] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[21] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce.[22] Jak je popsáno v bodě 5.3.[23] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[24] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[25] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[26] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur.[27] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.


type: other

text:
Käsityönopettaja Tuula Lampinen merkittävästä työstä eteläkarjalaisen käsi- ja taideteollisuuden hyväksi PDF
 Download "Käsityönopettaja Tuula Lampinen merkittävästä työstä eteläkarjalaisen käsi- ja taideteollisuuden hyväksi 5.000"
 1 Suomen Kulttuurirahaston ETELÄ-KARJALAN RAHASTON apurahat Palkinto Käsityönopettaja Tuula Lampinen merkittävästä työstä eteläkarjalaisen käsi- ja taideteollisuuden hyväksi Apurahat Tait. maisteri, kuvanveistäjä AMK Tarja Ahokainen taiteelliseen työskentelyyn, Eino ja Ester Sinkon rahastosta Kuvanveistäjä Tiiu Anttinen taiteelliseen työskentelyyn, Aili ja Aino Ohelan rahastosta Korutaiteilija Nikolai Balabin taiteelliseen työskentelyyn, Artturi ja Aina Heleniuksen MFA William Dennisuk materiaalihankintoihin Kasvatust. maisteri Kristiina Eskelinen koululaisten iltapäivätoimintaa käsittelevään väitöskirjatyöhön, Lahja ja Lauri Hotisen rahastosta Teatterit. maisteri Maria Fomin lastenteatteriesityksen toteuttamiseen Artenomi AMK Johanna Halme taiteelliseen työskentelyyn, Aune ja Urho Uimosen rahastosta Tekn. tohtori Marjaana Hautaniemi ligniinin erotusta kuorimojätevedestä ja ligniiniä sisältävien kuorimojätevesien käsittelyä käsittelevään väitöksen jälkeiseen tutkimukseen, Artturi ja Aina Heleniuksen apurahana Tait. maisteri Kimmo Heikkilä taiteelliseen työskentelyyn Taidegraafikko Tarja Heilimo näyttelyjen järjestämiseen, Eino ja Ester Sinkon rahastosta Tanssitaiteilija Minni Hirvonen taiteelliseen työskentelyyn, Sonja Tammelan rahastosta Kuvataiteilija Janette Holmström työvälineiden hankintaan
 2 Lastenerikoissairaanhoitaja Airi Hämäläinen ja MeRyPaSa-työryhmä Partalan koulupiirin kylien perinteen ja historian tallentamiseen Keraamikko Risto Hämäläinen taiteelliseen työskentelyyn Kuvataiteilija AMK Tuulia Iso-Tryykäri taiteelliseen työskentelyyn Kuvataiteilija AMK Satu Jaatinen kuvanveistotyökalujen hankintaan Tait. maisteri Renata Jakowleff näyttelyn järjestämiseen, Aune ja Urho Uimosen rahastosta Varhaisiän musiikkikasvatuksen lehtori Riitta Jauhiainen ja Jazz For Kids - työryhmä jazz-konserttien järjestämiseen lapsille Arkeologi Timo Jussila, fil. tohtori Aivar Kriiska ja fil. maisteri Tapani Rostedt arkeologisiin kaivauksiin Joutsenon Saarenojalla Teatterit. maisteri Markus Järvenpää ja M.Sc. Mikko Järvenpää saimaannorppaa käsittelevän dokumenttielokuvan tekemiseen Mus. tohtori Sari Kaasinen taiteelliseen työskentelyyn, Artturi ja Aina Heleniuksen apurahana Kuvataiteilija AMK Ville Kamppinen ja White Horizon -työryhmä näyttelyn järjestämiseen Berliinissä Kuvataiteilija Pekka Kettunen ja fil. tohtori Kari Smolander kuvausmatkoihin Venäjälle Fil. kand. Anne Kokkonen näytelmän kirjoittamiseen Kasvatust. maisteri Katja Kurronen ja Koulumummoryhmä koulumummotoimintaan Mus. maisteri, kapellimestari Markku Laakso konsertin järjestämiseen Muusikko Esa Lehtola sellon hankintaan, Lahja ja Lauri Hotisen rahastosta Kuvataiteilija Laura Leinonen taiteelliseen työskentelyyn Diplomiviulisti Riitta Lind kamarikonserttisarjan järjestämiseen Kuvataiteilija AMK Jarkko Liutu taiteelliseen työskentelyyn Lastentarhanopettaja Liisa Lousa Tanssii Hevosten Kanssa -tapahtuman järjestämiseen
 3 Fil. maisteri Mari Lukkari radiodokumentin tekemiseen lakkautettavasta Konnunsuon vankilasta Taidemaalari Svetlana Lunina taiteelliseen työskentelyyn, Artturi ja Aina Heleniuksen Dipl.ins. Mari Makkonen Euroopan tukkusähkömarkkinoita käsittelevään väitöskirjatyöhön, Aune ja Urho Uimosen rahastosta Kuvataiteilija Tiina Marjeta taiteelliseen työskentelyyn, Artturi ja Aina Heleniuksen Keraamikko Arja Helena Martikainen taiteelliseen työskentelyyn Hum. kand. Annamari Marttinen taiteelliseen työskentelyyn, Hilja Valtosen rahastosta Musiikinopiskelija Hiljamaija Myllynen pianon hankintaan Kasvatust. maisteri Titta Myllärinen kuvataideviikon järjestämiseen Taideseppä Antti Nieminen taiteelliseen työskentelyyn, Aune ja Urho Uimosen rahastosta Kuvataiteilija AMK Jussi Nykänen taiteelliseen työskentelyyn M.Sc. Iris Cherry Panorel tasokkaan hapetusmenetelmän käyttöä jäteveden käsittelyssä käsittelevään väitöskirjatyöhön Yhdysvalloissa, Helvi Virénin rahastosta M.Sc. Giteshkumar Patel ydinvoimalan matalapaineturbiinin mallinnusta käsittelevään väitöskirjatyöhön, Artturi ja Aina Heleniuksen apurahana Arkkitehti Klaus Pelkonen Lappeenrannan keskustan rakentamishistoriaa käsittelevään tutkimukseen, Aili ja Aino Ohelan rahastosta Luokanopettaja Virpi Pentikäinen maahanmuuttajalasten kotouttamiseen Korvenkylän koulussa Dipl.ins. Antti Pinomaa älykkäitä sähköverkkoja käsittelevään väitöskirjatyöhön Kulttuurisihteeri Markus Pulkkinen eteläkarjalaisten kaitafilmien taltiointiin Teknikko Veikko Puska imatralaisen kulttuurin ja historian tallentamiseen, Helvi Virénin rahastosta MFA Tiina Rajakallio ja artenomi Elo Uibokand näyttelyn järjestämiseen Lissabonissa
 4 Fil. maisteri Timo Rantakaulio Itä-Suomen asutushistoriaa käsittelevään väitöskirjatyöhön Mus. maisteri, musiikkipedagogi Taru Ritavesi ja fil. maisteri, musiikkipedagogi Minna Nyberg Erik Bergmanin musiikkia esittelevän konsertin järjestämiseen Dipl.ins. Harri Ryynänen henkilön verkostokuvan muutosta ratkaisuliiketoiminnan kontekstissa käsittelevään väitöskirjatyöhön, Eino ja Ester Sinkon rahastosta Kuvataiteilija Vesa-Ville Saarinen työvälineiden hankintaan Kirjailija Petter Sairanen kirjalliseen työskentelyyn, Artturi ja Aina Heleniuksen Tanssija, koreografi Netta Salonsaari taiteelliseen työskentelyyn, Artturi ja Aina Heleniuksen M.Sc. Nataliya Strokina hahmotunnistuksen hyväksikäyttöä paperin valmistuksessa käsittelevään tutkijavierailuun Tsekissä, Helvi Virénin rahastosta Työnjohtaja Sulo Strömberg ja fil. maisteri Pirjo Julkunen itärajan rajakiviä käsittelevän näyttelyn järjestämiseen Luontokuvaaja Tapani Tolvanen valokuvanäyttelyn järjestämiseen Taidegraafikko Rauni Wallenius näyttelyjen järjestämiseen Kuvataiteilija Annu Vertanen näyttelyn järjestämiseen M.Sc. Daria Volchek toimintaympäristöjen vaikutusta pk-yritysten kansainvälistymiseen Suomen ja Venäjän rajalla käsittelevään väitöskirjatyöhön Yhdysvalloissa Etelä-Karjalan Orkesteri ry oopperaesityksen toteuttamiseen Imatran Immet ry / Lappeenrannan Naislaulajat ry näytelmällisten lastenkonserttien järjestämiseen, Aili ja Aino Ohelan rahastosta Lappeenranta Big Band ry swing-musiikkikurssin ja -konsertin järjestämiseen Lemin musiikkiyhdistys Lemin musiikkijuhlien järjestämiseen, Artturi ja Aina Heleniuksen apurahana Montolan nuorisoseuran puhallinorkesteri sävellystilaukseen ja kantaesityksen toteuttamiseen Saimaan Harpistit ry HUULIAJOLLA-huuliharpputapahtuman järjestämiseen
 5 Yhteensä euroa 5
 2015 APURAHAT TIETEESEEN Berger Laura Master of Arts, Helsinki puolen vuoden apurahana arkkitehtuurialan väitöskirjatutkimukseen The Building that
 2015 APURAHAT TIETEESEEN Berger Laura Master of Arts, Helsinki puolen vuoden apurahana arkkitehtuurialan väitöskirjatutkimukseen The Building that Disappeared - The Vyborg Aalto Library in its Political-historic


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 20.5.2015
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 124/4
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) 2015/781 DELLA COMMISSIONE
 del 19 maggio 2015
 recante apertura e modalità di gestione di contingenti tariffari dell'Unione per taluni pesci e prodotti della pesca originari della Repubblica di Serbia
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
 visto il regolamento (UE) n. 332/2014 del Parlamento europeo e del Consiglio, dell'11 marzo 2014, relativo ad alcune procedure di applicazione dell'accordo di stabilizzazione e di associazione tra le Comunità europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica di Serbia, dall'altra (1), in particolare l'articolo 2,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Il 29 aprile 2008 è stato firmato l'accordo di stabilizzazione e di associazione tra le Comunità europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica di Serbia, dall'altra («ASA»). L'ASA è entrato in vigore il 1o settembre 2013 (2).
 (2)
 L'ASA ha sostituito l'accordo interinale sugli scambi e sulle questioni commerciali tra la Comunità europea, da una parte, e la Repubblica di Serbia, dall'altra («accordo interinale»), che era entrato in vigore il 1o febbraio 2010 (3) e aveva dato esecuzione alle disposizioni sugli scambi e sulle questioni commerciali contenute nell'ASA.
 (3)
 L'allegato IV dell'ASA e l'allegato IV dell'accordo interinale riguardano le concessioni comunitarie per i prodotti della pesca serbi, in forma di contingenti tariffari.
 (4)
 Il 25 giugno 2014 è stato firmato il protocollo dell'ASA per tener conto dell'adesione della Repubblica di Croazia all'Unione europea (4) («il protocollo»). La firma a nome dell'Unione europea, della Comunità europea dell'energia atomica e degli Stati membri è stata autorizzata con decisione 2014/517/UE del Consiglio (5) e con decisione 2014/518/Euratom del Consiglio (6).
 (5)
 Il protocollo prevede di aumentare di 26 t il contingente tariffario in vigore per le carpe originarie della Serbia e di aprire un nuovo contingente tariffario per le importazioni di prodotti della voce SA 1604 entro un limite annuo di 15 t. Per il primo anno di applicazione i volumi dei contingenti tariffari devono essere calcolati proporzionalmente ai volumi annui di base secondo il tempo trascorso dall'inizio dell'anno civile alla data di applicazione del protocollo.
 (6)
 L'ammissibilità a beneficiare delle concessioni tariffarie è subordinata alla presentazione della pertinente prova di origine alle autorità doganali, secondo quanto previsto dall'accordo interinale e dall'ASA.
 (7)
 I contingenti tariffari dovrebbero essere gestiti dalla Commissione in base al principio «primo arrivato, primo servito», conformemente al regolamento (CEE) n. 2454/93 della Commissione (7).
 (8)
 La nomenclatura combinata di cui all'allegato I del regolamento (CEE) n. 2658/87 del Consiglio (8) contiene nuovi codici NC diversi da quelli indicati nell'accordo interinale e nell'ASA. I nuovi codici NC dovrebbero pertanto essere riportati nell'allegato del presente regolamento.
 (9)
 Per garantire sia l'efficace applicazione e gestione dei contingenti tariffari concessi nell'ambito dell'accordo interinale e dell'ASA, sia la certezza del diritto e la parità di trattamento per quanto riguarda la riscossione dei dazi, le disposizioni del presente regolamento dovrebbero applicarsi dalla data di entrata in vigore dell'accordo interinale.
 (10)
 Il protocollo deve essere applicato su base provvisoria a decorrere dal primo giorno del secondo mese successivo alla data della firma, in attesa che siano espletate le procedure necessarie per la sua conclusione. Pertanto, l'aumento del contingente tariffario in vigore per le carpe e l'applicazione del nuovo contingente tariffario per le importazioni di prodotti della voce SA 1604 dovrebbero avere effetto dal 1o agosto 2014.
 (11)
 Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato del codice doganale,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 Sono aperti contingenti tariffari dell'Unione per le merci originarie della Repubblica di Serbia elencate nell'allegato.
 Articolo 2
 Le merci originarie della Repubblica di Serbia elencate nella parte A dell'allegato e dichiarate per l'immissione in libera pratica tra il 1o febbraio 2010 e il 31 dicembre 2011 sono esenti dai dazi doganali applicabili alle importazioni nell'Unione nei limiti del rispettivo contingente tariffario fissato nella parte A dell'allegato.
 Le merci originarie della Repubblica di Serbia elencate nella parte B dell'allegato e dichiarate per l'immissione in libera pratica dal 1o gennaio 2012 sono esenti dai dazi doganali applicabili alle importazioni nell'Unione nei limiti del rispettivo contingente tariffario fissato nella parte B dell'allegato.
 Articolo 3
 I contingenti tariffari fissati nell'allegato sono gestiti dalla Commissione conformemente agli articoli 308 bis, 308 ter e 308 quater del regolamento (CEE) n. 2454/93.
 Articolo 4
 Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Esso si applica a decorrere dal 1o febbraio 2010.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 19 maggio 2015
 Per la Commissione
 Il presidente
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) GU L 103 del 5.4.2014, pag. 10.
 (2) Decisione 2013/490/UE, Euratom del Consiglio e della Commissione, del 22 luglio 2013, relativa alla conclusione dell'accordo di stabilizzazione e di associazione tra le Comunità europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica di Serbia, dall'altra (GU L 278 del 18.10.2013, pag. 14).
 (3) Decisione 2010/36/CE del Consiglio, del 29 aprile 2008, relativa alla firma e alla conclusione dell'accordo interinale sugli scambi e sulle questioni commerciali tra la Comunità europea, da una parte, e la Repubblica di Serbia, dall'altra (GU L 28 del 30.1.2010, pag. 1).
 (4) GU L 233 del 6.8.2014, pag. 3.
 (5) Decisione 2014/517/UE del Consiglio, del 14 aprile 2014, relativa alla firma, a nome dell'Unione europea e dei suoi Stati membri, e all'applicazione provvisoria del protocollo dell'accordo di stabilizzazione e di associazione tra le Comunità europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica di Serbia, dall'altra, per tener conto dell'adesione della Repubblica di Croazia all'Unione europea (GU L 233 del 6.8.2014, pag. 1).
 (6) Decisione 2014/518/Euratom del Consiglio, del 14 aprile 2014, che approva la conclusione, da parte della Commissione europea, a nome della Comunità europea dell'energia atomica, del protocollo dell'accordo di stabilizzazione e di associazione tra le Comunità europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica di Serbia, dall'altra, per tener conto dell'adesione della Repubblica di Croazia all'Unione europea (GU L 233 del 6.8.2014, pag. 20).
 (7) Regolamento (CEE) n. 2454/93 della Commissione, del 2 luglio 1993, che fissa talune disposizioni d'applicazione del regolamento (CEE) n. 2913/92 del Consiglio che istituisce il codice doganale comunitario (GU L 253 dell'11.10.1993, pag. 1).
 (8) Regolamento (CEE) n. 2658/87, del 23 luglio 1987, relativo alla nomenclatura tariffaria e statistica e alla tariffa doganale comune (GU L 256 del 7.9.1987, pag. 1).
 ALLEGATO
 PARTE A
 Applicabile dall'1.2.2010 al 31.12.2011
 Fatte salve le regole di interpretazione della nomenclatura combinata, la formulazione della designazione delle merci ha valore puramente indicativo in quanto il regime preferenziale è determinato, nel contesto della presente parte dell'allegato, in base ai codici NC esistenti l'1.2.2010.
 Numero d'ordine
 Codice NC
 Sottovoce TARIC
 Designazione delle merci
 Volume dall'1.2.2010 al 31.12.2010
 (peso netto in t)
 Volume dall'1.1.2011 al 31.12.2011
 (peso netto in t)
 09.1545
 0301 91 10
 Trote (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache e Oncorhynchus chrysogaster): vive; fresche o refrigerate; congelate; secche, salate o in salamoia, affumicate; filetti di pesce ed altra carne di pesci; farine, polveri e agglomerati in forma di pellets, atti all'alimentazione umana
 15 tonnellate
 15 tonnellate
 0301 91 90
 0302 11 10
 0302 11 20
 0302 11 80
 0303 21 10
 0303 21 20
 0303 21 80
 0304 19 15
 0304 19 17
 ex 0304 19 18
 30
 ex 0304 19 91
 10
 0304 29 15
 0304 29 17
 ex 0304 29 18
 30
 ex 0304 99 21
 11
 12
 20
 ex 0305 10 00
 10
 ex 0305 30 90
 50
 0305 49 45
 ex 0305 59 80
 61
 ex 0305 69 80
 61
 09.1546
 0301 93 00
 Carpe: vive; fresche o refrigerate; congelate; secche, salate o in salamoia, affumicate; filetti di pesce ed altra carne di pesci; farine, polveri e agglomerati in forma di pellets, atti all'alimentazione umana
 60 tonnellate
 60 tonnellate
 0302 69 11
 0303 79 11
 ex 0304 19 18
 20
 ex 0304 19 91
 20
 ex 0304 29 18
 20
 ex 0304 99 21
 16
 ex 0305 10 00
 20
 ex 0305 30 90
 60
 ex 0305 49 80
 30
 ex 0305 59 80
 63
 ex 0305 69 80
 63
 PARTE B
 Applicabile dall'1.1.2012
 Fatte salve le regole di interpretazione della nomenclatura combinata, la formulazione della designazione delle merci ha valore puramente indicativo in quanto il regime preferenziale è determinato, ai fini della presente parte dell'allegato, in base ai codici NC esistenti al momento dell'adozione del presente regolamento.
 Numero d'ordine
 Codice NC
 Sottovoce TARIC
 Designazione delle merci
 Volumi annuali (dall'1.1 al 31.12)
 (peso netto in t)
 09.1545
 0301 91
 Trote (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache e Oncorhynchus chrysogaster): vive; fresche o refrigerate; congelate; secche, salate o in salamoia, affumicate; filetti di pesce ed altra carne di pesci; farine, polveri e agglomerati in forma di pellets, atti all'alimentazione umana
 2012 e anni successivi: 15 tonnellate
 0302 11
 0303 14
 0304 42
 ex 0304 52 00
 10
 0304 82
 ex 0304 99 21
 11
 12
 20
 ex 0305 10 00
 10
 ex 0305 39 90
 10
 0305 43 00
 ex 0305 59 80
 61
 ex 0305 69 80
 61
 09.1546
 0301 93 00
 Carpe (Cyprinus carpio, Carassius carassius, Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus): vive; fresche o refrigerate; congelate; secche, salate o in salamoia, affumicate; filetti di pesce ed altra carne di pesci; farine, polveri e agglomerati in forma di pellets, atti all'alimentazione umana
 2012 e 2013: 60 tonnellate
 2014: 60 tonnellate aumentate di 10,833 tonnellate dall'1.8.2014
 2015 e anni successivi: 86 tonnellate
 0302 73 00
 0303 25 00
 ex 0304 39 00
 20
 ex 0304 51 00
 10
 ex 0304 69 00
 20
 ex 0304 93 90
 10
 ex 0305 10 00
 20
 ex 0305 31 00
 10
 ex 0305 44 90
 10
 ex 0305 59 80
 63
 ex 0305 64 00
 10
 09.1592
 Voce SA 1604
 Preparazioni e conserve di pesci; caviale e suoi succedanei preparati con uova di pesce;
 Dall'1.8.2014 al 31.12.2014: 6,25 tonnellate
 2015 e anni successivi: 15 tonnellate


text:
 |
 52011PC0799
 Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2012. aastaks /* KOM/2011/0799 lõplik - 2011/0375 (NLE) */
 SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST110- Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKooskõlas nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) soovitakse ühise kalanduspoliitikaga tagada vee-elusressursside kasutamine säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsetes tingimustes. Tähtis vahend nende eesmärkide saavutamiseks on iga-aastane lubatud kogupüüki (TAC), kvoote ja püügikoormuse piiranguid hõlmav kalapüügivõimaluste kinnitamine.Käesoleva ettepaneku eesmärk on kindlaks määrata liikmesriikide 2012. aasta kalapüügivõimalused seoses majanduslikult kõige tähtsamate Musta mere kalavarudega.- Üldine taustKomisjoni teatises, mis käsitleb arutelu 2012. aasta kalapüügivõimaluste üle (KOM(2011) 298 (lõplik)), kirjeldatakse ettepaneku tausta.Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) edastab 2011. aasta novembris teaduslikud nõuanded püügivõimaluste kohta Mustas meres 2012. aastal.Käesolevas ettepanekus on üks osa, mis on oluline Musta mere kalanduspiirkondade haldamisel 2012. aastal ja milles kehtestatakse lubatud kogupüük ja kvoodid.- Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidKalapüügivõimalusi ja nende eraldamist liikmesriikidele reguleeritakse kord aastas. Viimati on vastu võetud nõukogu 17. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1256/2010, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude püügivõimalused 2011. aastaks- Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEsitatud meetmed on kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja eeskirjadega ning liidu säästva arengu poliitikaga.KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE- Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutaminePeamised organisatsioonid/eksperdid, kellega on konsulteeritudTeadusorganisatsioon, kellega konsulteeriti, on kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF).Euroopa Liit taotleb igal aastal STECFilt teadusnõuandeid tähtsate kalavarude kohta. Nõuanded hõlmavad eeldatavasti kogu Musta mere kalavaru, mille kohta esitatakse lubatud kogupüük.- Konsulteerimine huvitatud isikutegaHuvitatud isikutega konsulteeriti komisjoni teatise kaudu, mis käsitleb arutelu 2012. aasta kalapüügivõimaluste üle. STECF esitab ettepaneku teadusliku põhjenduse.- Mõju hindamineKuni teadusnõuannete saamiseni võivad kavandatud meetmed rakendamise korral muuta ELi laevade kalapüügivõimalusi püügimahtude osas Mustal merel.Ettepanek ei kajasta mitte ainult lühiajalisi probleeme, vaid on ka osa pikaajalisest strateegiast, mille puhul kalapüüki kohandatakse pikemas perspektiivis järk-järgult säästva tasemeni.Ettepaneku strateegia järgimine võib seega viia keskmises või pikas perspektiivis väiksema püügikoormuseni, kuid pikas perspektiivis stabiilsete või suurenevate kvootideni. Seega oodatakse strateegia pikaajalise tulemusena püügikoormuse kohandamisest tulenevat väiksemat keskkonnamõju ning püsivat või kasvavat lossimismahtu. Pikas perspektiivis suureneb kalandustegevuse stabiilsus.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG- Kavandatud meetmete kokkuvõteEttepanekus sätestatakse püügipiirangud ja püügikoormuse piirangud, mida kohaldatakse ELi püügipiirkondades ja rahvusvahelistes püügipiirkondades, kus tegutsevad ELi kalalaevad, et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärk tagada kalapüügi bioloogiliselt, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutlik maht.- Õiguslik alusEuroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.- Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.- Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Ühine kalanduspoliitika on ühine kogu liidule. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.Nõukogu asjakohase määrusega eraldatakse liikmesriikidele kalapüügivõimalused. Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõiget 3, on liikmesriikidel otsustusvabadus nende püügivõimaluste jaotamisel piirkondadele või ettevõtjatele. Seega on liikmesriikidel piisavalt suured võimalused neile eraldatud püügivõimaluste kasutamise sotsiaalse ja/või majandusliku mudeli valikul.Käesolev ettepanek ei sisalda liikmesriikide jaoks uusi finantskohustusi. Sellise määruse võtab nõukogu vastu igal aastal ning selle rakendamiseks vajalikud avalikud ja eraõiguslikud vahendid on juba olemas.- Vahendi valikKavandatav vahend: määrus.Tegemist on ettepanekuga kalavarude majandamiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 3 alusel ja kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikliga 20.MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ELi eelarvet.TÄIENDAV TEAVE- LihtsustamineEttepanekuga nähakse ette (ELi või riikide) avalik-õiguslike asutuste halduskorra lihtsustamine, eelkõige püügikoormuse arvestuse nõuete osas.- Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklauselEttepanek käsitleb iga-aastast määrust 2012. aasta kohta ega sisalda seetõttu läbivaatamisklauslit.- Üksikasjalik selgitusEttepanekuga määratakse kindlaks liikmesriikide 2012. aasta kalapüügivõimalused seoses teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmadega.Esitatud arvud kajastavad teadusnõuandeid ning lubatud kogupüügi ja kvootide kehtestamise raamistikku, mis on esitatud komisjoni teatises, mis käsitleb arutelu 2012. aasta kalapüügivõimaluste üle.Komisjoni eesmärk on tagada kalavarude säästev kasutamine vastavalt liidu poliitikale ja rahvusvahelistele kohustustele ning säilitada samas püügivõimaluste stabiilsus, mistõttu lubatud kogupüügi ja kvootide iga-aastased muudatused on võimaluse piires limiteeritud, võttes arvesse konkreetse kalavaru seisukorda.Lubatud kogupüük ja liikmesriikide vahel jaotatud kvoodid on esitatud I lisas.2011/0375 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2012. aastaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1. Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.2. Määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta)[1] kohaselt tuleb kehtestada meetmed, mis reguleerivad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästva kalandustegevuse, võttes arvesse kättesaadavat teaduslikku nõuannet ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) koostatud aruannet.3. Nõukogu on kohustatud vastu võtma meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta kalavaru või kalavarurühma kaupa ja vastavalt vajadusele ka teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude ja kalandustegevuse suhteline stabiilsus ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EÜ) nr 2371/2002 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke.4. Lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid tuleks kehtestada olemasoleva teadusliku nõuande põhjal ning arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise ja pidades ka silmas arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus.5. Käesolevas määruses kehtestatud püügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks),[2] eelkõige selle artiklitele 33 ja 34, mis käsitlevad püügi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta.6. Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel)[3] artikli 2 kohaselt on vaja kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse erinevaid määruses osutatud meetmeid.7. Selleks, et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada ELi kaluritele elatusvahendid on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2012. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast avaldamist.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I PEATÜKK Reguleerimisala ja mõistedArtikkel 1 SisuKäesoleva määrusega kehtestatakse teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2012. aastaks.Artikkel 2 ReguleerimisalaKäesolevat määrust kohaldatakse ELi laevade suhtes, mis püüavad kala Mustal merel.Artikkel 3 MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:a) „GFCM” – Vahemere üldine kalanduskomisjon;b) „Must meri” – GFCMi geograafiline allpiirkond vastavalt otsusele GFCM/33/2009/2;c) „ELi laev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;d) „lubatud kogupüük (TAC)” – igast kalavarust aastas püüda lubatav kogus;e) „kvoot” – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist.II PEATÜKKKalapüügivõimalusedArtikkel 4 Lubatud kogupüük ja selle jaotamineLubatud kogupüük, kõnealuste lubatud kogupüügi tasemete jaotus liikmesriikide vahel ning vajaduse korral nendega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud lisas.Artikkel 5 Püügivõimaluste jaotamist käsitlevad erisättedKäesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:a) määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast ümberjaotamist;c) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast lubatud lisakoguste lossimist;d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste peatamist;e) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37, 105 ja 107 kohaseid mahaarvamisi.Artikkel 6 Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimusedPardal tohib hoida või laevalt lossida kalavarusid, mille suhtes on käesoleva määrusega kindlaks määratud kalapüügivõimalused, ainult juhul, kui:a) saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud; võib) saak moodustab osa liidule kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.III PEATÜKKLõppsättedArtikkel 7 Andmete edastamineKui liikmesriigid saadavad komisjonile püütud kalavarude koguste lossimisandmeid määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse lisas sätestatud kalavarude koode.Artikkel 8 JõustumineKäesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja LISAELi kalalaevadele lubatud kogupüük (TAC) püügipiirangutega piirkondades, liikide ja piirkondade kaupaJärgmistes tabelites sätestatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) ning kvootide haldamisega seotud tingimused ühest aastast teise ülekandmisel.Kalavarudele viidatakse liikide ladinakeelsete nimetuste tähestikulises järjekorras. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabelit.Teaduslik nimetus | Kolmetäheline kood | Tavanimetus |Psetta maxima | TUR | Harilik kammeljas |Sprattus sprattus | SPR | Kilu |Liik: | Harilik kammeljas | Püügipiirkond: | Musta mere ELi veed |Psetta maxima | TUR/F37.4.2.C |Bulgaaria | 37 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Rumeenia | 37 |EL | 74 | (1) |TAC | Ei kohaldata |_________ |(1) Kalandustegevus ei ole lubatud 15 aprillist kuni 15 juunini. |Liik: | Kilu | Püügipiirkond: | Musta mere ELi veed |Sprattus sprattus | SPR/ F37.4.2.C |Bulgaaria | 8032.5 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Rumeenia | 3442.5 |EU | 11475 |TAC | Ei kohaldata |_________ |[1] ELT L 358, 31.12.2002, lk 59.[2] ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.[3] EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.


type: caselaw

text:
 4.12.2004
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 300/13
 TEISINGUMO TEISMO SPRENDIMAS
 (šeštoji kolegija)
 2004 m. spalio 7 d.
 Byloje C-379/02 (dėl Østre Landsret prašymo priimti prejudicinį sprendimą): Skatteministeriet prieš Imexpo Trading A/S (1)
 („Bendrasis muitų tarifas - Tarifinės pozicijos - Klasifikacija kombinuotojoje nomenklatūroje - Pagrindai po kėdėmis su ratukais“)
 (2004/C 300/25)
 Proceso kalba: danų
 Byloje C-379/02 dėl Østre Landsret (Danija) 2002 m. spalio 15 d. sprendimu pagal EB sutarties 234 straipsnį Teisingumo Teismui pateikto prašymo priimti prejudicinį sprendimą, kurį Teisingumo Teismas gavo 2002 m. spalio 21 d., šio teismo nagrinėjamoje byloje tarp Skatteministeriet ir Imexpo Trading A/S, Teisingumo Teismas (šeštoji kolegija), susidedantis iš kolegijos pirmininko A. Borg-Barthet, teisėjų J.-P. Puissochet (pranešėjas) ir S. von Bahr, generalinis advokatas: L. A. Geelhoed, sekretorius: R. Grass, 2004 m. spalio 7 d. priėmė sprendimą, kurio rezoliucinėje dalyje nurodyta:
 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo, pakeisto atitinkamai 1996 m. rugsėjo 9 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1734/96, 1997 m. lapkričio 4 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2086/97, 1998 m. spalio 26 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2261/98 ir 1999 m. spalio 12 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2204/99, I priede pateikiama kombinuotoji nomenklatūra aiškintina taip, kad pagrindinėje byloje, kurioje šalys tvirtino, jog nagrinėjami plastikiniai pagrindai po kėdėmis su ratukais klasifikuotini kombinuotosios nomenklatūros subpozicijoje 3918 10 90 ir subpozicijoje 9403 70 90, pirmenybė teikiama pirmajai iš šių pozicijų.
 (1) OL C 7, 2003 1 11.


type: wikipedia

text:
 Biografia
 Nato in Texas da Daphne Smith e Hoyle Sampson, Sr., coltiva fin da piccolo la passione della recitazione provenendo da una famiglia di artisti.
 Filmografia
 Greek - La confraternita (Greek) – serie TV (2008)
 CSI - Scena del crimine (CSI: Crime Scene Investigation) – serie TV (2010)
 The Vampire Diaries – serie TV, 5 episodi (2013)
 Gracepoint – serie TV (2014)
 Le regole del delitto perfetto (How to Get Away with Murder) – serie TV (2015-2016)
 Supernatural – serie TV, episodi 12x06 e 12x20
 The Flash – serie TV, 3 episodi (2017-2018)
 Doppiatori italiani
 Francesco Venditti in The Vampire Diaries
 David Chevalier ne Le regole del delitto perfetto
 Collegamenti esterni