text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 28.9.2016
 COM(2016) 622 final
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základěžádosti Estonska EGF/2016/003 EE/ropa a chemické látky
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 SOUVISLOSTI NÁVRHU
 1.Pravidla pro poskytování finančních prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
 1
 (dále jen „nařízení o EFG“).
 2.Dne 11. května 2016 předložilo Estonsko žádost EGF/2016/003 EE/ropa a chemické látky týkající se finančního příspěvku z EFG v důsledku propouštění
 2
 v hospodářských odvětvích, která jsou v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazena do oddílu 19 (Výroba koksu a rafinovaných ropných produktů) a do oddílu 20 (Výroba chemických látek a chemických přípravků) v Estonsku.
 3.Po posouzení této žádosti dospěla Komise v souladu se všemi příslušnými ustanoveními nařízení o EFG k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG jsou splněny.
 SHRNUTÍ ŽÁDOSTI
 Žádost o prostředky z EFG
 EGF/2016/003 EE/ropa a chemické látky
 Členský stát
 Estonsko
 Dotčený region / dotčené regiony (úroveň NUTS
 3
 2)
 EE00–Eesti
 4
 Datum podání žádosti
 11. května 2016
 Datum potvrzení přijetí žádosti
 11. května 2016
 Datum žádosti o poskytnutí dodatečných informací
 25. května 2016
 Lhůta pro poskytnutí dodatečných informací
 6. července 2016
 Lhůta pro vyhotovení posouzení
 28. září 2016
 Kritérium pro pomoc
 Čl. 4 odst. 2 nařízení o EFG
 Počet dotčených podniků
 3
 Sektor ekonomické činnosti
 (oddíl NACE Revize 2)
 5
 Oddíl 19 (Výroba koksu a rafinovaných ropných produktů)
 Oddíl 20 (Výroba chemických látek a chemických přípravků)
 Referenční období (devět měsíců):
 Od 1. srpna 2015 do 1. května 2016
 Celkový počet propuštěných pracovníků
 1 550
 Celkový počet způsobilých příjemců pomoci
 1 550
 Celkový počet cílových příjemců pomoci
 800
 Počet cílových mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (tzv. „NEET“)
 0
 Rozpočet na individualizované služby (v EUR)
 1 740 070
 Rozpočet na provádění EFG
 6
 (v EUR)
 145 527
 Celkový rozpočet (v EUR)
 1 885 597
 Příspěvek z EFG (60 %) (v EUR)
 1 131 358
 POSOUZENÍ ŽÁDOSTI
 Postup
 4.Estonsko podalo žádost EGF/2016/003 EE/ropa a chemické látky dne 11. května 2016, tedy do dvanácti týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria pro pomoc stanovená v článku 4 nařízení o EFG. Komise potvrdila přijetí dne 11. května 2016 a vyžádala si od Estonska další informace dne 25. května 2016. Tyto dodatečné informace byly poskytnuty do šesti týdnů od uvedeného požadavku. Lhůta dvanácti týdnů od obdržení úplné žádosti, během níž má Komise dokončit své posouzení, zda žádost vyhovuje podmínkám pro poskytnutí finančního příspěvku, uplyne dne 28. září 2016.
 Způsobilost žádosti
 Dotčené podniky a příjemci pomoci
 5.Žádost se týká 1 550 pracovníků propuštěných v hospodářských odvětvích, která jsou v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazena do oddílu 19 (Výroba koksu a rafinovaných ropných produktů) a do oddílu 20 (Výroba chemických látek a chemických přípravků).
 Podniky a počet propuštěných osob během referenčního období
 Eesti Energia AS
 532
 Nitrofert AS
 421
 Viru Keemia Grupp AS (VKG)
 597
 Celkový počet podniků: 3
 Celkový počet propuštěných osob:
 1 550
 Celkový počet osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost:
 0
 Celkový počet způsobilých pracovníků a osob samostatně výdělečně činných:
 1 550
 Kritéria pro pomoc
 6.Estonsko předložilo žádost v souladu s kritérii pro pomoc stanovenými v čl. 4 odst. 2 odchylně od kritérií podle čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG, která vyžadují, aby v jednom členském státě v podnicích působících ve stejném hospodářském odvětví definovaném v oddíle NACE Revize 2 a nacházejících se v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2 během referenčního období v délce devíti měsíců dosáhl počet propuštěných pracovníků nejméně 500.
 7.Devítiměsíční referenční období v případě uvedené žádosti trvalo od 1. srpna 2015 do 1. května 2016.
 Stanovení počtu propuštěných pracovníků a případů ukončení činnosti
 8.Počet propuštěných pracovníků během referenčního období byl vypočítán následovně:
 –689 ode dne, kdy zaměstnavatel v souladu s čl. 3 odst. 1 směrnice Rady 98/59/ES
 7
 písemně oznámil příslušnému orgánu veřejné moci plánované hromadné propouštění. Estonsko potvrdilo před datem dokončení posouzení ze strany Komise, že těchto 689 pracovníků bylo skutečně propuštěno,
 –471 ode dne podání jednotlivých výpovědí z pracovního poměru, kterými zaměstnavatel propouští pracovníka nebo ukončuje jeho pracovní poměr,
 –390 ode dne skutečného skončení pracovního poměru nebo uplynutí sjednané doby jeho trvání.
 Způsobilí příjemci pomoci
 9.Celkový počet způsobilých příjemců pomoci je 1550.
 Vztah mezi propouštěním a významnými změnami ve struktuře světového obchodu způsobenými globalizací
 10.Estonsko odůvodňuje vztah mezi propouštěním a významnými změnami ve struktuře světového obchodu způsobenými globalizací tím, že země je malá otevřená ekonomika silně závislá na vývozu zboží a služeb (téměř 80 % HDP v roce 2015 oproti 43,5 % v EU-28). Estonské hospodářství je silně postiženo nedávnými otřesy na globálním trhu s ropou a celkovým zhoršením postavení Evropy, pokud jde o mezinárodní obchod. Kraj Ida-Virumaa na severovýchodě Estonska byl zasažen obzvláště tvrdě, nejen kvůli odlehlé geopolitické poloze při ruských hranicích, ale zejména z důvodu vysoké koncentrace průmyslu závislého na cenách ropy a zemního plynu v této oblasti. Uvedená dvě odvětví, jež jsou předmětem této žádosti, byla zasažena různě.
 11.Co se týče odvětví výroby chemických látek a chemických přípravků, je výroba minerálních hnojiv vysoce energeticky náročná (ceny plynu představují až 80 % celkových výrobních nákladů). Z důvodu velkého zvýšení cen zemního plynu mají regiony s levným plynem nacházející se mimo Evropu konkurenční výhodu a umožňují výrobu hnojiv za mnohem nižší náklady než v Evropě. Další nepříznivý dopad na konkurenceschopnost tohoto odvětví v Evropě mají vyšší normy v oblasti životního prostředí. Podíl EU na celosvětové výrobě chemických látek se snížil z 30,9 % v roce 2004 na 17 % v roce 2014. EU postupně ztratila své vedoucí postavení v oblasti světového prodeje chemických látek do Číny, jež ve stejném období zvýšila svůj podíl z 9 % na téměř 35 %. Zbytek Asie rovněž získal tržní podíl, stejně jako USA, kde se díky dostupnosti levného plynu z břidlic podařilo dosáhnout poměrně levné výroby
 8
 .
 12.Co se týče odvětví výroby koksu a rafinovaných ropných produktů, zejména odvětví ropy z břidlic, závisí výroba ropy z břidlic na světových cenách ropy. Jelikož výroba ropy z břidlic je poměrně nákladná, je výroba ekonomicky schůdná, pouze jsou-li ceny ropy vysoké
 9
 . Podle estonského statistického úřadu se v důsledku klesajících cen ropy estonský vývoz nerostných paliv snížil o 25 % během prvních dvou měsíců roku 2016 ve srovnání se stejným obdobím v předchozím roce.
 13.K dnešnímu dni dosud nebylo odvětví výroby koksu a rafinovaných ropných produktů předmětem žádné žádosti o prostředky z EFG. Odvětví výroby chemických látek a chemických přípravků byl předmětem jedné žádosti o prostředky z EFG
 10
 , jež souvisí s globalizací spojenou s obchodem.
 Události vedoucí k propouštění a ukončení činnosti
 14.V červenci 2015 uzavřela společnost Nitrofert, vyrábějící syntetický amoniak a močovinu, svůj výrobní závod. Toto rozhodnutí bylo přijato v důsledku výrazného zvýšení cen zemního plynu a poklesu cen minerálních hnojiv způsobeného především zesílenou celosvětovou konkurencí, zejména ze strany asijských konkurentů. Společnost Nitrofert se potýkala s problémy již od roku 2009, kdy bylo přijato první rozhodnutí přerušit výrobu. Následně byla výroba obnovena, avšak po pouhém roce byla opět zastavena. Vzhledem k tomu, že se neobjevily náznaky možného zlepšení situace, bylo přijato rozhodnutí o ukončení pracovních smluv všech 421 propuštěných zaměstnanců.
 V říjnu 2015 rozhodla společnost Eesti Energia, přední energetická společnost v pobaltských státech a největší společnost na světě zabývající se ropou z břidlic, o snížení produkce ropy z břidlic, jelikož jí v důsledku nižších cen ropy dramaticky klesly zisky. Toto rozhodnutí vedlo k hromadnému ukončení pracovních poměrů 114 zaměstnanců. V následujících měsících bylo propuštěno dalších 418 pracovníků.
 Třetí podnik, který podal žádost o příspěvek, je Viru Keemia Grupp (VKG), další výrobce ropy z břidlic v kraji Ida-Virumaa, jenž čelí podobným problémům způsobeným poklesem cen ropy. Společnost VKG uzavřela svůj závod v lednu 2016, což vedlo k propuštění 597 pracovníků.
 Očekávaný dopad propouštění na místní, regionální a národní hospodářství a zaměstnanost
 15.Dopad propouštění na místní a regionální ekonomiku a zaměstnanost má být podle očekávání značný. Prudký pokles produkce ropy z břidlic ovlivnil i další odvětví, jako např. energetika, výroba, těžba a dobývání. V těžebním průmyslu se výroba snížila o 40 % v důsledku poklesu těžby roponosné břidlice způsobenému nízkou poptávkou, jež je důsledkem nízké ceny ropy a produktů z roponosné břidlice.
 16.Kraj Ida-Virumaa se potýká se značnými problémy v důsledku svého umístění a své demografické situace. Jedná se o poměrně odlehlou oblast nacházející se v severovýchodním Estonsku přímo u Baltského moře, přibližně 200 kilometrů východně od prosperujícího regionu hlavního města, což je příliš velká vzdálenost na dojíždění. Kraj na východě hraničí s Ruskou federací. V důsledku nižších mezd v Rusku, současné hospodářské situace v Rusku a omezení pracovních povolení není alternativou ani přeshraniční dojíždění. Kraje, jež přímo sousedí na západě a na jihu, jsou řídce osídlené venkovské oblasti. Nicméně kraj Ida-Virumaa je nejurbanizovanějším regionem v Estonsku. Více než 80 % obyvatel žije ve městech, která jsou obvykle monokulturními sídly vytvořenými kolem jednoho nebo dvou velkých výrobních závodů.
 17.Přibližně 80 % obyvatel kraje Ida-Virumaa představují etničtí Rusové, kteří se zde usadili v sovětské éře, aby pracovali v tehdy nově zřízených sovětských průmyslových zařízeních. Mnohé z těchto osob nemají estonskou státní příslušnost a stále používají ruštinu jako první a často i jediný jazyk.
 18.Od vyhlášení nezávislosti region čelí specifickým výzvám trhu práce v důsledku zhroucení nebo restrukturalizace velkých průmyslových závodů vzniklých v době sovětské okupace. To vedlo k výraznému zvýšení míry nezaměstnanosti v regionu (11,7 % v roce 2015 ve srovnání s celostátním průměrem 6,2 %). Jelikož ruština není v Estonsku úředním jazykem, možnost najít práci v jiných regionech Estonska nebo u nových podniků, které investují v kraji Ida-Virumaa, mají pouze osoby s dobrou znalostí estonštiny. Nedostatečná znalost národního jazyka, společně s kulturní bariérou, je jednou z největších překážek pro pracovníky, kteří byli propuštěni, při hledání práce v jiných částech země, ale rovněž i pro společnosti, jež chtějí investovat, nebo pro osoby, které se stěhují do daného regionu.
 19.Počet obyvatel regionu v roce 2015 dosahoval 150 000, což představuje pouze 9,5 % celostátní pracovní síly, avšak 17,3 % nezaměstnaných osob v Estonsku. Vzhledem k celkově obtížné situaci v oblasti zaměstnanosti v regionu, včetně omezeného počtu volných pracovních míst (míra volných pracovních míst jakožto podíl volných pracovních míst z celkového počtu pracovních míst v kraji Ida-Virumaa, činila 0,8 % ve srovnání s průměrnou hodnotou 1,2 % v Estonsku ve čtvrtém čtvrtletí roku 2015)
 11
 , komplikuje hromadné propouštění pracovníků, kteří mají relativně podobné technické profily a ucházejí se o podobná pracovní místa, oživení trhu práce.
 20.Byla vytvořena strategie regionálního rozvoje, jež je popsána v dokumentu Akční plán pro kraj Ida-Virumaa na období 2015–2020
 12
 . Jako potenciální rostoucí odvětví byly identifikovány logistika a cestovní ruch a byly zahájeny projekty v oblasti infrastruktury s cílem podpořit růst a vytvořit základ pro diverzifikaci hospodářské struktury. Dalšími odvětvími s potenciálem pro vytváření nových pracovních míst jsou produkce dřeva, kovů a stavebních materiálů. Navrhovaný balíček individualizovaných opatření, která mají být spolufinancována z EFG, plně podporuje akční plán tím, že nabízí vzdělávací opatření, jejichž cílem je, aby propuštění pracovníci byli k dispozici pro tato rostoucí odvětví.
 Vysvětlení mimořádných okolností, na nichž se zakládá přípustnost žádosti
 21.Jak je uvedeno výše, vzhledem k odlehlosti a jedinečné demografické situaci lze kraj Ida-Virumaa považovat za malý pracovní trh. Estonsko dále tvrdí, že žádost podle čl. 4 odst. 2 nařízení o EFG měla být podána v každém případě, pokud jde o odvětví výroby chemických látek a chemických přípravků. V tomto odvětví se jednalo pouze o jednu společnost, avšak počet propuštěných pracovníků nedosáhl prahové hodnoty pro podání žádosti podle čl. 4 odst. 1 písm. a). Přestože došlo k propouštění ve dvou různých hospodářských odvětvích definovaných na úrovni oddílu NACE Revize 2, Estonsko místo toho, aby podalo dvě oddělené žádosti, rozhodlo spojit propouštění v jedné žádosti za region, jelikož k propouštění došlo na témže místě, ve stejném časovém období a zahrnulo propuštěné pracovníky s velmi podobným profesním profilem. Proto žádost, jež výjimečně kombinuje propouštění ve dvou různých odvětvích bez přímého vztahu mezi případy propouštění, kdy se však všechny vyskytují na témže malém pracovním trhu ve stejném okamžiku, nejen snižuje administrativní zátěž, ale přináší i synergický efekt a umožňuje zorganizovat společná opatření pro propuštěné pracovníky v obou odvětvích.
 Cíloví příjemci pomoci a navržené akce
 Cíloví příjemci pomoci
 22.Odhadovaný počet propuštěných pracovníků, u nichž se očekává, že se budou účastnit opatření, je 800. Hlavním důvodem tohoto poměrně nízkého počtu cílových příjemců pomoci je, že se tato opatření zaměřují na ty propuštěné pracovníky, kteří byli určeni jako obzvláště zranitelní na trhu práce. Někteří pracovníci prohlásili, že se opatření nemohou účastnit. Vzhledem k časovému rozpětí mezi prvním propouštěním a zahájením opatření Estonsko očekává, že některé méně zranitelné osoby by byly schopny najít si zaměstnání ještě před zahájením opatření. Rozdělení pracovníků, u nichž se očekává, že se budou účastnit opatření, podle pohlaví, státního občanství a věkových skupin je následující:
 Kategorie
 Počet
 cílových příjemců pomoci (v procentech zaokrouhlených na jedno desetinné místo)
 Pohlaví:
 Muži:
 565
 (70,6 %)
 Ženy:
 235
 (29,4 %)
 Státní občanství:
 Občané EU:
 294
 (36,8 %)
 Občané zemí, které nejsou členy EU:
 506
 (63,3 %)
 Věková skupina:
 15–24 let:
 31
 (3,9 %)
 25–29 let:
 47
 (5,9 %)
 30–54 let:
 380
 (47,5 %)
 55–64 let:
 334
 (41,8 %)
 nad 64 let:
 8
 (1 %)
 Způsobilost navržených akcí
 23.Individualizované služby pro propuštěné pracovníky budou spočívat v následujících činnostech:
 –Podpora formálního studia – úhrada nákladů na odbornou přípravu: Toto opatření se zaměřuje na nezaměstnané osoby, které zahajují formální studium nebo v něm pokračují za účelem dokončení vzdělávání, rozšiřování dovedností a odborné přípravy. Maximální předpokládaná délka je 2,5 roku.
 –Úhrada nákladů na odbornou přípravu pro zaměstnavatele: Uplatní se, jestliže zaměstnavatel přijal jednoho z cílových příjemců pomoci. Podle předchozí dohody se zaměstnavatelem může uhradit 50 % nákladů na odbornou přípravu Fond pojištění pro případ nezaměstnanosti (PES), maximálně však 1 250 EUR. Odborná příprava musí probíhat během prováděcího období. Toto opatření rovněž zahrnuje náklady na získání dokladu o kvalifikaci.
 –Odborná příprava zaměřená na trh práce: Toto opatření bude trvat až jeden rok, kurzy však musí být dokončeny do konce prováděcího období. Tyto kurzy poskytnou nejen odbornou přípravu zaměřenou na získání specifických dovedností, ale také obecných nebo sociálních dovedností (tj. počítačové gramotnosti, školení v oblasti podnikání). Nebude možné, aby se tatáž osoba účastnila kurzů v rámci odborné přípravy zaměřené na trh práce a zároveň formálního studia. Opatření týkající se odborné přípravy zaměřené na trh práce zahrnuje náklady na získání dokladu o kvalifikaci, včetně osvědčení o odborné způsobilosti nebo řidičského průkazu, a bude rovněž pokrývat výdaje související se státními poplatky za jejich získání.
 –Výuka estonštiny: Pro účast na odborné přípravě budou způsobilí všichni cíloví příjemci, včetně těch, kteří již našli novou práci, avšak potřebují si zdokonalit jazykové dovednosti, pokud jde o estonštinu, aby si našli udržitelné zaměstnání.
 –Pracovní praxe: Cílem je poskytování praktických zkušeností cílovým příjemcům pomoci. Praxi poskytují zaměstnavatelé s cílem zlepšit znalosti a dovednosti potřebné pro opětovný vstup na trh práce v co nejkratším termínu.
 –Poradenství při řešení dluhů: Hlavním cílem je naučit zvládat situaci spojenou se snížením příjmů a značnými finančními závazky. To je důležité pro opětovné začlenění na trh práce a pro přijetí nového zaměstnání s případně nižší mzdou.
 –Psychologické poradenství: Toto opatření nabízí služby psychologického poradenství s cílem pomoci s odstraňováním osobních problémů a překážek pro zaměstnanost, s nimiž by se propuštění pracovníci mohli potýkat.
 –Stipendia pro účast na formálním studiu: Během studia obdrží každý účastník stipendium ve výši 260 EUR měsíčně. Aby byli účastníci motivovaní zahájit formální studium nebo v něm pokračovat, bude stipendium vypláceno během celého studijního období, avšak jen do konce prováděcího období. Tato částka bude snížena na 130 EUR měsíčně v případě, že si účastník najde zaměstnání, avšak bude si přát dokončit studium při zaměstnání.
 –Stipendia, příspěvky na dopravu a ubytování v souvislosti s výukou estonštiny: Je-li jazyková odborná příprava poskytována nezaměstnané osobě, bude jí vyplaceno stipendium, jakož i příspěvek na dopravu a ubytování.
 –Příspěvek na mobilitu: Je vyplácen nezaměstnaným osobám, které dosud nenašly vhodné pracovní místo v blízkosti svého domova a/nebo které pracují nejméně 20 kilometrů od svého bydliště. Příspěvek se vyplácí po dobu prvních 6 měsíců po nástupu do nového zaměstnání, avšak ne déle, než je trvání projektu. V případě smlouvy na dobu určitou se příspěvek rovněž vyplácí během prvních 6 měsíců, avšak nemůže být vyplácen déle než polovinu doby trvání smlouvy. Výše tohoto příspěvku činí 0,1 EUR na kilometr, avšak nejvýše 300 EUR za kalendářní měsíc. Platby se vypočítávají na základě nejkratší vzdálenosti mezi bydlištěm a pracovním místem.
 24.Navržené akce, které jsou zde popsány, představují aktivní opatření na trhu práce v rámci způsobilých akcí stanovených v článku 7 nařízení o EFG. Tyto akce nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany.
 25.Estonsko poskytlo požadované informace o akcích, které jsou pro dotyčný podnik povinné podle vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv. Bylo potvrzeno, že finanční příspěvek z EFG nebude takové akce nahrazovat.
 26.Navrhovaný balíček opatření je v souladu s potřebami uvedenými ve strategii regionálního rozvoje Estonska na období 2014–2020
 13
 , jakož i s akčním plánem kraje Ida-Virumaa na období 2015–2020
 14
 . Estonsko dále prohlašuje, že koordinovaný balíček opatření je slučitelný s přechodem k udržitelnému hospodářství účinně využívajícímu zdroje a vykazuje velký potenciál k jeho usnadnění.
 Odhadovaný rozpočet
 27.Celkové odhadované náklady činí 1 885 597 EUR a zahrnují výdaje na individualizované služby ve výši 1 740 070 EUR a výdaje na přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti ve výši 145 527 EUR. Estonsko prohlašuje, že ponese téměř všechny výdaje na přípravná opatření a na samotné informační a propagační činnosti.
 28.Celkový požadovaný finanční příspěvek z EFG činí 1 131 358 EUR (60 % celkových nákladů).
 Akce
 Odhadovaný počet účastníků
 Odhadované náklady na účastníka
 (zaokrouhleno) (v EUR)
 Odhadované celkové náklady
 (v EUR)
 Individualizované služby (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. a) a c) nařízení o EFG)
 Podpora formálního studia – úhrada nákladů na odbornou přípravu
 47
 5 750
 270 250
 Úhrada nákladů na odbornou přípravu pro zaměstnavatele
 129
 338
 43 661
 Odborná příprava zaměřená na trh práce
 379
 851
 322 704
 Výuka estonštiny
 451
 944
 425 523
 Pracovní praxe
 273
 649
 177 117
 Poradenství při řešení dluhů
 51
 116
 5 901
 Psychologické poradenství
 50
 416
 20 791
 Mezisoučet a):
 Procento balíčku individualizovaných služeb
 –
 1 265 947
 (72,75 %)
 Příspěvky a pobídky (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG)
 Stipendia pro účast na formálním studiu
 47
 4 181
 196 521
 Stipendia a příspěvky na dopravu a ubytování v souvislosti s výukou estonštiny
 301
 393
 118 177
 Příspěvek na mobilitu
 175
 911
 159 425
 Mezisoučet b):
 Procento balíčku individualizovaných služeb:
 –
 474 123
 (27,25 %)
 Akce podle čl. 7 odst. 4 nařízení o EFG
 1. Přípravné činnosti
 –
 100
 2. Řízení
 –
 109 635
 3. Informační a propagační činnosti
 –
 400
 4. Kontrola a vykazování
 –
 35 392
 Mezisoučet c):
 Procentní podíl na celkových nákladech:
 –
 145 527
 (7,7 %)
 Celkové náklady (a + b + c):
 –
 1 885 597
 Příspěvek z EFG (60 % celkových nákladů)
 –
 1 131 358
 29.Náklady na akce uvedené v tabulce výše jakožto akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG nepřesahují 35 % celkových nákladů na koordinovaný balíček individualizovaných služeb. Estonsko potvrdilo, že tyto akce jsou podmíněny aktivní účastí cílových příjemců pomoci při hledání zaměstnání nebo profesní přípravě.
 Období způsobilosti výdajů
 30.Estonsko začalo poskytovat individualizované služby cílovým příjemcům pomoci dne 1. července 2016. Výdaje na akce proto budou způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 1. července 2016 do 1. července 2018, s výjimkou formálního studia o délce převyšující dva roky, které bude způsobilé do 1. ledna 2019.
 31.Estonsku začaly vznikat administrativní výdaje spojené s prováděním EFG dne 11. května 2016. Výdaje na činnosti v oblastech přípravy, řízení, informování, propagace, kontroly a výkaznictví jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 11. května 2016 do 1. ledna 2019.
 Doplňkovost s akcemi financovanými z vnitrostátních fondů nebo fondů Unie
 32.Zdrojem spolufinancování na vnitrostátní úrovni je nadace pro služby trhu práce a sociální dávky, z níž Estonský fond pojištění pro případ nezaměstnanosti (PES) poskytuje aktivní opatření na trhu práce v Estonsku. Jako zdroj předfinancování jsou dostupné další finanční prostředky ze státního rozpočtu.
 33.Estonsko potvrdilo, že výše popsaná opatření, která získají finanční příspěvek z EFG, neobdrží zároveň finanční příspěvky z jiných finančních nástrojů Unie.
 Postupy pro konzultaci s cílovými příjemci pomoci nebo jejich zástupci, se sociálními partnery a s místními a regionálními orgány
 34.Estonsko uvedlo, že koordinovaný balíček individualizovaných služeb byl vypracován na základě konzultací se všemi zúčastněnými stranami včetně sociálních partnerů, podniků a veřejných služeb zaměstnanosti. Dne 15. února 2016 uspořádaly odbory a sdružení zaměstnavatelů kraje Ida-Virumaa jednání u kulatého stolu zaměřené na možná řešení současné krize. Následně počátkem dubna 2016 proběhlo zasedání na Ministerstvu sociálních věcí, během nějž se diskutovalo o možné žádosti o spolufinancování z EFG. Účastníky zasedání na vysoké úrovni byli zástupci Estonské konfederace odborových svazů, Estonské konfederace zaměstnavatelů, Ministerstva hospodářství a komunikací a Estonského fondu pojištění pro případ nezaměstnanosti (PES). Další jednání se konalo na regionální úrovni v kraji Ida-Virumaa se zapojením všech příslušných regionálních aktérů.
 Řídicí a kontrolní systémy
 35.Žádost obsahuje popis řídicích a kontrolních systémů, který specifikuje povinnosti dotčených orgánů. Estonsko oznámilo Komisi, že finanční příspěvek bude řízen odborem strategie a správy rozpočtu Ministerstva sociálních věcí jakožto řídicím orgánem EFG, odborem finanční kontroly Ministerstva financí jakožto auditním orgánem EFG a odborem pro platby z Evropské unie Ministerstva financí jakožto certifikačním orgánem EFG. Některé úkoly řídicího orgánu budou svěřeny nadaci Innove jakožto zprostředkujícímu subjektu druhé úrovně.
 Závazky přijaté dotčeným členským státem
 36.Estonsko poskytlo všechny nezbytné záruky týkající se těchto bodů:
 –při přístupu k navrženým akcím a jejich provádění budou dodržovány zásady rovného zacházení a nediskriminace,
 –byly splněny požadavky stanovené vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU, které se týkají hromadného propouštění,
 –propouštějící podniky, které pokračují ve své činnosti i po propuštění pracovníků, dodržují své zákonné povinnosti upravující propouštění a své pracovníky příslušným způsobem zabezpečí,
 –navržené akce neobdrží finanční podporu z jiných fondů či finančních nástrojů Unie a zamezí se jakémukoliv dvojímu financování,
 –navržené akce se budou doplňovat s opatřeními financovanými prostřednictvím strukturálních fondů,
 –finanční příspěvek z EFG bude v souladu s procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu.
 ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Rozpočtový návrh
 37.EFG nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 12 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
 15
 .
 38.Po posouzení žádosti s ohledem na podmínky stanovené v čl. 13 odst. 1 nařízení o EFG a při zohlednění počtu cílových příjemců pomoci, navržených akcí a odhadovaných nákladů navrhuje Komise uvolnit z EFG částku 1 131 358 EUR, která představuje 60 % celkových nákladů na navržené akce, aby byl v souvislosti s příslušnou žádostí poskytnut finanční příspěvek.
 39.Návrh rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme společně Evropský parlament a Rada, jak stanoví bod 13 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
 16
 .
 Související akty
 40.Současně s tímto návrhem rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na převod prostředků ve výši 1 131 358 EUR do příslušné rozpočtové položky.
 41.Současně s přijetím tohoto návrhu rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, a to prostřednictvím prováděcího aktu, který vstoupí v platnost dnem, kdy Evropský parlament a Rada přijmou navržené rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG.
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základě
 žádosti Estonska EGF/2016/003 EE/ropa a chemické látky
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
 s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
 17
 , a zejména na čl. 15 odst. 4 uvedeného nařízení,
 s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení
 18
 , a zejména na bod 13 uvedené dohody,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) má za cíl poskytovat podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni, a osobám samostatně výdělečně činným, které přestaly vykonávat svou činnost v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize nebo v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize, a pomáhat těmto osobám při jejich opětovném začlenění na trh práce.
 (2)EFG nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 12 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013
 19
 .
 (3)Estonsko dne 11. května 2016 předložilo žádost o uvolnění prostředků z EFG v souvislosti s propouštěním v hospodářských odvětvích klasifikovaných podle statistické klasifikace ekonomických činností v Evropském společenství („NACE“) Revize 2 do oddílu 19 (Výroba koksu a rafinovaných ropných produktů) a oddílu 20 (Výroba chemických látek a chemických přípravků) v Estonsku (Estonská republika není rozdělena do regionů úrovně klasifikace územních statistických jednotek („NUTS“)
 20
 2). Tato žádost byla doplněna o další informace poskytnuté v souladu s čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 1309/2013. Žádost splňuje požadavky na stanovení výše finančního příspěvku z EFG podle článku 13 nařízení (EU) č. 1309/2013.
 (4)V souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení (EU) č. 1309/2013 je možné žádost Estonska přijmout, neboť propuštění má závažný dopad na zaměstnanost a na místní, regionální a národní hospodářství.
 (5)V souvislosti s uvedenou žádostí Estonska by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na poskytnutí finančního příspěvku ve výši 1 131 358 EUR.
 (6)Aby byly příspěvky z EFG uvolněny co nejdříve, mělo by být toto rozhodnutí použitelné ode dne jeho přijetí,
 PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2016 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci uvolňuje částka ve výši 1 131 358 EUR v prostředcích na závazky a na platby.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne [the date of its adoption]*.
 21V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda / předsedkyně
 předseda / předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.
 (2)
 Ve smyslu článku 3 nařízení o EFG.
 (3)
 Nařízení Komise (EU) č. 1046/2012 ze dne 8. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS), pokud jde o předání časových řad nového regionálního rozdělení (Úř. věst. L 310, 9.11.2012, s. 34).
 (4)
 Estonská republika není rozdělena na regiony na úrovni NUTS 2.
 (5)
 Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1.
 (6)
 V souladu s čl. 7 odst. 4 nařízení (EU) č. 1309/2013.
 (7)
 Směrnice Rady 98/59/ES ze dne 20. července 1998 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hromadného propouštění (Úř. věst. L 225, 12.8.1998, s. 16).
 (8)
 http://fr.zone-secure.net/13451/186036/publication/contents/pdfweb.pdf
 (9)
 http://www.energiatalgud.ee/img_auth.php/6/64/EY._Estonian_oil_shale_mining_and_oil_production_macroeconomic_impacts_study.pdf
 (10)
 EGF/2013/009 PL/Zachem
 (11)
 http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/varval.asp?ma=WSV014&lang=1
 (12)
 https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf
 (13)
 https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/eesti_regionaalarengu_strateegia_2014-2020.pdf
 (14)
 https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf
 (15)
 Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.
 (16)
 Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.
 (17)
 Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.
 (18)
 Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.
 (19)
 Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).
 (20)
 Nařízení Komise (EU) č. 1046/2012 ze dne 8. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS), pokud jde o předání časových řad nového regionálního rozdělení (Úř. věst. L 310, 9.11.2012, s. 34).
 (21)
 Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.


type: wikipedia

text:
En essentiel aminosyre er en aminosyre, som er nødvendig for normal funktion af organismen, men som ikke kan dannes ved stofskiftet hos pattedyr. Den må derfor (nødvendigvis) i stedet tilføres gennem kosten. De essentielle aminosyrer er følgende:
 Fenylalanin
 Isoleucin
 Lysin
 Leucin
 Methionin
 Threonin
 Valin
 Tryptophan
 Essentiel for børn:
 Histidin
 Følgende aminosyrer er i nogle tilfælde essentielle:
 Arginin
 Asparagin
 Cystein (kan dannes fra tyrosin og methionin)
 Glutamin
 Glycin
 Prolin
 Serin
 Tyrosin (kan dannes fra phenylalanin)
 Noter
 Ernæring
 Organisk kemi


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52005PC0146(01)
 Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo, išplečiančio Tarybos reglamento (EB) Nr. 1348/2000 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse nuostatų taikymą Danijai, pasirašymo /* KOM/2005/0146 galutinis */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 18.04.2005KOM(2005) 146 galutinis2005/0056 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo, išplečiančio Tarybos reglamento (EB) Nr. 1348/2000 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse nuostatų taikymą Danijai, pasirašymoPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo, išplečiančio Tarybos reglamento (EB) Nr. 1348/2000 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse nuostatų taikymą Danijai, sudarymo(pateiktos Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Politinis ir teisinis kontekstasPagal prie Europos Sąjungos steigimo sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridedamo Protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius, Danija nedalyvauja Sutarties IV antraštinėje dalyje. Todėl Bendrijos instrumentai, priimti, be kita ko, teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose srityje, nėra privalomi ar taikomi Danijai.Vienas iš tokių bendrijos instrumentų yra 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1348/2000 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse. Jungtinei Karalystei ir Airijai pasinaudojus teise dalyvauti, šis reglamentas taikomas visoms valstybėms narėms, išskyrus Daniją. Reglamentas Nr. 1348/2000 yra svarbus Tarybos reglamento (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo įgyvendinimui, kadangi pastarasis susijęs su jo nuostatomis dėl bylos iškėlimo ar kitų lygiaverčių dokumentų įteikimo[1]. Reglamentas Nr. 44/2001 taip pat taikomas visoms valstybėms narėms, išskyrus Daniją. Jis pakeitė ir patobulino 1968 m. Briuselio konvenciją dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo, kuriai visos valstybės narės yra šalys, įskaitant Daniją. Reglamento Nr. 44/2001 netaikymas Danijai sukėlė nepalankią teisinę situaciją, nes skiriasi Danijos ir kitų Europos Sąjungos valstybių narių taikomos taisyklės dėl jurisdikcijos ir teismų sprendimų pripažinimo ir vykdymo. Tai prilygsta žingsniui atgal, nes iki Reglamento Nr. 44/2001 įsigaliojimo Briuselio konvencijos nuostatos buvo vienodai taikomos visoms valstybėms narėms. Todėl dabartinė padėtis kelia pavojų Bendrijos taisyklių vienodumui ir teisiniam aiškumui. Danija kelis kartus išreiškė savo norą laikytis Reglamentuose Nr. 44/2001 ir Nr. 1348/2000 numatytos tvarkos. Po išsamių diskusijų Komisija sutiko derėtis dėl analogiškų susitarimų su Danija, jei bus įvykdytos šios sąlygos: toks sprendimas turėtų būti išskirtinis ir taikomas tik pereinamajam laikotarpiui; Danijos prisijungimas prie Bendrijos tvarkos turėtų visiškai sutapti su Bendrijos ir jos piliečių interesais, o Danijai keliami reikalavimai turėtų visiškai atitikti kitoms valstybėms narėms keliamus reikalavimus taip užtikrinant, kad tos pačios taisyklės būtų taikomos Danijai ir kitoms valstybėms narėms.Atsižvelgdama į minėtąją situaciją, Komisija nusprendė, kad Bendrijai bus naudinga išplėsti Danijai Reglamento Nr. 44/2001 ir Reglamento Nr. 1348/2000 nuostatų taikymą. Dėl susitarimo, išplečiančio Reglamento Nr. 44/2001 nuostatų taikymą Danijai, Taryba turi priimti atskirą sprendimą. Visų pirma, Komisija laikosi nuomonės, kad jei išplečiamos Reglamento Nr. 44/2001 nuostatų taikymas Danijai remiantis analogišku susitarimu, Reglamento Nr. 1348/2000 nuostatų taikymas taip pat turi būti išplėstas, kadangi šie du instrumentai yra glaudžiai susiję.2002 m. liepos 28 d. Komisija pateikė rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, įgaliojančio Komisiją pradėti derybas dėl dviejų Europos bendrijos ir Danijos susitarimų, išplečiančių tiek Reglamento Nr. 44/2001, tiek Reglamento Nr. 1348/2000 nuostatų taikymą Danijai, sudarymo.2003 m. gegužės 8 d. Taryba nusprendė suteikti išskirtines teises Komisijai derėtis dėl susitarimo su Danija siekiant pritaikyti Reglamento Nr. 44/2001 ir Reglamento Nr. 1348/2000 nuostatas Danijai pagal tarptautinę teisę.2. Derybų rezultataiKomisija vedė derybas dėl analogiško susitarimo, išplečiančio Reglamento Nr. 1348/2000 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo nuostatų taikymą Danijai, vadovaudamasi Tarybos derybinėmis direktyvomis ir atidžiai užtikrindama, kad šiame susitarime numatytos Danijos teisės ir pareigos atitiktų kitų valstybių narių teises ir pareigas.Todėl analogiškame susitarime ypatingas dėmesys skiriamas šioms nuostatoms:- atitinkamamoms nuostatoms dėl Teisingumo Teismo vaidmens, siekiant užtikrinti vienodą instrumento, taikomo pagal analogišką Danijos ir kitų valstybių šalių susitarimą, aiškinimą;- mechanizmui, suteikiančiam Danijai teisę ateityje priimti Tarybos pagrindinio instrumento pakeitimus ir įgyvendinimo priemones vadovaujantis EB sutarties 202 straipsniu;- straipsniui, numatančiam, kad susitarimas yra nutraukiamas, jei Danija atsisako ateityje priimti tokius pakeitimus ir įgyvendinimo priemones; nuostatoms, tiksliai apibrėžiančioms Danijos įsipareigojimus derybose su trečiosiomis šalimis dėl susitarimų, susijusių su analogiškame susitarime minimomis sritimis;- galimybei paskelbti analogišką susitarimą negaliojančiu pateikiant pranešimą kitai susitarančiajai šaliai.3. Išvados.Atsižvelgdama į palankius derybų rezultatus Komisija rekomenduoja Tarybai priimti šiuos du sprendimus:Pirma, sprendimą dėl Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo, išplečiančio Tarybos reglamento (EB) Nr. 1348/2000 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse nuostatų taikymą Danijai, pasirašymo.Antra, sprendimą dėl Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo, išplečiančio Tarybos reglamento (EB) Nr. 1348/2000 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse nuostatų taikymą Danijai, sudarymo.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo, išplečiančio Tarybos reglamento (EB) Nr. 1348/2000 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse nuostatų taikymą Danijai, pasirašymoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 61 straipsnio c punktą ir jos 300 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[2],kadangi:(1) pagal prie Europos Sąjungos steigimo sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridedamo Protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danijai neprivalomos ir netaikomos Reglamento (EB) Nr. 1348/2001[3] nuostatos.(2) Taryba 2003 m. gegužės 8 d. sprendimu įgaliojo Komisiją derėtis dėl Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo, išplečiančio pirmiau minėto reglamento nuostatų taikymą Danijai.(3) Komisija Bendrijos vardu derėjosi dėl šio susitarimo su Danijos Karalyste.(4) Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridedamo Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos 3 straipsnį Jungtinė Karalystė ir Airija dalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą.(5) Pagal pirmiau minėto Protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą.(6) Sutartis, parafuota Briuselyje 2005 m. sausio 17 d., turėtų būti pasirašyta.NUSPRENDĖ:Vienintelis straipsnisAtsižvelgiant į galimą susitarimo sudarymą vėliau, Tarybos pirmininkas yra įgaliojamas paskirti asmenį (-is), kuriam (-riems) suteikiama teisė Bendrijos vardu pasirašyti Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimą, išplečiantį Tarybos reglamento (EB) Nr. 1348/2000 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse nuostatų taikymą Danijai.Priimta Briuselyje, [...]Tarybos varduPirmininkas2005/0056 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo, išplečiančio Tarybos reglamento (EB) Nr. 1348/2000 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse nuostatų taikymą Danijai, sudarymoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 61 straipsnio c punktą ir jos 300 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą bei 300 straipsnio 3 dalies pirmąją pastraipą,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[4],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,[5]kadangi:(1) Pagal prie Europos Sąjungos steigimo sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridedamo Protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius, Danijai neprivalomos ir netaikomos Reglamento (EB) Nr. 1348/2000[6] nuostatos.(2) Komisija derėjosi dėl Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo, išplečiančio pirmiau minėto reglamento nuostatų taikymą Danijai.(3) Atsižvelgiant į galimą susitarimo sudarymą vėliau, šis susitarimas Europos bendrijos vardu buvo pasirašytas 2005 m. ...........pagal [..........] Tarybos sprendimą ...../...../EB,(4) Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridedamo Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos 3 straipsnį, Jungtinė Karalystė ir Airija dalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą,(5) Pagal pirmiau minėto Protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius, Danija nedalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą.(6) Šis susitarimas turėtų būti patvirtintas,NUSPRENDĖ:1 straipsnisEuropos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimas, išplečiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1348/2000 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse nuostatų taikymą Danijai, tvirtinamas Bendrijos vardu.Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.2 straipsnisTarybos pirmininkas yra įgaliojamas paskirti asmenį, kuriam suteikiama teisė pateikti susitarimo 10 straipsnio 2 dalyje numatytą pranešimą.Priimta Briuselyje, [...]Tarybos varduPirmininkas PRIEDASEuropos bendrijos irDanijos KaralystėsSUSITARIMASdėlteisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimoEUROPOS BENDRIJA,toliau – Bendrija, irDANIJOS KARALYSTĖ,toliau – Danija,1. NORĖDAMOS pagerinti ir paspartinti teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose perdavimą tarp Danijos ir kitų Bendrijos valstybių narių,2. ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad perdavimas šiuo tikslu turi būti atliekamas tiesiogiai tarp Susitariančiųjų Šalių paskirtų vietinių institucijų,3. ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad perdavimo sparta pateisina visų atitinkamų priemonių naudojimą, jeigu tik laikomasi tam tikrų sąlygų, reikalaujančių, kad gauti dokumentai būtų įskaitomi ir patikimi,4. ATSIŽVELGDAMOS į tai, jog perdavimo saugumui užtikrinti reikia, kad dokumentas būtų siunčiamas kartu su iš anksto atspausdinta forma, užpildyta vietos, kurioje jis turi būti įteiktas, kalba arba kita gaunančiajai valstybei narei priimtina kalba,5. ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad, siekiant užtikrinti šio Susitarimo veiksmingumą, įteikiamus dokumentus atsisakoma priimti tik išimtiniais atvejais,6. KADANGI 1997 m. gegužės 26 d. aktu Europos Sąjungos Tarybos parengta Konvencija dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo Europos Sąjungos valstybėse narėse[7] neįsigaliojo, o reikėtų užtikrinti derybų dėl konvencijos sudarymo rezultatų tęstinumą,7. KADANGI pagrindinis tos konvencijos turinys buvo perkeltas į 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1348/2000 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse[8] (toliau – Dokumentų įteikimo reglamentas),8. REMDAMOSI Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties Protokolu dėl Danijos pozicijos (toliau – Protokolas dėl Danijos pozicijos), pagal kurį Dokumentų įteikimo reglamentas yra Danijai neprivalomas arba joje netaikomas,9. NORĖDAMOS, kad Dokumentų įteikimo reglamento nuostatos, jo būsimi pakeitimai ir su juo susijusios įgyvendinimo priemonės būtų pagal tarptautinę teisę taikomi Bendrijos ir Danijos, kaip valstybės narės, kuri laikosi specialios pozicijos dėl Europos bendrijos steigimo sutarties IV antraštinės dalies, santykiams,10. PABRĖŽDAMOS deramo koordinavimo tarp Bendrijos ir Danijos svarbą vedant derybas ir sudarant tarptautinius susitarimus, galinčius turėti poveikio Dokumentų įteikimo reglamento taikymo sričiai arba ją pakeisti,11. PABRĖŽDAMOS, kad Danija turėtų siekti prisijungti prie Bendrijos sudarytų tarptautinių susitarimų tais atvejais, kai Danijos dalyvavimas tokiuose susitarimuose yra tiesiogiai susijęs su nuosekliu Dokumentų įteikimo reglamento ir šio Susitarimo taikymu,12. PAREIKŠDAMOS, kad Europos Bendrijų Teisingumo Teismas turėtų turėti jurisdikciją siekiant užtikrinti vienodą šio Susitarimo, įskaitant Dokumentų įteikimo reglamento nuostatas ir bet kurias Bendrijos įgyvendinimo priemones, kurios yra šio Susitarimo dalis, taikymą ir aiškinimą,13. REMDAMOSI Europos Bendrijų Teisingumo Teismui pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 68 straipsnio 1 dalį suteikta jurisdikcija priimti nutarimus preliminariais klausimais, susijusiais su Bendrijos institucijų aktų, priimtų remiantis Sutarties IV antraštine dalimi, galiojimu ir išaiškinimu, įskaitant šio Susitarimo galiojimą ir išaiškinimą, ir aplinkybe, kad ši nuostata Danijai neprivaloma ar joje netaikoma atsižvelgiant į Protokolą dėl Danijos pozicijos,14. MANYDAMOS, kad Europos Bendrijų Teisingumo Teismas turėtų turėti jurisdikciją tomis pačiomis sąlygomis priimti preliminarius nutarimus Danijos teismo arba specializuotojo teismo iškeltais šio Susitarimo galiojimo ir išaiškinimo klausimais ir kad dėl to Danijos teismai ir specializuotieji teismai tomis pačiomis sąlygomis kaip kitos valstybės narės turėtų prašyti priimti preliminarius nutarimus dėl Dokumentų įteikimo reglamento ir jo įgyvendinimo priemonių išaiškinimo,15. REMDAMOSI nuostata, kad pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 68 straipsnio 3 dalį Europos Sąjungos Taryba, Europos Komisija ir valstybės narės gali prašyti Europos Bendrijų Teisingumo Teismą priimti nutarimą dėl Bendrijos institucijų, remiantis Sutarties IV antraštine dalimi, priimtų aktų išaiškinimo, įskaitant šio Susitarimo išaiškinimą, ir aplinkybe, kad ši nuostata Danijai neprivaloma ar joje netaikoma atsižvelgiant į Protokolą dėl Danijos pozicijos,16. MANYDAMOS, kad Danijai, tomis pačiomis sąlygomis kaip kitoms valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė dėl Dokumentų įteikimo reglamento ir jo įgyvendinimo priemonių prašyti Europos Bendrijų Teisingumo Teismą priimti nutarimus su šio Susitarimo išaiškinimu susijusiais klausimais;17. PABRĖŽDAMOS, kad pagal Danijos teisę teismai Danijoje – aiškindami šį Susitarimą, įskaitant Dokumentų įteikimo reglamento nuostatas ir bet kurias Bendrijos įgyvendinimo priemones, kurios yra šio Susitarimo dalis – turėtų deramai atsižvelgti į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo ir Europos Bendrijų valstybių narių teismų praktiką sudarančius nutarimus dėl Dokumentų įteikimo reglamento nuostatų ir bet kurių Bendrijos taikomų įgyvendinimo priemonių,18. MANYDAMOS, kad turėtų būti galima prašyti Europos Bendrijų Teisingumo Teismą spręsti klausimus, susijusius su įsipareigojimų pagal šį Susitarimą laikymusi, pagal Europos bendrijos steigimo sutarties nuostatas, reglamentuojančias procesinius veiksmus Teisme,19. Kadangi pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 300 straipsnio 7 dalį šis Susitarimas valstybėms narėms yra privalomas; dėl to reikia, kad Danija, jei kuri nors valstybė narė jo nesilaikytų, galėtų kreiptis su skundu į Komisiją, kaip Sutarties sergėtoją,SUSITARĖ:1 STRAIPSNISTikslas1. Šio Susitarimo tikslas – 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1348/2000 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (toliau – Dokumentų įteikimo reglamentas) nuostatas ir jo įgyvendinimo priemones taikyti Bendrijos ir Danijos santykiams pagal 2 straipsnio 1 dalį.2. Susitariančiųjų Šalių siekis – vienodas Dokumentų įteikimo reglamento nuostatų ir jo gyvendinimo priemonių taikymas ir aiškinimas visose valstybėse narėse.3. Šio Susitarimo 3 straipsnio 1 dalies, 4 straipsnio 1 dalies ir 5 straipsnio 1 dalies nuostatos atsiranda iš Protokolo dėl Danijos pozicijos.2 STRAIPSNISBendradarbiavimas dokumentų įteikimo srityje1. Dokumentų įteikimo reglamento, kuris pridedamas prie šio Susitarimo ir yra jo dalis, nuostatos kartu su jo įgyvendinimo priemonėmis, priimtomis pagal Reglamento 17 straipsnį ir – albant apie įgyvendinimo priemones, priimtas įsigaliojus šiam Susitarimui – Danijos gyvendintomis kaip nurodyta šio Susitarimo 4 straipsnyje, ir informacija, valstybių narių erduota pagal Reglamento 23 straipsnį, yra pagal tarptautinę teisę taikomos Bendrijos ir Danijos santykiams.2. Šio Susitarimo įsigaliojimo data yra taikoma vietoj reglamento 25 straipsnyje nurodytos datos.3 STRAIPSNISDokumentų įteikimo reglamento pakeitimai1. Danija nedalyvauja priimant Dokumentų įteikimo reglamento pakeitimus, ir jokie pakeitimai Danijai nėra privalomi ar joje taikomi.2. Kiekvieną kartą priėmus Reglamento pakeitimus, Danija praneša Komisijai apie savo sprendimą įgyvendinti ar neįgyvendinti tokių pakeitimų turinį. Pranešama priimant pakeitimus arba per 30 dienų nuo jų priėmimo.3. Jei Danija nusprendžia, kad ji įgyvendins pakeitimų turinį, pranešime nurodoma, ar įgyvendinimas gali vykti administracine tvarka ar jį turės patvirtinti parlamentas.4. Jei pranešime nurodoma, kad įgyvendinimas gali vykti administracine tvarka, jame taip pat nurodoma, kad visos būtinos administracinės priemonės įsigalioja reglamento pakeitimų įsigaliojimo dieną arba jau yra įsigalioję pranešimo dieną, kuri iš jų būtų vėlesnė.5. Jei pranešime nurodoma, kad įgyvendinimą turi patvirtinti Danijos parlamentas, taikomos šios taisyklės:(a) įgyvendinimo teisės aktai Danijoje įsigalioja reglamento pakeitimų įsigaliojimo dieną arba per 6 mėnesius nuo pranešimo dienos, kuri iš jų būtų vėlesnė;(b) Danija Komisijai praneša įgyvendinimo teisės aktų įsigaliojimo datą.6. Danijos pranešimas, kad pakeitimų turinys yra įgyvendintas Danijoje, plg. 4 ir 5 dalis, sukuria abipusius Danijos ir Bendrijos įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę. Tie reglamento pakeitimai tada sudaro šio Susitarimo pakeitimus ir laikomi jo priedu.7. Jei:(a) Danija praneša apie savo sprendimą neįgyvendinti pakeitimų turinio; arba(b) Danija nepateikia pranešimo per šio straipsnio 2 dalyje nustatytą 30 dienų laikotarpį; arba(c) Įgyvendinimo teisės aktai Danijoje neįsigalioja per šio straipsnio 5 dalyje nustatytus laikotarpius;šis Susitarimas laikomas nutrauktu, išskyrus atvejus, kai šalys per 90 dienų nusprendžia kitaip arba c punkte nurodytoje situacijoje įgyvendinimo teisės aktai Danijoje įsigalioja per tą patį laikotarpį. Nutraukimas įsigalioja praėjus trims mėnesiams nuo 90 dienų laikotarpio pabaigos.8. Nutraukimas neturi įtakos prašymams, kurie buvo perduoti iki Susitarimo nutraukimo dienos, numatytos šio straipsnio 7 dalyje.4 STRAIPSNISĮgyvendinimo priemonės1. Danija nedalyvauja patvirtinant Dokumentų įteikimo reglamento 18 straipsnyje nurodyto komiteto nuomones. Įgyvendinimo priemonės, priimtos pagal 17 straipsnį, Danijai neprivalomos ar joje netaikomos.2. Priėmus įgyvendinimo priemones pagal reglamento 17 straipsnį, apie tas įgyvendinimo priemones pranešama Danijai. Danija praneša Komisijai apie savo sprendimą įgyvendinti ar neįgyvendinti įgyvendinimo priemonių turinį. Pranešama gavus įgyvendinimo priemones arba per 30 dienų nuo jų gavimo dienos.3. Pranešime nurodoma, kad visos būtinos administracinės priemonės Danijoje įsigalioja gyvendinimo priemonių įsigaliojimo dieną arba jau yra įsigaliojusios pranešimo dieną, kuri iš jų būtų vėlesnė.4. Danijos pranešimas, kad įgyvendinimo priemonių turinys yra įgyvendintas Danijoje, sukuria abipusius Danijos ir Bendrijos įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę. Tos įgyvendinimo priemonės tada taps šio Susitarimo dalimi.5. Jei:(a) Danija praneša apie savo sprendimą neįgyvendinti įgyvendinimo priemonių turinio; arba(b) Danija nepateikia pranešimo per šio straipsnio 2 dalyje nustatytą 30 dienų laikotarpį;šis Susitarimas laikomas nutrauktu, išskyrus atvejus, kai šalys per 90 dienų nusprendžia kitaip. Nutraukimas įsigalioja praėjus trims mėnesiams nuo to 90 dienų laikotarpio pabaigos.6. Nutraukimas neturi įtakos prašymams, kurie buvo perduoti iki Susitarimo nutraukimo dienos, numatytos šio straipsnio 5 dalyje.7. Jei išimtiniais atvejais, įgyvendinimą turi patvirtinti Danijos parlamentas, šitai nurodoma Danijos pranešime pagal šio straipsnio 2 dalį ir taikomos 3 straipsnio 5–8 dalių nuostatos.8. Danija Komisijai praneša Dokumentų įteikimo reglamento 2, 3, 4, 9, 10, 13, 14, 15 straipsniuose, 17 straipsnio a punkte ir 19 straipsnyje nurodytą informaciją. Komisija šią informaciją skelbia kartu su kita atitinkama informacija, susijusia su kitomis valstybėmis narėmis. Į vadovą ir žodyną, parengtus pagal 17 straipsnį, įtraukiama ir atitinkama informacija apie Daniją.5 STRAIPSNISTarptautiniai susitarimai, turintys poveikio Dokumentų įteikimo reglamentui1. Bendrijos, jai naudojantis savo išorės kompetencija, sudaryti tarptautiniai susitarimai, grindžiami Dokumentų įteikimo reglamento taisyklėmis, yra Danijai neprivalomi ir joje netaikomi.2. Danija nesudarinės tarptautinių susitarimų, galinčių turėti poveikio prie šio Susitarimo pridedamo Dokumentų įteikimo reglamento taikymo sričiai arba ją pakeisti, išskyrus atvejus, kai tai bus daroma Bendrijai pritarus ir tinkamai susitarus dėl šio Susitarimo santykio su konkrečiu tarptautiniu susitarimu.3. Vesdama derybas dėl tarptautinių susitarimų, galinčių turėti poveikio prie šio Susitarimo pridedamo Dokumentų įteikimo reglamento taikymo sričiai arba ją pakeisti, Danija derins savo poziciją su Bendrija ir nesiims jokių veiksmų, kurie tokiose derybose keltų pavojų Bendrijos suderintos pozicijos siekiams jos kompetencijos srityje.6 STRAIPSNISEuropos Bendrijų Teisingumo Teismo jurisdikcija dėl Susitarimo aiškinimo1. Danijos teisme arba specializuotame teisme nagrinėjamoje byloje iškilus klausimui dėl šio Susitarimo galiojimo arba aiškinimo, tas teismas arba specializuotasis teismas prašo Teisingumo Teismą dėl jo priimti nutarimą, kada tokiomis pačiomis sąlygomis kitos Europos Sąjungos valstybės narės teismas arba specializuotasis teismas turėtų taip daryti dėl Dokumentų įteikimo reglamento ir 2 straipsnio 1 dalyje nurodytų jo įgyvendinimo priemonių.2. Pagal Danijos teisę Danijos teismai, aiškindami šį Susitarimą, deramai atsižvelgia į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktiką sudarančius nutarimus dėl Dokumentų įteikimo reglamento nuostatų ir bet kurių Bendrijos taikomų įgyvendinimo priemonių.3. Danija gali, kaip Taryba, Komisija ir bet kuri valstybė narė, prašyti Teisingumo Teismą priimti nutarimą šio Susitarimo aiškinimo klausimu. Atsiliepiant į tokį prašymą Teisingumo Teismo priimtas nutarimas netaikomas valstybių narių teismų arba specializuotųjų teismų res judicata galią turinčių sprendimams.4. Danija turi teisę Teisingumo Teismui pateikti savo samprotavimus tais atvejais, kai kurios nors valstybės teismas arba specializuotasis teismas yra pateikęs jam klausimą dėl reliminaraus nutarimo dėl kurios nors 2 straipsnio 1 dalyje nurodytos nuostatos išaiškinimo.5. Taikomas Protokolas dėl Europos Bendrijų Teisingumo Teismo statuto ir jo darbo tvarkos taisyklės.6. Jei Europos bendrijos steigimo sutarties nuostatos dėl Teisingumo Teismo nutarimų yra iš dalies keičiamos taip, kad turi padarinių nutarimams dėl Dokumentų įteikimo reglamento, Danija gali pranešti Komisijai apie savo sprendimą netaikyti tų pakeitimų pagal šį Susitarimą. Pranešama tuo metu, kai tie pakeitimai įsigalioja, arba per 60 dienų nuo įsigaliojimo.7. Tokiu atveju šis Susitarimas laikomas nutrauktu. Nutraukimas įsigalioja praėjus trims mėnesiams nuo pranešimo dienos.8. Nutraukimas nedaro poveikio prašymams, kurie buvo perduoti iki Susitarimo nutraukimo dienos, numatytos šio straipsnio 6 dalyje.7 STRAIPSNISEuropos Bendrijų Teisingumo Teismo jurisdikcija dėl Susitarimo laikymosi1. Komisija Teisingumo Teisme gali kelti bylas Danijai dėl bet kurio įsipareigojimo pagal šį Susitarimą nesilaikymo.2. Danija gali paduoti skundą Komisijai dėl to, kad kuri nors valstybė narė nesilaiko sipareigojimų pagal šį Susitarimą.3. Taikomos Europos bendrijos steigimo sutarties atitinkamos nuostatos, reglamentuojančios procesinius veiksmus Teisingumo Teisme, taip pat Protokolas dėl Europos Bendrijų Teisingumo Teismo statuto ir jo darbo tvarkos taisyklės.8 STRAIPSNISTaikymas teritorijomsŠis Susitarimas taikomas Europos bendrijos steigimo sutarties 299 straipsnyje nurodytoms teritorijoms.9 STRAIPSNISSusitarimo nutraukimas1. Šis Susitarimas nutraukiamas, jei Danija praneša kitoms valstybėms narėms, kad ji nebenori naudotis Protokolo dėl Danijos pozicijos I dalies nuostatomis, plg. to protokolo 7 straipsnį.2. Šį Susitarimą gali nutraukti bet kuri Susitariančioji Šalis pranešdama apie tai kitai Susitariančiajai Šaliai. Nutraukimas įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams nuo tokio pranešimo dienos.3. Nutraukimas nedaro poveikio prašymams, kurie buvo perduoti iki Susitarimo nutraukimo dienos, nustatytos šio straipsnio 1 ar 2 dalyje.10 STRAIPSNISĮsigaliojimas1. Susitarimą Susitariančiosios Šalys patvirtina laikantis atitinkamos jose galiojančios tvarkos.2. Susitarimas įsigalioja šešto mėnesio nuo Susitariančiųjų Šalių pranešimo apie šiam tikslui reikalingų atitinkamų procedūrų atlikimą pirmą dieną.11 STRAIPSNISTekstų autentiškumasŠis Susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais čekų, danų, olandų, anglų, estų, suomių, prancūzų, vokiečių, graikų, vengrų, italų, latvių, lietuvių, maltiečių, lenkų, portugalų, slovėnų, slovakų, ispanų ir švedų kalbomis. Visi tekstai yra autentiški.Priedas2000 m. gegužės 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1348/2000 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse.
 [1] Pl. Reglamento 44/2001 26 str. 3 dalis
 [2] OL C [...], [...], p. [...].
 [3] OL L 160, 2000 6 30, p. 37.
 [4] OL C[...], [...], p. [...].
 [5] OL C[...], [...], p. [...].
 [6] OL L 160, 2000 6 30, p. 37
 [7] OL C 261, 1997 8 27, p. 1. Tą pačią dieną, kai buvo parengta konvencija, Taryba atkreipė dėmesį į konvencijos aiškinamąjį raštą, kuris pateikiamas pirmiau nurodyto Oficialiojo leidinio 26 p.
 [8] OL L 160, 2000 6 30, p. 37.


text:
 22.3.2013
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 82/36
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 266/2013 AL COMISIEI
 din 18 martie 2013
 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Münchener Bier (IGP)]
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 a intrat în vigoare la 3 ianuarie 2013. Acesta a abrogat și a înlocuit Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (2).
 (2)
 În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, Comisia a examinat cererea Germaniei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al indicației geografice protejate „Münchener Bier”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/96 al Comisiei (3), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1549/98 (4).
 (3)
 Deoarece modificarea respectivă nu este minoră, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 (5), în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006. Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție, în conformitate cu articolul 7 din regulamentul menționat, modificarea trebuie aprobată,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 18 martie 2013.
 Pentru Comisie, pentru președinte
 Dacian CIOLOȘ
 Membru al Comisiei
 (1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.
 (2) JO L 93, 31.3.2006, p. 12.
 (3) JO L 148, 21.6.1996, p. 1.
 (4) JO L 202, 18.7.1998, p. 25.
 (5) JO C 140, 16.5.2012, p. 8.
 ANEXĂ
 Produse agricole și alimentare enumerate în partea I a anexei I la Regulamentul (UE) nr. 1151/2012:
 Clasa 2.1. Bere
 GERMANIA
 Münchener Bier (IGP)