text:
TULISIJOJEN KÄYTTÖ JA PÄÄSTÖT PÄÄKAUPUNKISEUDUN PIENTALOISTA - PDF
 TULISIJOJEN KÄYTTÖ JA PÄÄSTÖT PÄÄKAUPUNKISEUDUN PIENTALOISTA
 Download "TULISIJOJEN KÄYTTÖ JA PÄÄSTÖT PÄÄKAUPUNKISEUDUN PIENTALOISTA"
 1 TULISIJOJEN KÄYTTÖ JA PÄÄSTÖT PÄÄKAUPUNKISEUDUN PIENTALOISTA 1 TULISIJOJEN KÄYTTÖ JA PÄÄSTÖT PÄÄKAUPUNKISEUDUN PIENTALOISTA Helsingin seudun ympäristöpalvelut2 3 Tulisijojen käyttö ja päästöt pääkaupunkiseudun pientaloista TULISIJOJEN KÄYTTÖ JA PÄÄSTÖT PÄÄKAUPUNKISEUDUN PIENTALOISTA4 Tulisijojen käyttö ja päästöt pääkaupunkiseudun pientaloista Raportti: Jukka Makkonen TTS tutkimus Seppo Tuomi TTS tutkimus Tommi Gröndahl Kuopion yliopisto Maria Myllynen Helsingin seudun ympäristöpalvelut HSY Helsingin seudun ympäristöpalvelut -kuntayhtymä PL HSY puhelin: faksi: Copyright Kartat: Kaupunkimittausosasto, Helsinki 100/2011 Kansikuva: HSY / Jenni-Justiina Niemi Edita Prima Oy Helsinki 20125 Tulisijojen käyttö ja päästöt pääkaupunkiseudun pientaloista Esipuhe Puun poltto on merkittävä pienhiukkasten päästölähde Suomessa ja Suomen ympäristökeskus on arvioinut sen aiheuttavan neljänneksen maan pienhiukkaspäästöistä. Puun poltto on merkittävä päästölähde myös pääkaupunkiseudulla ja se heikentää ilmanlaatua alueen tiivistyvillä pientaloalueilla. Vaikkakin harvoissa kiinteistöissä puuta käytetään pääasiallisena lämmönlähteenä, sen käyttö lisälämmönlähteenä on yleistä. Pienpolton haittoja lisää se, että päästöt vapautuvat matalista savupiipuista asuinalueilla ja vieläpä aikoina, jolloin asukkaat oleskelevat kotona. Puun käytöstä kotitalouksien lämmön lähteenä samoin kuin siitä aiheutuvista päästöistä on ollut saatavilla hyvin vähän tietoa. Metla tekee koko Suomen kattavia selvityksiä puun käytöstä ja viimeisin koskee lämmityskautta Näissä selvityksissä otokset eivät ole olleet niin laajoja, jotta voitaisiin arvioida puupolttoaineen käyttöä ja puun polton aiheuttamia päästöjä pääkaupunkiseudun pientaloalueilla. HSY ja Työtehoseura ovat yhteistyössä toteuttaneet nyt julkaistavan selvityksen puun käytöstä polttoaineena pääkaupunkiseudulla. Puun käyttöä on arvioitu kyselytutkimuksen avulla kaukolämpöön kuuluvilla ja kaukolämmön ulkopuolisilla pientaloalueilla Helsingissä, Espoossa ja Vantaalla. Kyselytutkimuksen suunnitteluun ja tulosten analysointiin ovat osallistuneet Seppo Tuomi (TTS tutkimus), Jukka Makkonen (TTS tutkimus) ja Maria Myllynen (HSY). Tulosten pohjalta on arvioitu puun pienpolton päästöt pääkaupunkiseudun eri alueilla. Päästöarvion toteutuksesta ovat vastanneet Tommi Gröndahl (Kuopion yliopisto), Maria Myllynen ja Jarkko Niemi (HSY). Ilmanlaadun mittauksin on todettu, että EU:n asettama polyaromaattisten hiilivetyjen tavoitearvo ylittyy pääkaupunkiseudun puun polttoa suosivilla pientaloalueilla. Tämän vuoksi HSY-alueella on arvioitava niiden alueiden laajuus, joilla tämä tavoitearvo ylittyy. Tässä julkaisussa esitettävät päästöarviot luovat pohjan ylitysalueen laajuuden arvioinnille. Julkaisun tulokset ovat hyödyllisiä myös arvioitaessa pienpolton päästöjen aiheuttamia terveyshaittoja. Helsingissä Helsingin seudun ympäristöpalvelut -kuntayhtymä, HSY Seutu- ja ympäristötieto Tarja Koskentalo Ilmansuojeluyksikön päällikkö6 Tulisijojen käyttö ja päästöt pääkaupunkiseudun pientaloista7 Tulisijojen käyttö ja päästöt pääkaupunkiseudun pientaloista Tiivistelmä Julkaisija: Helsingin seudun ympäristöpalvelut -kuntayhtymä Tekijät: Gröndahl, T., Makkonen J., Myllynen M., Niemi J.,Tuomi S. Julkaisun nimi: Tulisijojen käyttö ja päästöt pääkaupunkiseudun pientaloista Pääkaupunkiseudulla on yli pientaloa, joilla noin 90 prosentilla on tulisija. Pääkaupunkiseudulla (Helsinki, Espoo, Kauniainen ja Vantaa) pääasiallista puulämmitystä on vain vähän ja pientalojen puunkäyttö on pääasiassa toissijaista lämmitystä. Puuta käytetään lisälämmön lähteenä pääkaupunkiseudun pientaloissa kuten muualla Suomessa. Kaukolämmitteisissä pientaloissa puuta käytetään pääkaupunkiseudulla vuodessa 1,1, sähkölämmitteisissä 1,8 ja öljylämmitteisissä 1,8 kiintokuutiometriä vuodessa. Sähkölämmittäjien vuotuinen puunkäyttö on seudulla maan keskiarvoa (2,8) selvästi alhaisempi ja muiden lämmitystapojen osalta samaa tasoa. Puunpolton päästöt vaikuttavat merkittävästi ilmanlaatuun, koska päästöt syntyvät asuinalueilla ja pääsevät lähialueen hengitysilmaan. Toissijaisessa lämmityksessä tulisijoja käytetään useimmiten iltaisin klo Yleisin lämmityspäivä oli lauantain ja puunkäyttö keskittyy talvikaudelle. Tulisijojen käytön päästöt näkyvät myös HSY:n ilmanlaadun mittauksissa. Puun pienpoltossa muodostuu terveydelle haitallisia päästöjä kuten pienhiukkasia, häkää, haihtuvia orgaanisia yhdisteitä (VOC), polyaromaattisia hiiliyhdisteitä (PAH) ja mustaa hiiltä. Tulisijojen käytöstä arvioidaan pääsevän ilmaan 100 tonnia pienhiukkasia ja 113 tonnia hengitettäviä hiukkasia. Tulisijojen hiukkaspäästöt ovat pääkaupunkiseudulla noin kolmasosa autoliikenteen pakokaasujen ja noin puolet energiantuotannon hiukkaspäästöistä Puun polton päästöihin vaikuttavat merkittävästi polttoaineen laatu, polttolaite ja käyttötavat. Polttopuun kosteuden kokee ongelmaksi vain kymmenesosa käyttäjistä ja yhtä moni arvioi puun varastoinnissa olevan parannettavaa. Vajaa 20 % varastoi polttopuut autotallin ja talon seinustalla, mikä on paloturvallisuuden kannalta ongelmallista. Kyselyyn vastanneet eivät pitäneet tulisijaansa tai käyttötapojaan ongelmallisena. Käyttäjät eivät säädä ilmamääriä tulipesässä ja on todennäköistä, että palamisen puhtautta ei osata arvioida. Opastus puhtaammasta polttamisesta on saavuttanut tulisijan käyttäjiä ja uudehkot ohjeet päältä sytyttämisestä on ottanut käyttöön noin 20 prosenttia. Raportti kokoaa kyselytutkimuksen tulisijojen käytöstä pääkaupunkiseudulla ja sen pohjalta tehdyn arvion päästöistä. HSY:n ja Työtehoseuran kyselytutkimus toteutettiin kahdessa osassa vuosien 2008 ja 2009 aikana. Avainsanat: ilmanlaatu, tulisija, puunkäyttö, pääkaupunkiseutu Kieli: suomi Sivuja: 39 Helsingin seudun ympäristöpalvelut -kuntayhtymä, PL 100, HSY, puhelin , faksi8 Tulisijojen käyttö ja päästöt pääkaupunkiseudun pientaloista9 Tulisijojen käyttö ja päästöt pääkaupunkiseudun pientaloista Sisällys 1. JOHDANTO 9 2. ASUINRAKENNUSTEN LÄMMITYSTAVAT JA PUUNKÄYTTÖMÄÄRÄT Asuinrakennusten lämmitystavat pääkaupunkiseudulla Polttopuun käyttömäärät Suomessa TULISIJOJEN KÄYTTÖ PÄÄKAUPUNKISEUDUN PIENTALOISSA -KYSELYTUTKIMUS Kyselyn tausta ja tavoite Kyselyn toteutus Kysely 2009: Kaukolämmitteiset pientalot Kysely 2008: Kaukolämmön ulkopuoliset pientaloalueet Tulosten analysointi ja raportointi Kyselyn tulokset Tulisijatyypit ja niiden käyttötarkoitus Tulisijojen käytön ajallinen vaihtelu Käyttötottumukset Puupolttoaineiden laatu, käyttö ja varastointi Katoanalyysi Tulosten arviointi TULISIJOJEN PÄÄSTÖT Pientalojen tulisijat päästölähteenä Päästökertoimia eri tutkimuksista PUUN PIENPOLTON PÄÄSTÖT PÄÄKAUPUNKISEUDULLA -PÄÄSTÖARVIO Yleistä Puun käyttömäärät tulisijoittain Puun käyttömäärät päälämmitystavoittain Päästökertoimet Puunpolton päästöt pääkaupunkiseudulla Yleistä Puun kokonaiskäyttömäärät pääkaupunkiseudulla Puunpolton kokonaispäästöt pääkaupunkiseudulla Päästöt päälämmitystavoittain ja tulisijatyypeittäin Päästöjen alueellinen jakautuminen JOHTOPÄÄTÖKSET LÄHDELUETTELO 37 LIITTEET Liite 1. Lyhenteitä ja määritelmiä 38 Liite 2. Arvio puunkäytön jakautumisesta eri tulisijojen kesken 3910 Tulisijojen käyttö ja päästöt pääkaupunkiseudun pientaloista11 TULISIJOJEN KÄYTTÖ JA PÄÄSTÖT PÄÄKAUPUNKISEUDUN PIENTALOISTA 9 1. Johdanto Pienpoltto on puun tai muun kiinteän polttoaineen polttoa pientalon tulisijassa tai lämmityskattilassa, joiden teho on yleensä alle 30 kilowattia. Pientaloilla tarkoitetaan yleensä omakotitaloja, maatiloja, pari- ja rivitaloja sekä kesämökkejä. Tässä selvityksessä pientaloilla tarkoitetaan vain omakotitaloja, jotka ovat yhden asunnon kiinteistöjä. Pientaloissa poltetaan lähes kymmenesosa Suomessa käytetystä kotimaisesta raakapuusta Metsäntutkimuslaitoksen selvityksen mukaan (Metla 2009). Pientalojen lämmitysenergiasta polttopuun osuus oli lämmityskaudella kaksi viidesosaa. Puun pienpoltto on kasvattanut suosiotaan viime vuosina ja polttopuun käyttö oli Metlan selvityksen mukaan kasvanut 9 prosenttia seitsemässä vuodessa ja viidessätoista vuodessa jopa viidenneksen. Puun käyttö ensisijaisena lämmönlähteenä on taajama-alueella harvinaisempaa kuin haja-asutusalueilla. Noin kaksi prosenttia pääkaupunkiseudun omakoti- ja rivitaloista käytti puuta vuonna 2008 ensisijaisena lämmönlähteenä Rakennus- ja huoneistorekisterin mukaan (Tilastokeskus 2009). Puulämmityksen vähäisyyttä pääkaupunkiseudulla tukee myös tässä raportissa esitelty kyselytutkimus, jonka YTV (nykyään Helsingin seudun ympäristöpalvelut- kuntayhtymä HSY) ja Työtehoseura (TTS) tekivät tulisijojen käytöstä pääkaupunkiseudun pientaloissa. Kyselytutkimuksen otokseen sattui myös puulämmittäjiä ja vain kymmenellä tuhannesta vastanneesta oli pääasiallisena lämmitystapana puulämmitys kattilalla ja yhtä harva käytti varaavaa tulisijaansa päälämmönlähteenä. Koko Suomen aluetta tarkasteltaessa puulla ja turpeella lämpiää pientaloista 28 % ja uusista pientaloista noin 10 % valitsee päälämmitysmuodoksi puulämmityksen (Hulkkonen ym. 2006). Pääkaupunkiseudulla (Helsinki, Espoo, Kauniainen ja Vantaa) pientalojen puunkäyttö on pääasiassa toissijaista lämmitystä. Lähes kaikkiin uusiin pientaloihin rakennetaan tulisija lisälämmönlähteeksi. Puunkäyttömäärät toissijaisessa lämmityksessä ovat suhteellisen alhaisia. Metlan (2009) selvityksen mukaan viidesosa kiinteistöistä ei Suomen tasolla kuluta puuta lainkaan. Vähiten puuta kulutetaan puuta etelärannikolla (Uudenmaan ruotsin- ja kaksikielisissä kunnissa), joiden pientaloissa kulutetaan puuta noin 2,1 kiinto-m 3 (eli noin 3 pino-m 3 ). Puun pienkäytön merkitys pääkaupunkiseudulla muodostuu suuresta pientalojen määrästä, seudulla on yli pientaloa, ja pienimuotoinenkin puunkäyttö tulisijoissa kuluttaa huomattavan määrän puuta. Puuta pidetään suositeltavana lämmönlähteenä puun alhaisen hiilidioksiditaseen takia. Puun polttamisessa muodostuu kasvihuonekaasupäästöjä suunnilleen sama määrä kuin mitä puun lahoamisesta metsässä aiheutuu. Suomessa onkin aktiivisesti kannustettu kansalaisia puun käytön lisäämiseen, jotta Euroopan Unionin asettamat kansalliset päästötavoitteet olisivat helpommin saavutettavissa. Vaikka puun pienpolton aiheuttamat hiilidioksidin kokonaispäästöt ovat melko vähäisiä, aiheuttaa se huomattavia määriä muita päästöjä, jotka ovat haitallisia ihmisen terveyden kannalta. Puun pienpoltossa muodostuu pienhiukkasia, häkää, haihtuvia orgaanisia yhdisteitä (VOC), polysyklisiä aromaattisia hiiliyhdisteitä (PAH), mustaa hiiltä sekä muita terveydelle haitallisia ainesosia. Puun poltosta aiheutuvien hiukkaspäästöjen määrä on pääkaupunkiseudulla samaa luokkaa kuin liikenteen pakokaasujen tai energiantuotannon hiukkaspäästöt. Pientaloalueet ovat tiiviitä ja puunkäyttö keskittyy erityisesti talvikaudelle, jolloin tulisijojen käytön päästöt vaikuttavat merkittävästi myös ilmanlaatuun ja näkyvät HSY:n ilmanlaadun mittauksissakin. Siten on tärkeää selvittää puun pienpoltosta aiheutuvien päästöjen lähteitä ja määrää, jotta päästöjen hallitseminen helpottuisi. Puun pienpolton päästöjä ei ole Suomessa rajoitettu toisin kuin esimerkiksi Saksassa ja Itävallassa, joissa biopolttoainetta käyttävät laitteiston hyötysuhteen tulee olla vähintään 90 % ja laitteiston päästöt on testattava (Hulkkonen ym. 2006). Tulisijojen päästöille on valmisteilla määräyksiä EU:ssa. Tulisijojen energiatehokkuusvaatimukset tulevat tehostumaan EcoDesign-direktiivin kautta ja samalla säädellään myös päästöjä ilmaan. Säädeltäviä komponentteja ovat mm. hiukkaset, typen oksidit, haihtuvat hiilivedyt ja PAH-yhdisteet. Uusilta tehdasvalmisteisilta tulisijoilta vaaditaan vuoden 2012 alusta lähtien CE-merkintä, jolla säädellään kotitalousliesien, takkasydämien, varaavien tulisijojen ja kamiinojen päästöjä ilmaan. Käytössä olevia vapaaehtoisia merkintöjä ovat Joutsenmerkki ja Allergiamerkki, joiden vaatimuksissa ovat kriteerit myös tulisijojen päästöille. Puun pienpoltto aiheuttaa noin neljänneksen ja ajoneuvoliikenne noin viidenneksen primääristen pienhiukkasten päästöistä Suomessa (Karvosenoja ym. 2008). Puun pienpoltolla ja ajoneuvoliikenteellä on keskeinen vaikutus taajamien ilmanlaatuun, koska niiden päästökorkeus ilmaan on matala (Tissari ym. 2007). Näin ollen pienhiukkaspäästöt näistä lähilähteistä joutuvat paljon todennäköisemmin hengitysilmaan kuin esimerkiksi energiantuotannosta aiheutuvat pienhiukkaset, jotka kulkeutuvat kauas päästölähteestään ja laimenevat huomattavasti. Puun pienpoltosta aiheutuvien primäärihiukkaspäästöjen määrän on arvioitu pysyttelevän tulevaisuudessakin melko suurina (Ahtoniemi ym. 2010). Sen sijaan erityisesti teollisuuden ja energiantuotannon primäärihiukkaspäästöjen vähenemisen oletetaan jatkuvan myös tulevaisuudessa. Liikenteen osalta hiukkaspäästöt vähenevät huomattavasti nopeammin kuin pienpolton hiukkaspäästöt, koska polttomoottorien pakokaasujen päästönormit kiristyvät voimakkaasti.12 10 TULISIJOJEN KÄYTTÖ JA PÄÄSTÖT PÄÄKAUPUNKISEUDUN PIENTALOISTA Puun polton päästöihin vaikuttavista muuttujista merkittävimmät ovat polttoaineen laatu, polttolaite sekä näiden käyttötapa. Hyvänlaatuisella polttoaineella ja polttotavalla on suuri vaikutus syntyvien päästöjen määrään. Päästöjä voidaan vähentää esimerkiksi oikeanlaisella sytytystavalla ja käyttämällä vain puhdasta ja kuivaa puuta. Lisätietoa puun polttotavoista on esimerkiksi VTT:n julkaisemassa kirjassa Tehokas ja ympäristöä säästävä tulisijalämmitys (Alakangas ym. 2008). Tähän raporttiin on koottu kyselytutkimus tulisijojen käytöstä pääkaupunkiseudulla ja sen pohjalta tehty arvio päästöistä. Selvitys on HSY:n ja Työtehoseuran kyselytutkimus, joka toteutettiin kahdessa osassa vuosien 2008 ja 2009 aikana. Päästöarvio on tehty kesällä 2009 korkeakouluharjoittelun yhteydessä YTV:ssä (nyk. HSY). YTV on arvioinut puun pienpolton päästöjä pääkaupunkiseudulla aiemmin vuodelle 2000 (Haaparanta ym. 2002). Tämän jälkeen on kertynyt lisätietoa päästökertoimista ja myös lisälämmityksessä käytettävistä puumääristä on saatavilla uutta tietoa. Tässä raportissa esitetään päästöarvio vuodelle Päästöjen tarkempi tuntemus auttaa hahmottamaan päästöjen suuruutta ja alueellista vaihtelua. Ensimmäinen selvitys vuodelta 2002 oli arvio kokonaispäästöistä. Nyt tehty selvitys nojautuu HSY:n ja Työtehoseuran kyselytutkimukseen ja seudulliseen paikkatietoaineistoon pientalojen sijainnista ja lämmitystavoista.13 TULISIJOJEN KÄYTTÖ JA PÄÄSTÖT PÄÄKAUPUNKISEUDUN PIENTALOISTA Asuinrakennusten lämmitystavat ja puunkäyttömäärät 2.1. ASUINRAKENNUSTEN LÄMMITYS- TAVAT PÄÄKAUPUNKISEUDULLA Tilastokeskuksen (2009) mukaan pääkaupunkiseudulla (Helsinki, Espoo, Vantaa ja Kauniainen) vajaalla puolella erillis-, ketju- ja rivitaloista päälämmitystapa on sähkö (taulukko 2.1). Noin neljännes asunnoista lämpiää kauko- tai aluelämmöllä ja niin ikään neljänneksen päälämmitystapa on öljy- tai kaasulämmitys. Ainoastaan vajaa kaksi prosenttia asuintaloista käyttää päälämmitysmuotona puulämmitystä ja tilastoissa esiintyvän turpeen ja kivihiilen osuuden voidaan olettaa olevan häviävän pieni. Tarkempaa tietoa pääkaupunkiseudun asuntojen lämmitystavoista on seudullisessa HSY:n yhtenäistämässä rakennuskanta-aineistossa (YTV 2007), jossa on tietoa rakennusten päälämmitystavasta ja lämmitysaineesta paikkatietona. Molemmissa aineistoissa ongelmana on, ettei aineisto ole ajantasaista ja muutokset esimerkiksi lämmitystavan osalta on vaihtelevasti päivitetty rekisteriin. Puuta lisälämmön lähteenä käyttävien määrästä ei ole saatavilla kattavia tilastotietoja. Esimerkiksi julkaisussa Haaparanta ym. (2002) esiteltyjen kyselytutkimusten pohjalta ja tämän selvityksen (kyselytutkimus, ks. luku 3) perusteella voidaan arvioida valtaosassa pientaloja käytettävän pääkaupunkiseudullakin toissijaista lämmitystä POLTTOPUUN KÄYTTÖMÄÄRÄT SUOMESSA Metsäntutkimuslaitoksen (Metla) Metsätilastollinen tietopalvelu toteuttaa säännöllisin väliajoin erillisselvityksiä, joissa käsitellään mm. pientalojen polttopuun käyttöä. Viimeisin pientalojen puunkäyttöä koskeva tutkimus on vuodelta 2009 ja koski lämmityskautta (Metla 2009). Polttopuilla tuotetaan Suomessa pientalojen lämmitysenergiasta noin kaksi viidesosaa. Viidesosassa pientaloista ei käytetä polttopuuta lainkaan. Puunkäyttömäärät vaihtelevat suuresti: etelärannikolla kulutetaan pientaloissa puuta vähiten, noin 2,1 kiinto-m 3 vuodessa. Suomen tasolla käytetään pientaloissa puuta keskimäärin 4,6 kiinto-m 3 vuodessa mutta joka kahdeksas käyttää vuodessa yli 10 kiinto-m 3. Tyypillinen käyttömäärä on alle 2 kiinto-m 3 (1/3 kiinteistöistä) tai 2 4 kuutiometriä (1/5 kiinteistöistä). Määrinä yksi kiintokuutiometri vastaa 1,5 pinottua kuutiometriä halkoja tai klapeja ja 2,5 kuutiometriä halkoja kasassa. Polttopuun käyttö pientaloissa on lisääntynyt viidessätoista vuodessa viidenneksen ja seitsemän vuoden kuluessa noin 9 % lämmityskausien ja välillä (Metla 2009). Huomattavaa on, että kasvusta iso osa (36 %) on jätepuun lisääntynyttä käyttöä. Alakankaan ym arvion mukaan Suomessa 60 % omakotitaloista käyttää polttopuuta lisälämmönlähteenä. Pääasialliset puulämmitteiset omakotitalot käyttävät puuta paljon. Uunilämmitteisissä taloissa käytetään puuta 10,7 ja puukeskuslämmityksessä 20,6 pino-m 3 vuodessa (7,1 ja 13,7 kiinto-m 3 ). Päälämmitystavan ollessa öljylämmitys käytetty puumäärä vuodessa on 2,7, sähkölämmitteisissä 4,2 ja kaukolämmitteisissä 1,7 pino-m 3 (1,8, 2,8 ja 1,2 kiinto-m 3 ). (Alakangas ym. 2008) Taulukko 2.1. Pääkaupunkiseudun erillistalojen sekä rivi- ja ketjutalojen päälämmitysmuodot kunnittain vuonna 2007 (%) (Tilastokeskus, StatFin 2009). Kauko- tai aluelämpö Öljy tai kaasu Sähkö Puu tai turve Maalämpö Muu, kivihiili tai tuntematon Espoo 24,4 20, ,3 3,1 Helsinki 26,3 23,4 44,9 1,4 0,9 3,1 Kauniainen 23,2 34,3 34,3 2,1 1,7 4,4 Vantaa 18,6 22,1 53,3 1,9 1,5 2,5 Koko pääkaupunkiseutu 23, ,1 1,9 1,6 3,214 12 TULISIJOJEN KÄYTTÖ JA PÄÄSTÖT PÄÄKAUPUNKISEUDUN PIENTALOISTA 3. Tulisijojen käyttö pääkaupunkiseudun pientaloissa -kyselytutkimus 3.1. KYSELYN TAUSTA JA TAVOITE Työtehoseura (TTS) toteutti yhdessä YTV:n (nykyinen HSY) kanssa kyselytutkimuksen pääkaupunkiseudun tulisijojen käytöstä. Selvitys oli YTV:n tilaama ja sen tarkoituksena oli kerätä taustatietoa tulisijojen käytöstä pääkaupunkiseudun pientaloissa. Tavoitteena oli hyödyntää tuloksia pientalojen puun polton vaikutusten arvioinnissa, minkä vuoksi tarvittiin tietoa tulisijojen tyypeistä, määristä, puunkäytöstä ja käyttötottumuksista. Taustalla on mm. se, ettei kuntien rakennusrekistereistä selviä luotettavasti kiinteistöjen lämmitystapa saatikka tulisijojen määrä. Rekisterin heikkouksia ovat tietojen perustuminen rakennusluvan aikaisiin tietoihin kiinteistön päälämmitystavasta ja aineesta sekä tietojen päivittämisen vaihtelevat käytännöt eri kunnissa. Rekisterissä ei ole myöskään tietoa lisälämmitystavoista KYSELYN TOTEUTUS Kysely toteutettiin helmikuussa vuosina 2008 ja Ensimmäisessä osassa selvitettiin tilannetta kolmella kaukolämmön ulkopuolella olevalla asuinalueella (Espoon Lintuvaara, Helsingin Vartiokylä ja Vantaan Itä-Hakkila) ja jälkimmäisessä pääkaupunkiseudun kaukolämmitteisissä pientaloissa. Kyselyn otosten tietolähteenä oli Rakennusrekisteri (poiminta ) YTV:n Seudullisesta perusrekisteristä, joka poimii rekisteritiedot Helsingin ja Vantaan kuntarekistereistä sekä Espoon kuntarekisterijärjestelmästä (YTV 2007). Otos perustui rekisterin rakennusten käyttötarkoitukseen, josta valittiin yhden asunnon talot, mikä sulki pois mm. erillistalot ja paritalot. Kaukolämmitteisten pientalojen otannassa otos rajattiin lämmitysainetiedolla niin, että suljettiin pois muut kuin kaukolämmitteiset kiinteistöt. Rakennusrekisterissä oleva lämmitysainetieto perustuu rakennushankeilmoitukseen vuoden 1981 (Helsinki), 1982 (Vantaa) ja 1984 (Espoo) jälkeen. Sitä aiemmat tiedot perustuvat Helsingissä ja Vantaalla omistaja- ja rakentajakyselyihin mikäli rakennuksilla ei myöhemmin ole tehty rakennuslupaa edellyttäviä laajennus- tai muutostöitä. Tämän perusteella tiedetään, että lämmitysainetieto on luotettavampaa vuosien jälkeen valmistuneissa pientaloissa. Taulukossa 3.1 on esitelty tarkemmin kyselyn otoksen toteutus. Alimpana taulukossa on kummankin vuoden kyselytietojen yhteismäärän kooste. Tässä selvityksessä esitellyt tulokset perustuvat otosten koosteeseen. Vuosina 2008 ja 2009 toteutettujen postikyselytutkimusten vastausprosentti oli kumpanakin vuonna 41 prosenttia. Vuonna 2008 kyse- Taulukko 3.1. Kyselyjen perusjoukot ja vastanneet eri vuosina. Kaukolämmön ulkopuoliset alueet Vuosi Perusjoukko Otos Vastanneet Vastaus-% Itä-Hakkila % Lintuvaara % Vartiokylä % Yhteensä % Kaukolämpöalueet Vuosi Perusjoukko Otos Vastanneet Vastaus-% Vantaa % Espoo % Helsinki % Yhteensä % Kooste Perusjoukko Otos Vastanneet Vastaus-% Vantaa % Espoo % Helsinki % Yhteensä %15 TULISIJOJEN KÄYTTÖ JA PÄÄSTÖT PÄÄKAUPUNKISEUDUN PIENTALOISTA 13 lyitä lähetettiin 1554 kappaletta ja vastauksia saatiin 642 kappaletta. Vuonna 2009 vastaavat luvut olivat 882 ja 359. Vuonna 2009 toteutettiin lisäksi katoanalyysi, jossa selvitettiin vastaamatta jättäneiden vaikutusta tulokseen (ks. luku 3.6.4). Kyselyyn vastanneet eriteltiin alueen ja päälämmitysmuodon mukaan. Päälämmitysmuodoista tarkasteltiin ainoastaan kaukolämpö-, sähkö- ja öljylämmittäjien tulisijan käyttöä. Muut osioon kuuluvilla 73 pientalolla päälämmitysmuotona oli puukeskuslämmitys, takka, maalämpö- tai ilmalämpöpumppu. Muista päälämmitysmuodoista maalämpö oli yleisin ja lukumäärällisesti niitä oli 37 koko aineistossa. Puukeskuslämmitystä käytti 12 pientaloa, tulisijalämmitystä 11, ilmalämpöpumppua 10 ja aurinkolämpöä 1. Taulukossa 3.2 on esitetty vastanneet päälämmitysmuodon mukaan jaoteltuna. Taulukoissa 3.3 ja 3.4 on vertailtu otoksen pohjana olevien rekisteritietojen ja kyselyn vastaajien ilmoittamien päälämmitysmuotojen vastaavuutta. Sähkölämmittäjien osuus oli kaikilla alueilla suurempi kuin rekisterissä oleva tieto. Öljylämmittäjien osuus Vantaalla ja Espoossa oli kummassakin kyselyssä suurempi kuin rekisterissä. Vuoden 2009 kyselyssä otokseen valittiin rekisteritietojen perusteella vain kaukolämmön piirissä olevia pientaloja. Kyselyssä ilmoitetut päälämmitysmuodot poikkesivat oletetusta merkittävästi erityisesti Vantaalla. Taulukko 3.2. Kyselytutkimuksessa päälämmitystapansa ilmoittaneiden lukumäärät. Vantaa Espoo Helsinki Yhteensä % Kaukolämpö Suora sähkölämmitys Varaava sähkölämmitys Öljy Muut Yhteensä Taulukko 3.3. Päälämmitysmuotojen vertailu rekisterin ja vuoden 2008 kyselyn välillä ei-kaukolämmitteisissä pientaloissa. Itä-Hakkila Lintuvaara Vartiokylä Rekisteri Kysely Rekisteri Kysely Rekisteri Kysely Kaukolämpö 0% 1% 0% 4% 0% 9% Sähkö 48% 66% 53% 62% 50% 65% Öljy 11% 25% 11% 22% 30% 22% Muut 41% 8% 36% 12% 19% 4% Yhteensä 100% 100% 100% 100% 100% 100% Taulukko 3.4. Päälämmitysmuotojen vertailu rekisterin ja vuoden 2009 kyselyn välillä kaukolämmitteisissä pientaloissa. Vantaa Espoo Helsinki Rekisteri Kysely Rekisteri Kysely Rekisteri Kysely Kaukolämpö 100% 50% 100% 71% 100% 86% Sähkö 0% 11% 0% 14% 0% 6% Öljy 0% 31% 0% 11% 0% 3% Muut 0% 7% 0% 4% 0% 5% Yhteensä 100% 100% 100% 100% 100% 100%16 14 TULISIJOJEN KÄYTTÖ JA PÄÄSTÖT PÄÄKAUPUNKISEUDUN PIENTALOISTA 3.3. KYSELY 2009: KAUKOLÄMMITTEI- SET PIENTALOT Kysely rajattiin pääkaupunkiseudun yhden asunnon taloille, joiden päälämmitystapa on kaukolämpö. Kyselyä varten koottiin noin 900 talon pientalon otos rakennusrekisteristä. Otos oli Helsingissä, Espoossa ja Vantaalla noin 300 kussakin ja talot valittiin kiinteistötunnuksen mukaan tasavälisesti. Helsingissä on rekisterin mukaan 1482 kaukolämmitteistä pientaloa, Espoossa 1862 ja Vantaalla Otoksessa on mukana Helsingistä 292, Espoosta 294 ja Vantaalta 296 rakennusrekisterin mukaan kaukolämmitteistä pientaloa. Otoksen pientalojen ikäjakauma on samankaltainen Helsingissä ja Espoossa, mutta Vantaalla vanhempi. Vantaan Taulukko 3.5. Pientalojen ikäjakaumat kyselyssä rakennusrekisterin mukaan. Helsingin otos Espoon otos Vantaan otos rakennusvuosi, keskiarvo mediaani ennen tuntematon yhteensä, kpl luotettavia* 72% 66% 32% *päälämmitystapatiedot ovat luotettavia Helsingissä vuoden 1981, Espoossa vuoden 1984 ja Vantaalla vuoden 1982 jälkeen valmistuneiden osalta. otoksessa kyselyssä on mukana eniten luvun pientaloja ja muissa kunnissa painopiste on luvun taloissa. Aineiston lämmitysainetieto on luotettavinta vuoden jälkeen valmistuneissa pientaloissa, joiden osuus aineistosta oli %. Taulukossa 3.5 on otoksen pientalojen ikäjakauma KYSELY 2008: KAUKOLÄMMÖN ULKOPUOLISET PIENTALO- ALUEET Kyselyä varten koottiin kolme noin 500 talon otosta kolmelta pääkaupunkiseudun pientaloalueelta. Pientaloalueet olivat sellaisia, jotka eivät ole kaukolämmön piirissä ja joilla YTV on mitannut ilmanlaatua. Kyselyyn valittiin Lintuvaaran, Itä-Hakkilan ja Vartiokylän asuinalueilta yhden asunnon kiinteistöt, jotka eivät ole kaukolämmössä. Otoksessa ovat mukana kaikki Itä-Hakkilan postinumeroalueella (01260) olevat 510 pientaloa ja Lintuvaaran postinumeroalueen (02660) 533 pientaloa. Vartiokylän postinumeroalueiden (00950 ja 00910) 712 rakennuksen aineistoa pienennettiin 511 pientaloon iän mukaan tasaisesti karsien. Otosten pientaloista on rakennusrekisterin lähtötietojen mukaan noin 50 % sähkölämmitteisiä, % öljylämmitteisiä, 1 10 % puulämmitteisiä ja tuntemattoman osuus on 4 33 %. Rekisterin tiedot ovat kuitenkin osin virheellisiä, kuten kyselytutkimuksen ja rekisteritietojen vertailu osoitti (taulukko 3.3.). Taulukossa 3.6 on esitetty lämmitystapojen yksityiskohtaisempi erittely eri asuinalueilla rakennusrekisterin perusteella. Otoksen pientalojen ikäjakauma poikkesi alueittain. Itä- Hakkilan pientaloissa ei ollut montaa ennen 1949 rakennettua ja Lintuvaaran aineistosta noin 40 % oli vuoden 1990 jälkeen rakennettuja. Aineistosta tiedetään, että lämmitysaine on luotettavaa vuoden jälkeen valmistuneissa pientaloissa, joiden osuus aineistosta oli %. Taulukossa 3.7 on otoksen pientalojen ikäjakauma rakennusrekisterin perusteella. Taulukko 3.6. Kyselytutkimuksen kaukolämmön ulkopuolisten pientaloalueiden lämmitystapojen jakaumat alueittain rakennusrekisterin perusteella. Lämmitysaine Itä-Hakkila, kpl [%] Lintuvaara, kpl [%] Vartiokylä, kpl [%] kaukolämpö sähkö , , ,3 kevyt polttoöljy 58 11, , ,4 puu ,9 35 6,8 kivihiili, koksi ym. 8 1,6 3 0,6 47 9,2 maalämpö 13 2,5 8 1,5 1 0,2 ei tietoa , ,4 16 3,1 muu ,2 0 raskas polttoöljy 0 1 0,2 0 Yhteensä17 TULISIJOJEN KÄYTTÖ JA PÄÄSTÖT PÄÄKAUPUNKISEUDUN PIENTALOISTA TULOSTEN ANALYSOINTI JA RAPORTOINTI 3.6. KYSELYN TULOKSET Tulokset jaoteltiin ensisijaisesti alueittain (Vantaa, Espoo ja Helsinki). Tilaajan eli YTV:n pyynnöstä tulokset eriteltiin lisäksi päälämmitysmuotojen mukaan neljään ryhmään: 1. Kaukolämpö 2. Suora sähkö ja varaava sähkö 3. Lämmitysöljy 4. Muut (puukattilat, takat, lämpöpumput) Eri päälämmitysmuotojen välisiä eroja on nostettu esiin, jos vastauksissa on ilmennyt selkeitä poikkeavuuksia. Tulokset on esitetty kyselykaavakkeen rakennetta noudattaen. Tavoitteena on ollut selvittää tulisijojen käyttöä pääkaupunkiseudun pientaloissa ilmanlaatuvaikutusten selvittämiseksi. Tulokset on jaoteltu seuraavasti: 1. Tulisijatyypit ja niiden käyttötarkoitus 2. Tulisijojen käyttötottumukset 3. Käytetyt puupolttoaineet ja varastointi Ilmoitetut prosenttiosuudet on laskettu suhteessa kysymyksen kaikkiin vaihtoehtoihin annettuihin vastauksiin. Vastaajilla oli useissa kysymyksissä mahdollisuus valita useita vaihtoehtoja. Taulukko 3.7. Kyselytutkimuksen kaukolämmön ulkopuolisten pientaloalueiden ikäjakaumat rakennusrekisterin perusteella. rakennusvuosi, keskiarvo Vartiokylän otos Lintuvaaran otos Itä-Hakkilan otos ennen TULISIJATYYPIT JA NIIDEN KÄYTTÖ- TARKOITUS Kyselytutkimuksen mukaan noin 90 prosentilla pientaloista on jokin tulisija (taulukko 3.8). Vuoden 2009 otokselle tehty katoanalyysi vahvisti osittain, että jakauma pätee myös vastaamatta jättäneisiin (ks. luku 3.6.4). Tulisijojen lukumäärässä ovat mukana myös saunan puukiukaat. Pientaloja, joissa oli ainoastaan puukiuas, oli Vantaalla 4, Espoossa 20 ja Helsingissä 48 kappaletta. Taulukossa 3.9 on esitetty tulisijatyypit alueittain ja päälämmitysmuodoittain. Taulukossa ovat mukana myös puukiukaat, jotka olivat toiseksi yleisimpiä tulisijoja pientaloissa. Asuintiloja lämmittävistä tulisijoista yleisin oli varaava takka, jonka osuus oli noin 45 prosenttia koko alueella ja harvinaisin oli liesi-leivinuuni. Kauko- ja sähkölämmitteisissä pientaloissa varaavien takkojen osuus oli jopa hieman yli 50 prosenttia. Vantaan ja Helsingin öljylämmitteisissä kohteissa yleisin tulisija oli avotakka noin 30 prosentin osuudella. Varaava takka oli toiseksi yleisin tulisija yhdessä kaksoispesäkattilan kanssa lähes 20 prosentin osuuksilla. Espoossa öljylämmittäjillä varaava takka, avotakka ja kaksoispesäkattila olivat tasoissa 20 prosentin osuuksilla. Ainoastaan yksi tulisija oli Vantaalla 45 prosentilla, Espoossa 55 prosentilla ja Helsingissä 62 prosentilla pientaloista. Kaksi tulisijaa oli Vantaalla 36 prosentilla, Espoossa 31 prosentilla ja Helsingissä 26 prosentilla. Lukuihin sisältyvät myös puukiukaat. Tulisija puuttui useimmin kaukolämpökohteilta Vantaalla ja Espoossa (51 vastausta, joista 24 tulisijatonta). Helsingissä vastaavaa eroa ei ilmennyt, vaan tulisijoja oli tasaisesti kaikilla päälämmitysmuodoilla. Pitkälle meneviä johtopäätöksiä ei kuitenkaan pystytä tekemään, sillä vastanneiden määrä kyseisessä kohdassa on pieni tuntematon yhteensä kpl luotettavia* 37% 47% 50% *päälämmitystapatiedot ovat luotettavia Helsingissä vuoden 1981, Espoossa vuoden 1984 ja Vantaalla vuoden 1982 jälkeen valmistuneiden osalta. Taulukko 3.8. Tulisijallisten pientalojen osuus alueittain kyselytutkimuksen otoksissa. Vantaa Espoo Helsinki Vastanneita, n Rakennuksessa on vähintään yksi tulisija Rakennuksessa ei ole tulisijaa % % % 21 6% 30 9% 41 12%18 16 TULISIJOJEN KÄYTTÖ JA PÄÄSTÖT PÄÄKAUPUNKISEUDUN PIENTALOISTA Tulisijatyyppien yleisyys vaihteli hieman eri päälämmitysmuotojen kesken. Öljylämmitteiset pientalot omistivat merkittävästi enemmän avotakkoja (34 %) ja takkasydämiä (25 %) verrattuna kauko- ja sähkölämmitteisiin pientaloihin. Vain Espoon kaukolämpökohteilla oli avotakkoja lähes yhtä paljon (29 %). Leivinuuni, puuliesi ja puukamiina olivat yleisimmät sähkölämmittäjillä. Tulokset eivät ole luotettavia, sillä vastausmäärät ovat pieniä. Kyselyn toteutusajankohtana käytössä olevat kaksoispesäkattilat olivat öljy-puukattiloita. Markkinoille on tullut hiljattain myös pelletti-puukattiloita, mutta näitä ei aineistossa ollut. Kuvassa 3.1. on sama kuvana. Vastaajista kaikki eivät pitäneet tulisijaa lisälämmön lähteenä, sillä lisälämmitystavan ilmoitti Vantaalla 267, Espoossa 261 ja Helsingissä 246 pientaloa. Toisin sanoen tulisijalla oli lisälämmityksestä poikkeava käyttötarkoitus Vantaalla 42, Espoossa 41 ja Helsingissä 52 pientalolla. Erityisesti avotakan omaavat pientalot jättivät tulisijan merkitsemättä lisälämmön lähteeksi. Tämä on luonnollista, sillä avotakka ei sovellu kunnolla lämmitykseen ilman takkasydäntä. Takkasydämien ja avotakkojen suhde oli selvityksessä noin 1:2. Avotakkoja, joita ei ilmoitettu lisälämmöksi, oli Vantaalla 35, Espoossa 40 ja Helsingissä 59 kappaletta. Noin 45 prosenttia vastaajista käytti varaavaa takkaa lisälämmityksessä Vantaalla ja Espoossa. Toiseksi yleisin käyttötarkoitus oli tunnelman luonti (28 %). Näiden jälkeen yleisimmät käyttötarkoitukset olivat Vantaalla pahvin ja maitopurkkien poltto (10 %). Espoossa kolmanneksi yleisimmät käyttötarkoitukset olivat sisutuselementti (10 %) ja maitopurkkien poltto (10 %). Myös Helsingissä tulisijaa käytettiin yleisimmin lisälämmitykseen (40 %) mutta usein myös tunnelmanluontiin (32 %) tai sisustuselementtinä (12 %). Muita tulisijoja kuin varaavaa takkaa käytettiin Vantaalla ja Espoolla pääasiallisesti lisälämmitykseen (29 %). Ero seuraavaksi yleisimpiin käyttötarkoituksiin oli pienempi kuin varaavan takan kohdalla. Tunnelmanluonnin (24 %) ja maitopurkkien polton (16 %) ohella myös ruuan valmistus nosti osuuttaan ollen 14 prosenttia. Helsingissä muita tulisijoja käytettiin ensisijaisesti tunnelmanluontiin (37 %) ja vasta seuraavaksi yleisin käyttötarkoitus oli lisälämmitys (22 %). Sähkölämmittäjille asuintilan muiden tulisijojen tarjoama lisälämpö oli merkityksellisin. Kaukolämmön piirissä olevat käyttivät muuta tulisijaa lähes tasavertaisesti lisälämmön tuottamiseen ja tunnelmanluontiin. Vantaalla ja Espoossa öljylämmittäjät käyttivät muuta tulisijaa ensisijaisesti lisälämpönä ja toissijaisesti tunnelmanluontiin. Helsingissä tilanne oli päinvastoin. Tulokset eivät ole täysin luotettavia pienen vastaajamäärän vuoksi TULISIJOJEN KÄYTÖN AJALLINEN VAIHTELU Kuvissa 3.2 ja 3.3 on esitetty puunkäytön ajallinen jakauma kahden eri vuoden kyselyssä. Vastaajia pyydettiin arvioimaan käyttökerrat kuukausittain. Lisäksi kysyttiin keskimäärin poltetut pesälliset käyttökerralla ja pesällisen arvioitu suuruus. Suuruuden sai ilmoittaa joko kiloina tai litroina ja nämä muutettiin kertoimilla kiintokuutioiksi. Ku- Taulukko 3.9. Vastaajien ilmoittamat tulisijatyypit ja niiden lukumäärät alueittain ja päälämmitysmuodoittain. Kaupunki / Alue Pääasiallinen lämmitystapa Kysymykseen vastanneiden lkm 0.Ei puutulisijoja 1.Varaava takka 2.Leivinuuni 3.Puuliesi VANTAA Kaukolämpö Suora sähkö Varaava sähkö Öljy Muut Yhteensä ESPOO Kaukolämpö Suora sähkö Varaava sähkö Öljy Muut Yhteensä HELSINKI Kaukolämpö Suora sähkö Varaava sähkö Öljy Muut Yhteensä19 TULISIJOJEN KÄYTTÖ JA PÄÄSTÖT PÄÄKAUPUNKISEUDUN PIENTALOISTA % 80% 60% 40% Ei puutulisijoja Muu tulisija Puuliesi Takkasydän Takka-leivinuuni Liesi-leivinuuni Leivinuuni Avotakka Puukattila Puukias tai kamiina Varaava takka 20% % Vantaa (70) Espoo (84) Helsinki (120) Vantaa (97) Espoo (104) Helsinki (87) Vantaa (46) Espoo (51) Helsinki (65) Vantaa (92) Espoo (61) Helsinki (51) Kaukolämpö Suora sähkö Varaava sähkö Öljylämmitys Kuva 3.1. Tulisijatyyppien lukumäärät alueittain ja päälämmitysmuodoittain. 4.Liesileivinuuni 6.Takkasydän 7.Avotakka 8.Puukamiina 9.Puukiuas 10.Puukattila 5.Takkaleivinuuni 11.Kaksoispesäkattila 12.Muu tulisija20 18 TULISIJOJEN KÄYTTÖ JA PÄÄSTÖT PÄÄKAUPUNKISEUDUN PIENTALOISTA vassa 3.4 kummankin vuoden käyttömäärät on summattu. Kuvista voidaan havaita puunkäytön luonnollinen jakauma vuodelle. Tulosten mukaan talvikuukausien käyttö on noin nelinkertainen kesään verrattuna. Sen sijaan pystyakselilla ilmoitetut käyttömäärät koskettavat vain kyselyyn vastanneiden ryhmää, joten tulokset eivät kuvaa puun kokonaiskäyttöä alueella. Kuvissa on esitetty varaavan takan ja puukiukaan käytön jakautumiset kummankin vuoden kyselyissä. Asuintilan tulisijojen käyttö keskittyy ajallisesti joulu-, tammi- ja helmikuulle. Tällöin pääasiallista tulisijaa lämmitettiin keskimäärin kolme kertaa viikossa koko alueella. Puukiukaan käyttö oli tasaista koko vuoden ja viikossa lämmityskertoja oli hieman alle kaksi. Varaavan takan käyttö kesällä on luonnollisesti vähäistä. Kaukolämmön piirissä olevilla asuintilan tulisijojen käyttö oli vähäisempää, noin kaksi kertaa viikossa, kun taas sähkölämmittäjillä tulisijaa lämmitettiin noin neljä kertaa viikossa. Viikonpäivistä lauantai oli yleisin lämmityspäivä sekä pääasiallisilla tulisijoilla että puukiukaalla (kuva 3.9 ja 3.10). Vuorokauden sisällä lämmittäminen tapahtui usein kello (kuva 3.11 ja 3.11). Kysely toteutettiin helmikuussa, jolloin pyydettiin arvioimaan lämmityskertoja tammikuussa. Keskimääräinen tulos oli varaavalle takalle noin 1,5 ja muille tulisijoille reilusti alle puoli kertaa viikossa. Poikkeuksen teki puukiuas, jota lämmitettiin Vantaalla 0,81, Espoossa 0,65 ja Helsingissä 0,8 kertaa viikossa. Helsingissä vuoden 2008 tammikuu kuuluu Ilmatieteen laitoksen tilastojen mukaan viiden leudoimman tammikuun joukkoon yli sadan vuoden jaksolla. Asuintilan tulisijan lämmittäminen sisälsi yleensä kaksi pesällistä. Yhden pesällisen täyttö varaavalla takalla oli noin 10 litraa. Puukiukaalla täyttö oli hieman vähemmän eli noin 7 litraa. Taulukossa 3.10 on esitetty kauko-, sähkö- ja öljylämmitteisten pientalojen keskimääräiset pesälliset litroina. Keskiarvossa ei ole mukana muiden päälämmitysmuotojen vastauksia. Vastaajille annettiin kyselyssä mahdollisuus ilmoittaa pesälliset kiloina tai litroina. Mittaukseen ei annettu vertailukohtaa, joten litrat ja kilot riippuvat vastaajan kyvystä arvioida niitä. Kiloja muutettaessa käytettiin pilkkei- 60 Itä-Hakkila Lintuvaara Vartiokylä 35 Vantaa Espoo Helsinki Puunkäyttö kiintokuutioina Puunkäyttö kiintokuutioina Kuukausi Kuukausi Kuva 3.2. Puunpolton jakautuminen vastanneiden joukossa vuoden 2008 kyselyssä. Kokonaiskäyttö 1188 kiintokuutiometriä (n=642). Kuva 3.3. Puunpolton jakautuminen vastanneiden joukossa vuoden 2009 kyselyssä. Kokonaiskäyttö 485 kiintokuutiometriä (n=359). Puunkäyttö kiintokuutioina Vantaa Espoo Helsinki Kuukausi Kuva 3.4. Puunpolton jakautuminen vastanneiden joukossa yhteenlaskettuna vuodet 2008 ja Kokonaiskäyttö 1673 kiintokuutiometriä (n=1001). Näytä lisää
 YMPÄRISTÖNSUOJELU KYSELY 01.02.2017 Lapaluodon asukkaille Kysely Lapaluodon asukkaille puun pienpoltosta Raahessa seurataan jatkuvatoimisesti ja keräinnäyttein kaupungin ilmanlaatua. Yksi ilmanlaadun mittausasemista Lisätiedot Metsäenergian mahdollisuuudet Hake, pelletti, pilke
 Metsäenergian mahdollisuuudet Hake, pelletti, pilke Kestävän kehityksen kylätilaisuus Janakkala Virala 23.10.2014 Sivu 1 2014 Miksi puuta energiaksi? Mitä energiapuu on? Puuenergia kotitalouksissa Sivu Lisätiedot Miten tulisija sopii nykyaikaiseen pientaloon? Kimmo Rautiainen, Pientaloteollisuus PTT ry
 Miten tulisija sopii nykyaikaiseen pientaloon? Kimmo Rautiainen, Pientaloteollisuus PTT ry Pientaloteollisuus PTT ry 25.8.2015 Isot luvut ver 0.1 Asuntorakentaminen 2000-2017 Lähde:Tilastokeskus, PTT, Lisätiedot Asukaskysely Tulokset
 Yleiskaava 2029 Kehityskuvat Ympäristötoimiala Kaupunkisuunnittelu Kaavoitusyksikkö 1.9.2014 Asukaskysely Tulokset Sisällys VASTAAJIEN TIEDOT... 2 ASUMINEN... 5 Yhteenveto... 14 LIIKKUMINEN... 19 Yhteenveto... Lisätiedot Puun pienpoltto toisena merkittävänä ilmansaasteiden lähipäästölähteenä
 Puun pienpoltto toisena merkittävänä ilmansaasteiden lähipäästölähteenä Raimo O. Salonen Ylilääkäri, dosentti YmV-asiantuntijakuuleminen 25.10.2016 THL 1 Kaukolämpöverkosto poisti savut Iisalmen keskustasta Lisätiedot Käytä tulisijaasi oikeinkampanja
 Käytä tulisijaasi oikeinkampanja Nuohoojien opintopäivä 2012 29.11.2012 Maria Myllynen 1 Käytä tulisijaasi oikeinkampanja Nuohoojat opastavat käyttämään oikein tulisijaa. Vanhaakin tulisijaa voi käyttää Lisätiedot Puun käytön lisäys pienlämmityslaitteissa vai energialaitoksissa?
 Puun käytön lisäys pienlämmityslaitteissa vai energialaitoksissa? Raimo O. Salonen Ylilääkäri, dosentti 14.4.2014 THL 1 Systemaattinen analyysi Global Burden of Disease Study 2010 (yhteistyö WHO:n kanssa) Lisätiedot Maatilojen asuinrakennusten energiankulutuksen arviointi
 Maatilojen asuinrakennusten energiankulutuksen arviointi Tässä esitetään yksinkertainen menetelmä maatilojen asuinrakennusten energiankulutuksen arviointiin. Vaikka asuinrakennuksia ei ole syytä ohittaa Lisätiedot Lämpöä pilkkeistä edullisesti ja puhtaasti. Pätkittäin puulämmityksestä
 Lämpöä pilkkeistä edullisesti ja puhtaasti Pätkittäin puulämmityksestä Puu on kotimainen, uusiutuva polttoaine. Puunpoltto ei kiihdytä ilmastonmuutosta, sillä puut sitovat kasvaessaan ilmakehän hiilidioksidia Lisätiedot YHTEENVETO RAKENNUKSEN ENERGIATEHOKKUUDESTA
 YHTEENVETO RAKENNUKSEN ENERGIATEHOKKUUDESTA Laskettu kokonaisenergiankulutus ja ostoenergiankulutus Lämmitetty nettoala 89. m2 Lämmitysjärjestelmän kuvaus Maalämpöpumppu NIBE F454 / Maalämpöpumppu NIBE Lisätiedot Ilmanlaadun kehittyminen ja seuranta pääkaupunkiseudulla. Päivi Aarnio, Helsingin seudun ympäristöpalvelut -kuntayhtymä
 Ilmanlaadun kehittyminen ja seuranta pääkaupunkiseudulla Päivi Aarnio, Helsingin seudun ympäristöpalvelut -kuntayhtymä 7.11.2011 Ilmanlaadun seurantaa vuoden jokaisena tuntina HSY huolehtii jäsenkuntiensa Lisätiedot Jämsän energiatase Keski-Suomen Energiatoimisto/ Benet Oy
 Jämsän energiatase 2010 Keski-Suomen Energiatoimisto/ Benet Oy 1 Jämsän energiatase 2010 Öljy 398 GWh Turve 522 GWh Teollisuus 4200 GWh Sähkö 70 % Prosessilämpö 30 % Puupolttoaineet 1215 GWh Vesivoima Lisätiedot Puun energiakäyttö 2012
 Metsäntutkimuslaitos, Metsätilastollinen tietopalvelu METSÄTILASTOTIEDOTE 15/2013 Puun energiakäyttö 2012 18.4.2013 Esa Ylitalo Metsähakkeen käyttö uuteen ennätykseen vuonna 2012: 8,3 miljoonaa kuutiometriä Lisätiedot Metsätilinpito Puuaineksesta yli puolet poltetaan
 Ympäristö ja luonnonvarat 2014 Metsätilinpito 2013 Puuaineksesta yli puolet poltetaan Suomessa käytetyn puun kokonaismäärästä poltettiin lähes 52 prosenttia vuonna 2013 Osuus on viime vuosina hieman kasvanut Lisätiedot Selvitys bentso(a)pyreenin tavoitearvon ylitysalueista ja toimista tavoitearvon saavuttamiseksi
 Selvitys bentso(a)pyreenin tavoitearvon ylitysalueista ja toimista tavoitearvon saavuttamiseksi Helsingin seudun ympäristöpalvelut -kuntayhtymä Samkommunen Helsingforsregionens miljötjänster Helsinki Region Lisätiedot Vesikiertoinen lattialämmitys / maalämpöpumppu Koneellinen tulo- ja poistoilmanvaihto, lämmöntalteenotto. Laskettu ostoenergia. kwhe/(m2 vuosi) Sähkö
 YHTEENVETO RAKENNUKSEN ENERGIATEHOKKUUDESTA Laskettu kokonaisenergiankulutus ja ostoenergiankulutus Lämmitetty nettoala, m2 8.0 Lämmitysjärjestelmän kuvaus Ilmanvaihtojärjestelmän kuvaus Vesikiertoinen Lisätiedot BIOENERGIAN MAHDOLLISUUDET OMAKOTITALOISSA. Urpo Hassinen BIOMAS hanke
 BIOENERGIAN MAHDOLLISUUDET OMAKOTITALOISSA Urpo Hassinen BIOMAS hanke 1 UUSIUTUVAN ENERGIAN KÄYTTÖ 2005 JA TAVOITTEET 2020 64 80 % 20 28,5 38 8,5 Eurooppa Suomi Pohjois-Karjala 2005 2020 2 Pohjois-Karjala Lisätiedot Puunpolton pienhiukkasten / savujen aiheuttamat terveysriskit
 Puunpolton pienhiukkasten / savujen aiheuttamat terveysriskit Raimo O. Salonen Ylilääkäri, dosentti TSY ry:n Puulämmityspäivä 8.2.2017 THL 1 Kaukolämpöverkosto poisti savut Iisalmen keskustasta 1970-luvulla Lisätiedot Miten käytän tulisijaa oikein - lämmitysohjeita
 Miten käytän tulisijaa oikein - lämmitysohjeita Eija Alakangas, VTT Biohousing & Quality Wood Älykäs Energiahuolto EU-ohjelma 1. Puu kuivuu. Vesihöyry vapautuu. 2. Kaasumaiset palavat ainekset vapautuvat Lisätiedot Energian tuotanto ja käyttö
 Energian tuotanto ja käyttö Mitä on energia? lämpöä sähköä liikenteen polttoaineita Mistä energiaa tuotetaan? Suomessa tärkeimpiä energian lähteitä ovat puupolttoaineet, öljy, kivihiili ja ydinvoima Kaukolämpöä Lisätiedot Tulisijojen käyttö ja päästöt pääkaupunkiseudulla vuonna 2014
 Tulisijojen käyttö ja päästöt pääkaupunkiseudulla vuonna 2014 Helsingin seudun ympäristöpalvelut -kuntayhtymä Samkommunen Helsingforsregionens miljötjänster Helsinki Region Environmental Services Authority Lisätiedot Ilmanlaatu paikkatietona Tilannekuva ilmanlaadun heikennyttyä Maria Myllynen, ilmansuojeluasiantuntija
 Ilmanlaatu paikkatietona 4.11.2009 -Tilannekuva ilmanlaadun heikennyttyä Maria Myllynen, ilmansuojeluasiantuntija YTV vastaa ilmanlaadun seurannasta pääkaupunkiseudulla YTV huolehtii Helsingin, Espoon, Lisätiedot Polttopuun tehokas ja ympäristöystävällinen käyttö lämmityksessä. Pääasiallinen lähde: VTT, Alakangas
 Polttopuun tehokas ja ympäristöystävällinen käyttö lämmityksessä Pääasiallinen lähde: VTT, Alakangas Puupolttoaineen käyttö lämmityksessä Puupolttoaineita käytetään pientaloissa 6,1 milj.m 3 eli 9,1 milj. Lisätiedot Rakennus- ja asuntotuotanto vuonna 2016
 Irja Henriksson 1.3.017 Rakennus- ja asuntotuotanto vuonna 016 Vuonna 016 Lahteen valmistui 35 rakennusta ja 75 asuntoa. Edellisvuoteen verrattuna rakennustuotanto laski yhdeksän prosenttia ja asuntotuotanto Lisätiedot Muuramen energiatase Keski-Suomen Energiatoimisto/ Benet Oy
 Uuraisten energiatase 2010 Keski-Suomen Energiatoimisto/ Benet Oy 1 Uuraisten energiatase 2010 Öljy 53 GWh Puu 21 GWh Teollisuus 4 GWh Sähkö 52 % Prosessilämpö 48 % Rakennusten lämmitys 45 GWh Kaukolämpö Lisätiedot EU vaatii kansalaisiltaan nykyisen elämänmuodon täydellistä viherpesua.
 EU vaatii kansalaisiltaan nykyisen elämänmuodon täydellistä viherpesua. Se asettaa itselleen energiatavoitteita, joiden perusteella jäsenmaissa joudutaan kerta kaikkiaan luopumaan kertakäyttöyhteiskunnan Lisätiedot Mikä lämmitysmuoto uuteen kotiin? Pelletti- ja klapivaihtoehdot. Oulun kaupunki, Hannes Tuohiniitty
 Mikä lämmitysmuoto uuteen kotiin? Pelletti- ja klapivaihtoehdot Esityksen sisältö 1. Ympäristö ja puulämmitys 2. Pelletti polttoaineena 3. Puulämmitysvaihtoehtoja 4. Energiatehokas puulämmitys 5. Puu hybridilämmityksen Lisätiedot KESÄTYÖNTEKIJÄT JA LOMAT PK-YRITYKSISSÄ
 tutkimus KESÄTYÖNTEKIJÄT JA LOMAT PK-YRITYKSISSÄ 2009 1 Tiivistelmä Yrittäjien lomat Suomen Yrittäjien maaliskuun 2009 lopussa tekemässä jäsenkyselyssä tiedusteltiin yrittäjiltä lomista ja lomatoiveista Lisätiedot Tampereen raitiotien vaikutukset. Liikenteen verkolliset päästötarkastelut. Yleistä
 Matti Keränen Trafix Oy 27.6.2016 Tampereen raitiotien vaikutukset Liikenteen verkolliset päästötarkastelut Yleistä Työ tehtiin raitiotien päästövaikutusten selvittämiseksi koko kaupungin alueella. Työn Lisätiedot KLAPI-ILTA PUUVILLASSA 27.9.2011
 KLAPI-ILTA PUUVILLASSA 27.9.2011 MANU HOLLMÉN ESITYKSEN SISÄLTÖ Aluksi vähän polttopuusta Klapikattilatyypit yläpalo alapalo Käänteispalo Yhdistelmä Vedonrajoitin Oikea ilmansäätö, hyötysuhde 2 PUUN KOOSTUMUS Lisätiedot Jyväskylän energiatase 2014
 Keski-Suomen energiatase 2009, matalasuhdanteen vaikutukset teollisuuden energiankulutukseen Keski-Suomen Energiatoimisto/ Benet Oy 1 Sisältö Keski-Suomen taloudellinen kehitys 2008-2009 Matalasuhteen Lisätiedot Puunpolton savuista sydän- ja hengityssairauskuolemia
 Puunpolton savuista sydän- ja hengityssairauskuolemia Raimo O. Salonen Ylilääkäri, dosentti 21.8.2014 THL 1 Vertaileva arviointi tautikuormaa ja vammoja (= ennenaikainen kuolema + terveiden elinvuosien Lisätiedot 1 Johdanto. 1.1 Selvityksen taustaa
 Yhdyskuntatekniset palvelut 04 3 1 Johdanto 1.1 Selvityksen taustaa Vuonna 1992 toteutettiin ensimmäisen kerran tämän tutkimusasetelman mukainen selvitys asukkaiden teknisiä palveluita koskevista mielipiteistä. Lisätiedot Kivihiilen kulutus kasvoi 60 prosenttia vuoden ensimmäisellä neljänneksellä
 Energia 2009 Kivihiilen kulutus Kivihiilen kulutus 2009, ensimmäinen neljännes Kivihiilen kulutus kasvoi 60 prosenttia vuoden ensimmäisellä neljänneksellä Kivihiiltä käytettiin vuoden 2009 tammi-maaliskuussa Lisätiedot www.biohousing.eu.com Tehokas ja ympäristöystävällinen tulisijalämmitys käytännön ohjeita
 www.biohousing.eu.com Tehokas ja ympäristöystävällinen tulisijalämmitys käytännön ohjeita 1 Vähemmän päästöjä ja miellyttävää lämpöä tulisijasta 1. Käytä kuivaa polttopuuta 2. Hanki tutkittu, tehokas ja Lisätiedot Liite X. Energia- ja ilmastostrategian skenaarioiden energiataseet
 Liite X. Energia- ja ilmastostrategian skenaarioiden energiataseet 2015e = tilastoennakko Energian kokonais- ja loppukulutus Öljy, sis. biokomponentin 97 87 81 77 79 73 Kivihiili 40 17 15 7 15 3 Koksi, Lisätiedot Rakennus ja asuntotuotanto vuonna 2014
 lkm krsm Tekninen ja ympäristötoimiala I Irja Henriksson.. Rakennus ja asuntotuotanto vuonna Vuonna Lahden rakennustuotanto oli ja asuntotuotanto 8. Edellisvuoteen verrattuna rakennustuotanto pysyi lähes Lisätiedot Espoon kaupunki Pöytäkirja 67. Ympäristölautakunta 20.08.2015 Sivu 1 / 1
 Ympäristölautakunta 20.08.2015 Sivu 1 / 1 3053/11.01.01/2015 67 Ilmanlaatu pääkaupunkiseudulla vuonna 2014 Valmistelijat / lisätiedot: Katja Ohtonen, puh. 043 826 5216 etunimi.sukunimi@espoo.fi Päätösehdotus Lisätiedot OMAKOTILIITON LAUSUNTO
 OMAKOTILIITON LAUSUNTO Lausuntopyyntö/asiantuntijakutsu Ympäristövaliokunta to 25.2.2016 klo 10.00 HE 150/2015 vp (energiatodistus) SISÄLTÖ Kansalaisaloite Eduskunnan lausumat HE 150/2015 VP Energiatodistuksen Lisätiedot Tilastokatsaus 13:2014
 Vantaa 13.11.2014 Tietopalvelu B16:2014 Pendelöinti Vantaan suuralueille ja suuralueilta Vantaalaisista työssäkäyvistä 45 prosentilla oli työpaikka Vantaalla. Enemmistö kaupungin työssäkäyvistä työskenteli Lisätiedot Jyväskylä 13.10.2010, Hannes Tuohiniitty Suomen Pellettienergiayhdistys ry. www.pellettienergia.fi
 Pelletti on modernia puulämmitystä Jyväskylä 13.10.2010, Hannes Tuohiniitty Suomen Pellettienergiayhdistys ry. Pelletin valmistus Pelletti on puristettua puuta Raaka-aineena käytetään puunjalostusteollisuuden Lisätiedot Tulisijan käyttäjän vaikutus päästöihin ja katsaus kehitteillä oleviin ratkaisuihin
 Tulisijan käyttäjän vaikutus päästöihin ja katsaus kehitteillä oleviin ratkaisuihin Niko Karvosenoja Suomen ympäristökeskus (SYKE), Ilmansaasteet ja ilmastonmuutoksen hillintä Ilmastopaneelin mediatilaisuus, Lisätiedot Rakennus- ja asuntotuotanto
 Rakentaminen 2015 Rakennus- ja asuntotuotanto 2015, kesäkuu Myönnettyjen rakennuslupien kuutiomäärä väheni edelleen toisella neljänneksellä Tilastokeskuksen mukaan rakennuslupia myönnettiin vuoden 2015 Lisätiedot Kuopion ja Karttulan kasvihuonekaasu- ja energiatase vuodelle 2009
 Kuopion ja Karttulan kasvihuonekaasu- ja energiatase vuodelle 2009 Kuopion kaupunki Ympäristökeskus 2010 2 SISÄLLYS 1 JOHDANTO... 3 2 KUOPIO... 4 2.1 Kasvihuonekaasupäästöt... 4 2.2 Energiatase... 8 3 Lisätiedot Kunnalliset maksut omakotitaloissa 2017
 Kunnalliset maksut omakotitaloissa 2017 Kunta-/aluekohtaisesti päätettävät maksut Kunta-/aluekohtaisesti päätettävissä asumismenoissa ei huomioida asuntolainaa, lainan korkokuluja, asunnon vakuutuksia, Lisätiedot Rakennus ja asuntotuotanto vuonna 2014
 lkm krsm2 Tekninen ja ympäristötoimiala I Irja Henriksson 2..215 Rakennus ja asuntotuotanto vuonna 214 Vuonna 214 Lahden rakennustuotanto oli 9 ja asuntotuotanto 859. Edellisvuoteen verrattuna rakennustuotanto Lisätiedot Vantaalainen tarvitsee kulutukseensa kuuden ja puolen jalkapallokentän suuruisen alueen vuodessa
 Tilastokatsaus 2000:8 Vantaan kaupunki Tilasto ja tutkimus 26.9.2000 Katsauksen laatija: Tina Kristiansson, puh. 8392 2794 e-mail: tina.kristiansson@vantaa.fi B 12 : 2000 ISSN 0786-7832, ISSN 0786-7476 Lisätiedot Lämmitysratkaisun muutoksesta kiinnostuneiden kartoitus Kontiolahdella 2009
 Tiedonvälityshanke vuosille 2008-2009 Lämmitysratkaisun muutoksesta kiinnostuneiden kartoitus Kontiolahdella 2009 Juha Tuononen Biomas - hanke TAUSTA: A) Biomas -hankkeen tavoitteet Biomas hankkeen tavoitteena Lisätiedot Sähkölämmityksen tulevaisuus
 Sähkölämmityksen tulevaisuus Sähkölämmityksen tehostamisohjelma Elvarin päätöstilaisuus 5.10.2015 Pirkko Harsia Yliopettaja, sähköinen talotekniikka Koulutuspäällikkö, talotekniikka 1.10.2015 TAMK 2015/PHa Lisätiedot Tilannekuvaukset
 Tilannekuvaukset 15.8.-30.12.2014 30.12.2014 klo 08 Ilma on tänä aamuna melko puhdasta. HSY:n mittausten mukaan ilmanlaatu on suurimmassa osassa pääkaupunkiseutua hyvä ja paikoin liikennealueilla tyydyttävä. Lisätiedot Kokemuksia energia- ja päästölaskennasta asemakaavoituksessa
 Kokemuksia energia- ja päästölaskennasta asemakaavoituksessa INURDECO TYÖPAJA 25.8.2014 ENERGIA- JA ILMASTOTAVOITTEET ASEMAKAAVOITUKSESSA Paikka: Business Kitchen, Torikatu 23 (4.krs) Eini Vasu, kaavoitusarkkitehti Lisätiedot Lämmitysverkoston lämmönsiirrin (KL) Asuntokohtainen tulo- ja poistoilmajärjestelmä. Laskettu ostoenergia. kwhe/(m2 vuosi) Sähkö Kaukolämpö
 YHTEENVETO RAKENNUKSEN ENERGIATEHOKKUUDESTA Laskettu kokonaisenergiankulutus ja ostoenergiankulutus Lämmitetty nettoala, m2 50 Lämmitysjärjestelmän kuvaus Ilmanvaihtojärjestelmän kuvaus Lämmitysverkoston Lisätiedot METSÄTILASTOTIEDOTE 31/2014
 Metsäntutkimuslaitos, Metsätilastollinen tietopalvelu METSÄTILASTOTIEDOTE 31/2014 Puun energiakäyttö 2013 8.7.2014 Jukka Torvelainen Esa Ylitalo Paul Nouro Metsähaketta käytettiin 8,7 miljoonaa kuutiometriä Lisätiedot Helsingin kaupunki Pöytäkirja 3/ (5) Kaupunkisuunnittelulautakunta Lsp/
 Helsingin kaupunki Pöytäkirja 3/2017 1 (5) 38 Helsinkiläisten liikkumistottumukset 2016 HEL 2017-000445 T 08 00 00 Hankenumero 0861_8 Päätös päätti merkitä tiedoksi tutkimuksen, jossa on selvitetty helsinkiläisten Lisätiedot Keski-Suomen energiatase 2014
 Keski-Suomen energiatase 2014 Keski-Suomen Energiatoimisto www.kesto.fi www.facebook.com/energiatoimisto Sisältö Keski-Suomen energiatase 2014 Energialähteet ja energiankäyttö Uusiutuva energia Sähkönkulutus Lisätiedot Kivihiilen kulutus. Kivihiilen kulutus kasvoi 18 prosenttia vuonna , neljäs neljännes
 Energia 2010 Kivihiilen kulutus 2009, neljäs neljännes Kivihiilen kulutus kasvoi 18 prosenttia vuonna 2009 Kivihiiltä käytettiin vuonna 2009 sähkön- ja lämmöntuotannon polttoaineena 4,7 miljoonaa tonnia Lisätiedot Kokemukset huonosta ilmanlaadusta varoittavasta tekstiviestipalvelusta Katupölyseminaari 2012
 Kokemukset huonosta ilmanlaadusta varoittavasta tekstiviestipalvelusta Katupölyseminaari 2012 25.1.2012 Maria Myllynen, HSY 1 Tekstiviestipalvelu huonosta ilmanlaadusta Tavoitteena altistumisen ja terveyshaittojen Lisätiedot Metsäpirtin multa. Asiakastyytyväisyyskysely 2015
 Metsäpirtin multa Asiakastyytyväisyyskysely 2015 Helsingin seudun ympäristöpalvelut -kuntayhtymä Samkommunen Helsingforsregionens miljötjänster Helsinki Region Environmental Services Authority 2 Helsingin Lisätiedot Rakennus- ja asuntotuotanto
 Rakentaminen 2010 Rakennusluvat 2009, joulukuu Asuinrakennusluvat pysyivät viime vuonna vuoden 2008 tasolla Vuonna 2009 rakennusluvan sai kaikkiaan noin 27 000 uutta asuntoa, mikä on suunnilleen saman Lisätiedot TILASTOKATSAUS 5:2016
 asuntokuntia Tekninen ja ympäristötoimiala I Irja Henriksson 30.9.2013 Asuntokunnat ja asuminen vuonna 2012 Lahdessa oli vuoden 2012 lopussa 53 880 asuntokuntaa, joiden määrä kasvoi vuodessa 558 asuntokunnalla. Lisätiedot Kivihiilen kulutus kasvoi 25 prosenttia vuonna 2010
 Energia 2011 Kivihiilen kulutus 2010, 4. vuosineljännes Kivihiilen kulutus kasvoi 25 prosenttia vuonna 2010 Tilastokeskuksen ennakkotietojen mukaan kivihiiltä käytettiin vuoden 2010 aikana sähkön- ja lämmöntuotannon Lisätiedot YMPÄRISTÖMINISTERIÖ Neuvotteleva virkamies 16.12.2012 Anneli Karjalainen
 YMPÄRISTÖMINISTERIÖ Muistio Neuvotteleva virkamies 16.12.2012 Anneli Karjalainen VALTIONEUVOSTON PÄÄTÖS YMPÄRISTÖNSUOJELULAIN 110 A :SSÄ TARKOI- TETUSTA POLTTOAINETEHOLTAAN VÄHINTÄÄN 50 MEGAWATIN POLTTOLAI- Lisätiedot Pääkaupunkiseudun tonttivarantokatsaus Pääkaupunkiseutua koskevia tunnuslukuja SeutuRAMAVA 1/2016 -aineistosta
 Pääkaupunkiseudun tonttivarantokatsaus 2016 Pääkaupunkiseutua koskevia tunnuslukuja SeutuRAMAVA 1/2016 -aineistosta SeutuRAMAVA-aineisto HSY tuottaa aineiston Seudullisen perusrekisterin pohjalta kaksi Lisätiedot Jonopainetutkimus Niiralan rajatarkastusasemalta
 RAJAVARTIOLAITOS Jonopainetutkimus Niiralan rajatarkastusasemalta Vuodet 2010-2013 Wegelius Mika 21.3.2014 Sisällysluettelo 1. Yleistä... 2 2. Kuukausittainen tarkastelu... 3 3. Tarkastelu viikonpäivittäin... Lisätiedot Kuopion kaupunki Pöytäkirja 9/2015 1 (1) Kaupunkirakennelautakunta 122 24.06.2015. 122 Asianro 8060/08.00.00/2013
 Kuopion kaupunki Pöytäkirja 9/ 1 (1) 122 Asianro 8060/08.00.00/2013 Lehtoniemi ja Peikkometsän alue, vuoropysäköintikysely Suunnittelujohtaja Tapio Räsänen Kaupunkiympäristön suunnittelun tukipalvelut Lisätiedot METSÄTILASTOTIEDOTE 51/2014
 Metsäntutkimuslaitos, Metsätilastollinen tietopalvelu METSÄTILASTOTIEDOTE 51/214 Energiapuun kauppa, heinäsyyskuu 214 12.12.214 Jukka Torvelainen Energiapuuksi ostetun karsitun rangan osuus ja hinta nousivat Lisätiedot Puupelletit. Biopolttoainepelletin määritelmä (CEN/TS 14588, termi 4.18)
 www.biohousing.eu.com Kiinteän biopolttoaineen palaminen Saarijärvi 1.11.2007 Aimo Kolsi, VTT 1 Esityksen sisältö Yleisesti puusta polttoaineena Puupelletit Kiinteän biopolttoaineen palaminen Poltto-olosuhteiden Lisätiedot YHDYSKUNTATEKNISET PALVELUT 2016 Kyselytutkimuksen tulokset 27 kunnassa Kuopio Heikki Miettinen
 YHDYSKUNTATEKNISET PALVELUT 0 Kyselytutkimuksen tulokset kunnassa Kuopio..0 Heikki Miettinen YHDYSKUNTATEKNISET PALVELUT 0 1 Johdanto Selvityksen taustaa Tutkimus asukkaiden teknisiä palveluita koskevista Lisätiedot Yleistä asumistukea saavien talouksien vuokrat tammikuussa 2011
 ISSN 1237-1288 Lisätiedot: Hannu Ahola, ARA Puh. +358 400 996 067 Pirjo Ylöstalo, Kela Puh. 020 63 41390 Selvitys 1/2011 Yleistä asumistukea saavien talouksien vuokrat tammikuussa 2011 1.2.2010 Yleistä Lisätiedot Lämpöpumput kaukolämmön kumppani vai kilpailija? Jari Kostama Lämpöpumppupäivä Vantaa
 Lämpöpumput kaukolämmön kumppani vai kilpailija? Jari Kostama Lämpöpumppupäivä 29.11.2016 Vantaa Sisältö Kaukolämpö dominoi lämmitysmarkkinoilla Huhut kaukolämmön hiipumisesta ovat vahvasti liioiteltuja Lisätiedot TULISIJAN LÄMPÖ PUULÄMMITYSPÄIVÄ TSY:n tervetuliaissanat. Tuomo Järvinen NunnaUuni Oy
 TULISIJAN LÄMPÖ PUULÄMMITYSPÄIVÄ 8.2.2017 TSY:n tervetuliaissanat Tuomo Järvinen NunnaUuni Oy Tervetulotoivotus! Yksi Suomen 100-vuotisjuhlatapahtumista: Tulisija- ja savupiippuyhdistys TSY ry Helsingin Lisätiedot Tilastokatsaus 7:2013
 Tilastokatsaus 6:2012 Vantaa 1 21.8.2013 Tietopalvelu B12:2013 Asuntorakentaminen Vantaalla vuodesta 1970 Asuntokanta vuoden 2013 alussa Vantaalla oli vuoden 2013 alussa 99 620 asuntoa. Niistä 60 835 oli Lisätiedot Pääkaupunkiseudun päivähoidon asiakaskysely 2014
 Pääkaupunkiseudun päivähoidon asiakaskysely 2014 Helsinki 12.12.2014 Aki Miettinen Kehitysjohtaja Kyselyn tavoite ja toteutus Kyselyssä selvitettiin päivähoidossa olevien lasten vanhempien arvioita lapsensa Lisätiedot ENERGIATODISTUS. TOAS Veikkola 1 Insinöörinkatu 84 33720 Tampere. Muut asuinkerrostalot. Uudisrakennusten määräystaso 2012
 ENERGIATODISTUS Rakennuksen nimi ja osoite: TOAS Veikkola Insinöörinkatu 84 70 Tampere Rakennustunnus: 87-65-758- Rakennuksen valmistumisvuosi: 99 Rakennuksen käyttötarkoitusluokka: Todistustunnus: Muut Lisätiedot Hevosenlannan mahdollisuudet ja haasteet poltossa ja pyrolyysissä
 Hevosenlannan mahdollisuudet ja haasteet poltossa ja pyrolyysissä Markku Saastamoinen, Luke Vihreä teknologia, hevostutkimus Ypäjä HELMET hanke, aluetilaisuus, Jyväskylä 24.1.2017 Johdanto Uusiutuvan energian Lisätiedot Kansantalouden materiaalivirrat 2015
 Ympäristö ja luonnonvarat 2016 Kansantalouden materiaalivirrat 2015 Materiantarve laskee hitaasti Suomen maaperästä ja kasvustosta irrotettiin materiaa vuonna 2015 kaikkiaan 277 miljoonaa tonnia. Tästä Lisätiedot Puukauppa, helmikuu 2009
 Metsäntutkimuslaitos, Metsätilastollinen tietopalvelu METSÄTILASTOTIEDOTE 9/2009 Puukauppa, helmikuu 2009 13.3.2009 Martti.Aarne Helmikuun puukauppa putosi 0,5 miljoonaan kuutiometriin Teollisuuden puun Lisätiedot Rakennusluvat. Asuinrakennuslupien määrä kasvoi myös marraskuussa. 2009, marraskuu
 Rakentaminen 2010 Rakennusluvat 2009, marraskuu Asuinrakennuslupien määrä kasvoi myös marraskuussa Marraskuussa 2009 rakennusluvan sai runsaat 2 200 uutta asuntoa, mikä on yli 60 prosenttia enemmän kuin Lisätiedot Kuluttajabarometri: taulukot
 Suomen virallinen tilasto Finlands officiella statistik Official Statistics of Finland Tulot ja kulutus 2015 Kuluttajabarometri: taulukot 2015, joulukuu Kysymyksen saldoluku saadaan vähentämällä vastausvaihtoehtoja Lisätiedot YHDYSKUNTATEKNISET PALVELUT 2012 Kyselytutkimuksen tulokset 31 kunnassa. 6.9.2012 Heikki Miettinen
 Kyselytutkimuksen tulokset 31 kunnassa 20 Heikki Miettinen SISÄLLYS 1 Johdanto Selvityksen taustaa 2 Otos ja vastaukset 3 Vastaajien taustatiedot 4 2 Yhteenveto tuloksista 5 3 Kadut 3 4 Puistojen hoito Lisätiedot Yhdyskuntarakenne, asuminen ja ympäristö
 Yhdyskuntarakenne, asuminen ja ympäristö - Yhdyskuntarakenne - Liikenne ja liikkumisen kestävyys - Asunto- ja toimitilarakentaminen - Asuminen - Ympäristö ja ilmasto, HSL ja Uudenmaan liitto Yhdyskuntarakenne, Lisätiedot Arvioita Suomen puunkäytön kehitysnäkymistä
 Arvioita Suomen puunkäytön kehitysnäkymistä Lauri Hetemäki Metsien käytön tulevaisuus Suomessa -seminaari, Suomenlinna, 25.3.2010, Metsäntutkimuslaitos Skogsforskningsinstitutet Finnish Forest Research Lisätiedot Ilmapäästöt toimialoittain 2011
 Ympäristö ja luonnonvarat 2013 Ilmapäästöt toimialoittain Energiahuollon toimialalta lähes kolmannes kasvihuonekaasupäästöistä Energiahuollon toimialan kasvihuonekaasupäästöt olivat vuonna lähes kolmasosa Lisätiedot Rakennus- ja asuntotuotanto
 Rakentaminen 2015 Rakennus- ja asuntotuotanto 2015, heinäkuu Myönnettyjen rakennuslupien kuutiomäärä väheni touko-heinäkuussa Tilastokeskuksen mukaan rakennuslupia myönnettiin vuoden 2015 touko-heinäkuussa Lisätiedot Kysymyksiä ja vastauksia: sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskeva EU:n politiikka
 MEMO/05/248 Bryssel 11 elokuuta 2005 Kysymyksiä ja vastauksia: sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskeva EU:n politiikka 1) Miksi sähkö- ja elektroniikkalaiteromu on ongelmallista? Sähkö- ja elektroniikkalaiteromu Lisätiedot Rakennus ja asuntotuotanto vuonna 2011
 Tekninen ja ympäristötoimiala I Irja Henriksson 12.10.2012 Rakennus ja asuntotuotanto vuonna 2011 Lahden seudun rakennusvalvonnan mukaan Lahteen rakennettiin vuoden 2011 aikana uutta kerrosalaa yhteensä Lisätiedot Metsäpalveluyrittämisen edellytysten kehittäminen
 Ryhmähanke Metsäpalveluyrittämisen edellytysten kehittäminen Kysely metsäpalveluyritysten toiminnasta Jouko Örn Jarmo Hämäläinen Arto Kariniemi Juha Rajamäki Metsätehon raportti 59 14.8.1998 Metsäpalveluyrittämisen Lisätiedot Tulisijojen vähäpäästöinen käyttö tietoa ja tuloksia pääkaupunkiseudulta
 TTS tutkimuksen tiedote Luonnonvara-ala: metsä 1/2010 (737) BIOENERGIA Tulisijojen vähäpäästöinen käyttö tietoa ja tuloksia pääkaupunkiseudulta Bioenergian asiantuntija Jukka Makkonen, TTS tutkimus Puun Lisätiedot ENERGIATODISTUS. HOAS 155 Majurinkulma 2 talo 1 Majurinkulma , Espoo. Muut asuinkerrostalot. Uudisrakennusten määräystaso 2012
 ENERGIATODISTUS Rakennuksen nimi ja osoite: HOAS 55 Majurinkulma talo Majurinkulma 0600, Espoo Rakennustunnus: Rakennuksen valmistumisvuosi: Rakennuksen käyttötarkoitusluokka: 00 Muut asuinkerrostalot Lisätiedot tilastoja Työikäiset eläkkeensaajat Helsingissä Työikäiset eläkkeensaajat yleisimmin eläkkeellä työkyvyttömyyden vuoksi
 HELSINGIN KAUPUNGIN TIETOKESKUS tilastoja 2010 5 Työikäiset eläkkeensaajat Helsingissä Työikäisten pääasiallisena toimeentulon lähteenä ovat ansiotulot. Kuitenkin pieni, mutta kasvava joukko työikäisiä Lisätiedot Rakennusluvat. Rakennuslupien kuutiomäärä väheni selvästi elokuussa. 2009, elokuu
 Rakentaminen 2009 Rakennusluvat 2009, elokuu Rakennuslupien kuutiomäärä väheni selvästi elokuussa Elokuussa 2009 rakennuslupia myönnettiin yhteensä 2,3 miljoonalle kuutiometrille, mikä on runsaan neljänneksen Lisätiedot Hakkuumäärien ja pystykauppahintojen
 A JI JE = I J JEA @ JA A JI JK J E K I = EJ I A JI JE = I J E A JEA J F = L A K F K D! ' B= N " Bruttokantorahatulot metsäkeskuksittain 2003 Toimittaja: Esa Uotila 18.6.2004 729 Kantorahatulot lähes 1,8 Lisätiedot ENERGIATODISTUS. HOAS 146 Timpurinkuja 1 Timpurinkuja 1 A 02650, Espoo. Muut asuinkerrostalot. Uudisrakennusten määräystaso 2012
 ENERGIATODISTUS Rakennuksen nimi ja osoite: HOAS 46 Timpurinkuja Timpurinkuja A 0650, Espoo Rakennustunnus: Rakennuksen valmistumisvuosi: Rakennuksen käyttötarkoitusluokka: 986 Muut asuinkerrostalot Todistustunnus: Lisätiedot Väestöarvion laadinta ja väestötietojen hyödyntäminen Jyväskylässä
 Väestöarvion laadinta ja väestötietojen hyödyntäminen Jyväskylässä Kymppi Moni työpaja 22.3.2012 Leena Rossi ja Anna Isopoussu Jyväskylän väestöarvio Koko kaupungin väestöarvio Käsitteistö: väestöennuste, Lisätiedot Tilastokatsaus 12:2010


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 21.6.2012
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 161/16
 BESLUIT VAN HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER
 Nr. 10/2012
 van 10 februari 2012
 tot wijziging van bijlage II (Technische voorschriften, normen, keuring en certificatie) bij de EER-overeenkomst
 HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER,
 Gezien de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, gewijzigd bij het Protocol tot aanpassing van de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, hierna „de Overeenkomst” genoemd, en met name artikel 98,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Bijlage II bij de Overeenkomst werd gewijzigd bij Besluit nr. 72/2011 van het Gemengd Comité van de EER van 1 juli 2011 (1).
 (2)
 Verordening (EU) nr. 301/2011 van de Commissie van 28 maart 2011 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 297/95 van de Raad wat betreft de aanpassing aan het inflatiecijfer van de vergoedingen die aan het Europees Geneesmiddelenbureau dienen te worden betaald (2) moet in de Overeenkomst worden opgenomen.
 (3)
 Beschikking 2008/911/EG van de Commissie van 21 november 2008 tot vaststelling van een lijst van kruidensubstanties, kruidenpreparaten en combinaties daarvan voor gebruik in traditionele kruidengeneesmiddelen (3) moet in de Overeenkomst worden opgenomen.
 (4)
 Beschikking 2010/28/EG van de Commissie van 28 juli 2009 tot wijziging van de lijst van kruidensubstanties, kruidenpreparaten en combinaties daarvan voor gebruik in traditionele kruidengeneesmiddelen (4) moet in de Overeenkomst worden opgenomen.
 (5)
 Beschikking 2010/30/EU van de Commissie van 9 december 2009 tot wijziging van de lijst van kruidensubstanties, kruidenpreparaten en combinaties daarvan voor gebruik in traditionele kruidengeneesmiddelen (5) moet in de Overeenkomst worden opgenomen.
 (6)
 Besluit 2010/180/EU van de Commissie van 25 maart 2010 tot wijziging van Beschikking 2008/911/EG tot vaststelling van een lijst van kruidensubstanties, kruidenpreparaten en combinaties daarvan voor gebruik in traditionele kruidengeneesmiddelen (6) moet in de Overeenkomst worden opgenomen,
 BESLUIT:
 Artikel 1
 Hoofdstuk XIII van bijlage II bij de Overeenkomst wordt als volgt gewijzigd:
 1)
 In punt 15h (Verordening (EG) nr. 297/95 van de Raad) wordt het volgende streepje toegevoegd:
 „—
 32011 R 0301: Verordening (EU) nr. 301/2011 van de Commissie van 28 maart 2011 (PB L 81 van 29.3.2011, blz. 5).”.
 2)
 Na punt 15zk (Richtlijn 2009/135/EG van de Commissie) wordt het volgende punt ingevoegd:
 „15zl.
 32008 D 0911: Beschikking 2008/911/EG van de Commissie van 21 november 2008 tot vaststelling van een lijst van kruidensubstanties, kruidenpreparaten en combinaties daarvan voor gebruik in traditionele kruidengeneesmiddelen (PB L 328 van 6.12.2008, blz. 42), gewijzigd bij:
 —
 32010 D 0028: Beschikking 2010/28/EG van de Commissie van 28 juli 2009 (PB L 11 van 16.1.2010, blz. 12),
 —
 32010 D 0030: Beschikking 2010/30/EU van de Commissie van 9 december 2009 (PB L 12 van 19.1.2010, blz. 14),
 —
 32010 D 0180: Besluit 2010/180/EU van de Commissie van 25 maart 2010 (PB L 80 van 26.3.2010, blz. 52).”.
 Artikel 2
 De in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken teksten in de IJslandse en de Noorse taal van Verordening (EU) nr. 301/2011, de Beschikkingen 2008/911/EG, 2010/28/EG en 2010/30/EU en van Besluit 2010/180/EU zijn authentiek.
 Artikel 3
 Dit besluit treedt in werking op 11 februari 2012, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de Overeenkomst bedoelde kennisgevingen aan het Gemengd Comité van de EER hebben plaatsgevonden (7).
 Artikel 4
 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Gedaan te Brussel, 10 februari 2012.
 Voor het Gemengd Comité van de EER
 De waarnemend voorzitter
 Gianluca GRIPPA
 (1) PB L 262 van 6.10.2011, blz. 28.
 (2) PB L 81 van 29.3.2011, blz. 5.
 (3) PB L 328 van 6.12.2008, blz. 42.
 (4) PB L 11 van 16.1.2010, blz. 12.
 (5) PB L 12 van 19.1.2010, blz. 14.
 (6) PB L 80 van 26.3.2010, blz. 52.
 (7) Geen grondwettelijke vereisten aangegeven.


type: wikipedia

text:
Scríbhneoir Béarla agus gníomhaí polaitiúil, idir Phoblachtach agus Mharxach, a bhí i bPeadar O'Donnell (Peadar Ó Domhnaill an leagan lán-Ghaeilge dá ainm, ach is é an leagan measctha a d'úsáid sé féin).
 Saol
 Rugadh sa Chlochán Liath i dTír Chonaill ar an 22 Feabhra 1893 é, agus fuair sé bás ar an 13 Bealtaine 1986. Bhí sé ina eagraí do Cheardchumann Oibrithe Iompair agus Ilsaothair na hÉireann agus throid sé i gCogadh na Saoirse.
 Nuair a tháinig scoilt na nÓglach agus scaradh na gcompánach, thogair sé buille a bhualadh ar son na Poblachta, in aghaidh na Saorstátairí. Bhí sé ar dhuine acu siúd a shealbhaigh na Ceithre Cúirteanna, agus cimíodh é go gairid i ndiaidh bhombardú an árais sin. Chaith sé an chuid ba mhó de bhlianta an chogaidh chathartha i bPríosún Mhuinseo, agus i ndeireadh an chogaidh, chaith sé 41 lá ar stailc ocrais.
 Nuair a scaoileadh saor leis an Dálach, chuaigh sé le polaitíocht i Sinn Féin, agus é ag iarraidh na Poblachtaigh a stiúradh i dtreo an tSóisialachais. Níor éirigh leis, agus ó nár éirigh, bhunaigh seisean agus lucht a leanúna an Chomhdháil Phoblachtach sa bhliain 1934. Throid sé i gCogadh Cathartha na Spáinne freisin, agus d'fhruiligh sé Poblachtaigh chlé eile in Éirinn le páirt a ghlacadh sa chogadh sin, Proinsias Ó Riain ina measc.
 I ndiaidh na 1940idí, d'éirigh sé as an bpolaitíocht de réir a chéile, agus chaith sé a dhúthracht lena chuid oibreacha liteartha. Bhí sé ina eagarthóir ar The Bell sna blianta 1946-54.
 Bhí aithne phearsanta aige ar Shéamus Ó Grianna agus ar Sheosamh Mac Grianna. Ba é Seosamh a d'aistrigh dhá leabhar leis go Gaeilge. Bhí an teanga ag an Dálach féin, cé nár bhain sé úsáid liteartha aisti.
 Saothar
 Storm, úrscéal, 1925
 Islanders, úrscéal, 1928 (Muintir an Oileáin an leagan Gaeilge a rinne Seosamh Mac Grianna)
 Adrigoole, úrscéal, 1929 (Eadarbhaile a thug Seosamh Mac Grianna ar a leagan Gaeilge féin)
 The Knife, úrscéal, 1930
 The Gates Flew Open, dírbheathaisnéis, 1932
 Wrack, dráma, céadléiriú 1932, foilsiú 1933
 On the Edge of a Stream, úrscéal, 1934
 Salud! An Irishman in Spain, cuimhní cinn, 1937
 The Big Window, 1955
 There Will Be Another Day, dírbheathaisnéis, 1963
 Proud Island, 1975
 Tagairtí
 Baill den 4ú Dáil
 Baill Fhianna Fáil
 Scríbhneoirí Éireannacha
 Iriseoirí Éireannacha
 Réabhlóidithe Éireannacha
 Sóisialaithe Éireannacha
 Daoine as Contae Dhún na nGall
 Daoine a rugadh i 1893
 Básanna i 1986
 Iarmhic Léinn Choláiste Phádraig, Droim Conrach


text:
 Události
 založeno italské město Forlì
 Narození
 ? – Ťing-ti (Chan), šestý císař dynastie Chan († 141 př. n. l.)
 Hlavy států
 Čína – Kao-chou (195 – 188 př. n. l.)
 Seleukovská říše – Antiochos III. Megás (223 – 187 př. n. l.)
 Řecko-baktrijské království – Demetrius I. (200 – 180 př. n. l.)
 Parthská říše – Arsakés II. (211 – 185 př. n. l.)
 Egypt – Ptolemaios V. Epifanés (204 – 180 př. n. l.)
 Bosporská říše – Spartacus V. (200 – 180 př. n. l.)
 Pontus – Mithridates III. (220 – 185 př. n. l.)
 Kappadokie – Ariarathes IV. (220 – 163 př. n. l.)
 Bithýnie – Prusias I. (228 – 182 př. n. l.)
 Pergamon – Eumenés II. (197 – 159 př. n. l.)
 Athény – Isocrates (189 – 188 př. n. l.) » Symmachus (188 – 187 př. n. l.)
 Makedonie – Filip V. (221 – 179 př. n. l.)
 Epirus – vláda épeiroské ligy (231 – 167 př. n. l.)
 Římská republika – konzulové Marcus Valerius Messalla a Gaius Livius Salinator (188 př. n. l.)
 Numidie – Masinissa (202 – 148 př. n. l.)
 2. století př. n. l.


text:
Samy Badibanga, né le à Kinshasa, est un homme d'État kino-congolais.
 Conseiller spécial d’Étienne Tshisekedi de 2009 à 2011, il est élu député national dans la circonscription du mont-Amba à Kinshasa depuis 2011 à l'Assemblée nationale et siège à la Commission des ressources naturelles. Il est nommé Premier ministre le et quitte le pour laisser place à Bruno Tshibala.
 Biographie
 Diplômé en premier lieu de l'Institut supérieur des sciences humaines de Genève en 1986, il l'est ensuite de l'école du Haut Conseil du diamant d'Anvers (Hoge Raad voor Diamant) et de l'International Gemological Institute d'Anvers.
 Il commence sa carrière en 1986 en tant qu'administrateur délégué de Sodocam puis devient en 1995 administrateur et directeur général de Samex Trading.
 Cette société est détentrice de plusieurs permis de recherches minières en République démocratique du Congo (RDC) et partenaire en joint-venture de BHP Billiton. Il devient consultant pour la société minière BHP-Billiton de 2005 à 2010, et participe à ce titre à l'introduction de la société en RDC, notamment dans les partenariats avec les entreprises publiques. Il participe à ce titre à différentes négociations avec le ministère des Mines sur la révision des contrats miniers mais aussi avec les ministères de l'Économie et de l’Énergie pour la construction et la fourniture d'énergie du barrage Inga III.
 Il crée en 2006 la Fédération des explorateurs et extracteurs (FEE) en RDC pour promouvoir la bonne gouvernance dans la gestion des ressources naturelles.
 Il a été maître de conférences lors des rencontres IPAD RDC du secteur minier de 2005 à 2009.
 Carrière politique
 Samy Badibanga est membre d'honneur de 1994 à 2011 de l'Union pour la démocratie et le progrès social (UDPS) et en est élu député en 2011. Il rencontre les politiciens Étienne Tshisekedi et Frederick Kibasa dans sa jeunesse à Kinshasa, ce qui façonne son orientation politique démocrate et socialiste ainsi que sa volonté de rejet de la lutte armée et de la primauté de l’état de droit.
 De 2009 à 2011, il est le conseiller spécial d'Étienne Tshisekedi. À ce titre, il est chargé de la stratégie diplomatique de ce dernier, ce qui comprend communication, image, organisation et direction de sa campagne pour la présidentielle de 2011. Une élection présidentielle très critiquée et dont les résultats ont été largement mis en doute par l'UDPS, accusant l'opposition de fraudes, d'arrestations arbitraires, de manipulations et même de violences répressives. Après la proclamation des résultats, Étienne Tshisekedi a été assigné à résidence. Retranché depuis, ce dernier s'est depuis lors auto-proclamé Président élu de la RDC.
 Alors que de nombreux candidats de l’UDPS] avaient été élu députés nationaux aux élections législatives concomitantes, le Président Tshisekedi avait annoncé l’annulation de ces dernières. Malgré les instructions du leader de l’UDPS, du parti, dont Samy Badibanga, sont allés siéger au Parlement, considérant leur élection comme crédible et souhaitant respecter le peuple congolais qui les avait élus pour les représenter. Conscients de la polémique suscitée au sein même de leur parti, Parmi les continuent aujourd'hui encore de former et d'animer l’opposition parlementaire au régime de Joseph Kabila. Notons paradoxalement que Samy Badibanga ne reçoit plus le soutien dans son action d'opposition parlementaire après avoir été auto-exclu de son parti politique l'UDPS en 2011 puis destitué de sa fonction du président au sein du groupe parlementaire de l'UDPS & alliés en . Ensuite, l'UDPS l'a exclu de ses rangs.
 Il est membre fondateur de l'IPDD (Initiative panafricaine pour la défense de la démocratie) et Alliés à l'Assemblée nationale de la RDC jusqu'à sa désignation comme Premier ministre de RDC par Joseph Kabila le . Dans l'opposition, sa nomination est déclarée comme un non-événement. Il démissionne le .
 Le 5 mars 2021, il démissionne de son poste de premier vice-président du Sénat.
 Actions et positionnement politique
 Opposition parlementaire
 À la suite des élections législatives de 2011, Samy Badibanga, élu député national, constitue et mène le groupe parlementaire UDPS et alliés, face une majorité présidentielle écrasante.
 Il s'était auto-exclu en 2011 de son parti politique l'UDPS pour ne pas avoir respecté la règle imposée par le président du parti Étienne Tshisekedi.
 Le , il est destitué de sa fonction du président au sein du groupe parlementaire de l'UDPS et alliés pour avoir pris part au dialogue politique convoqué par le président Joseph Kabila en violation de la consigne officielle de ce groupe parlementaire.
 À l'image du Shadow cabinet britannique, Samy Badibanga est l’auteur d’une série de propositions de réformes économiques et fiscales début 2014, relayées par le magazine Jeune Afrique.
 Propositions politiques majeures
 Alors que le budget national 2014 est présenté pour adoption à l'Assemblée, Samy Badibanga dénonce l’opacité de la gestion des affaires publiques et des revenus d’exploitation des ressources naturelles ; en témoignent la faiblesse et la chute des recettes fiscales de l’État ainsi que les faibles montants attribués à la santé et à l’éducation de ses compatriotes. Il dénonce ainsi en 2014 «un budget de 7.664 milliards de francs congolais qui représente à peu près et ». Joignant les propositions à ses critiques, Samy Badibanga propose alors « trois réformes pour changer le quotidien » des Congolais :
 la mise à l’étude par le Parlement d'une nouvelle réforme fiscale inspirée de la flat tax ou taxation à taux unique. Un taux d'imposition fixe rendrait indiscutable le montant de l'impôt dû. Au-delà de simplifier la gestion administrative des entreprises et les déclarations des particuliers, Samy Badibanga considère que la flat tax est de nature à encourager l’investissement et la création d’emplois, de ramener les entreprises du secteur informel et surtout d’augmenter de façon considérable (de 80 % à 150 % en trois ans) les recettes de l'État et par conséquent le budget national au service des besoins sociaux, sanitaires et éducatifs de la RDC.
 une étude sur la faisabilité d'une fusion des régies des impôts sur le modèle des réformes mises en place au Ghana, à l'île Maurice et dans d'autres pays voisins de la RDC. Il souligne les résultats spectaculaires en termes d’augmentation des recettes fiscales.
 la mise en place d’un fonds national de développement alimenté par les revenus d’exploitation des ressources naturelles. Dans une tribune à Jeune Afrique en , il en détaille les bénéfices : véritable fonds souverain sur le modèle des fonds norvégiens, qatariens ou encore du est-timorais qui a accumulé environ 15 milliards de dollars de réserve depuis sa création en 2005, avec l'appui de l'agence de coopération norvégienne. Ce nouveau type de Fonds Souverain se rapproche du concept d’impact investing proposé par le pape François en . Ce fonds serait d’une part à objet économique et financier, alimenté par une partie des revenus d’exploitation des ressources naturelles et par des investisseurs internationaux institutionnels comme privés. Le fonds, basé sur une structure distincte de l’État, compterait, au sein de sa structure dirigeante, des représentants des partenaires internationaux de la RDC, de la société civile, de différents fonds souverains du monde, afin de garantir sa bonne gouvernance. Les revenus et intérêts produits par le fonds de développement financeraient le développement social de la RDC, consacrant ainsi l'idée que le peuple congolais, ses générations actuelles et futures sont en droit de s'attendre à ce que l’exploitation des immenses ressources naturelles de la RDC financent la santé, l'éducation, la protection sociale, besoins sociaux et autres services publics.
 Dernier pays au classement du développement humain en 2013 et sur 191 en 2021, les 70 millions de citoyens de la République démocratique du Congo vivent en effet à 80 % sous le seuil de pauvreté pour un taux de chômage supérieur à 80 %. Malgré un taux de croissance économique officiel de 9.5%, un chiffre que de nombreux observateurs considèrent comme artificiel, dans la mesure où la croissance économique ne génère aucun emploi et ne finance ni le rétablissement des services publics, ni la santé ni l'éducation, ni la justice ni la sécurité des citoyens congolais.
 Engagement démocratique, social et écologique
 Ligne politique
 La particularité de la ligne politique de Samy Badibanga est de critiquer la politique gouvernementale actuelle en exposant toujours en parallèle des propositions concrètes. Une approche pragmatique sans doute à mettre en lien avec son parcours professionnel entièrement effectué dans le secteur privé avant son élection en 2011.
 Défenseur de l'état de droit et pour l’application stricte des règles constitutionnelles, il soutient les principes démocratiques et l’exigence de transparence dans la gestion des affaires publiques comme des ressources naturelles. Il participe le à Paris à la création de l'IPDD, Initiative panafricaine pour la défense de la démocratie, une plateforme politique panafricaine qui regroupe 16 pays africains.
 Promotion de la gouvernance participative
 Il affirme dans une tribune relayée par le journal Le Monde : « il faut donner une gouvernance participative au développement durable. Sans cela, de nombreux pays en développement, où vit la majorité de la population mondiale, en proie aux sécheresses, aux inondations et à l‘insécurité alimentaire, seront sans doute écartés ou auto-exclus du nouveau modèle de développement. Ce qui mettra en péril toute la transition écologique mondiale. » Il propose de stimuler la gouvernance participative par la création d'un index dénommé « Doing Inclusive » qui classerait les pays en mesurant la participation citoyenne aux affaires publiques de leur pays et aux initiatives de développement durable.
 Il souhaite ainsi mieux répartir les pouvoirs et donc indirectement les richesses au sein de la République démocratique du Congo mais aussi ailleurs. La gouvernance participative, concept relativement nouveau, est un modèle d'organisation au sein duquel s'opère un partage et une répartition équitable des pouvoirs, selon la volonté et les capacités des membres qui le composent. Si l'on veut que les citoyens s'impliquent dans la vie sociale, économique et écologique de leur pays, il faut qu'ils s'y sentent eux-mêmes impliqués. Il rappelle que le Congo détient à lui seul 13 % du potentiel hydroélectrique mondial sans que cela ne produise aucune faveur à ses habitants. "Il faut donner le pouvoir énergétique aux populations locales [...] C'est grâce à l’énergie que pourront se développer les communications, source de vie sociale, d’innovation, de commerce et de paix. Les solutions d'en haut ne sont pas durables." rappelle-t-il.
 Préparation des élections de 2016
 Il mène déjà un combat politique pour des élections libres, crédibles et démocratiques, et contre la révision de la Constitution de 2006 de la République démocratique du Congo en suscitant une double pression intérieure et extérieure sur la CENI (Commission électorale nationale indépendante) et le pouvoir du président Joseph Kabila. Dans une interview à RFI, il déclare qu'un "pays sérieux doit respecter les textes (...) si c'est n'est pas de la mauvaise foi, c'est de l'incompétence" en référence à la préparation des élections et aux délais fixés par la Constitution.
 Sur le plan intérieur
 Il analyse et dénonce un calendrier électoral qu’il considère comme étant une manœuvre destinée à banaliser l’illégitimité des élus à tous les niveaux : local, provincial, national et présidentiel.
 Sur le plan extérieur
 Il tente d'utiliser tous les relais diplomatiques et médiatiques disponibles au niveau international. À sa demande, François Hollande rencontre Étienne Tshisekedi lors du sommet de la Francophonie le . En , il en appelle à l’Union européenne lors d’une conférence au Parlement européen. Depuis, il multiplie ensuite les courriers aux ambassades et rencontres multiples pour demander à la Communauté internationale son attention et pression concernant la préparation des élections à venir. « On ne change pas une Constitution avant les élections» clame-t-il lors d'une interview vidéo réalisée pour le magazine Jeune Afrique. À la suite du sommet États-Unis-Afrique il cherche du soutien auprès de nombreuses personnalités politiques au département d'État des États-Unis.
 Aux côtés du peuple congolais, il descend dans la rue le 19 janvier 2015, mais la manifestation est réprimée dans le sang, la police et les forces de sécurité tirant à balle réelle sur la foule. Après trois jours d'émeutes, le Parlement retire l'article controversé de la loi électorale. Sous la pression populaire et internationale, un calendrier électoral global est alors publié par la CENI. Mais ce calendrier comprend toujours des zones d'ombres : les nouveau majeurs par exemple, moins de 23 ans, ne sont pas intégrés dans le nouveau fichier électoral soit l'exclusion de 31 % du corps électoral.
 Samy Badibanga entame à cette fin une nouvelle tournée diplomatique pour que le soutien financier de la communauté internationale soit conditionné au respect de la Constitution (article 5) et de l'article 21 de la Déclaration universelle des droits de l'homme faisant de la participation aux affaires publiques, par le vote, un droit fondamental. Il dénonce la corruption du fichier électoral (doublons, absence des nouveaux majeurs, non mise à disposition de l'ensemble du fichier), soutenu par l'Organisation Internationale de la Francophonie (OIF).
 Élection présidentielle de 2018
 Samy Badibanga serait, selon Olivier Kamitatu, de double nationalité congolaise et belge, ce qui viole la constitution de la République démocratique du Congo car la nationalité congolaise est exclusive.
 Pour cette raison le , la CENI invalide sa candidature pour l'élection présidentielle de 2018 en République démocratique du Congo. Le , la CENI rend publique la liste définitive des 21 candidats à l'élection présidentielle, parmi lesquels Badibanga a été rétabli.
 Notes et références
 Articles connexes
 Liste des premiers ministres de la République démocratique du Congo
 Politique en République démocratique du Congo
 Lire aussi
 Guy Loando Mboyo
 Alexis Thambwe Mwamba
 Liens externes
 Le groupe parlementaire UDPS et Alliés destitue son président Samy Badibanga
 33 députés sont exclus de l'UPDS
 Le communiqué de groupe parlementaire "udps et alliés"
 Le parti de Tshisekedi exclut ses 33 députés qui siègent à l’Assemblée
 Le moniteur belge
 Personnalité politique congolaise (RDC)
 Premier ministre de la république démocratique du Congo
 Naissance en septembre 1962
 Naissance à Kinshasa


text:
Philippus Vethaak (Vlaardingen, 1 oktober 1914 - Vlaardingen 23 september 1991) was een Nederlandse wegwielrenner. Hij nam deel aan de Olympische Zomerspelen van 1936 waar hij buiten tijd aankwam.
 Tijdens de Tweede Wereldoorlog was Vethaak tewerk gesteld in Duitsland. Na de oorlog fietste hij met een neef vanuit Berlijn terug naar Vlaardingen.
 In Vlaardingen wordt jaarlijks de Flip Vethaakprijs uitgereikt aan sporters met bijzondere successen.
 Nederlands wielrenner
 Nederlands olympisch deelnemer