text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Brisel?, 30.6.2017
 COM(2017) 353 final
 2017/0146(COD)
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
 par dzelzceļa transporta statistiku (pārstrādāta redakcija)
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.Tautu Eiropas kontekstā Komisija piešķir lielu nozīmi Savienības tiesību vienkāršošanai un skaidrošanai, lai tās padarītu skaidrākas un pieejamākas pilsoņiem, tādējādi sniedzot tiem jaunas iespējas un izdevību izmantot tiem piešķirtās īpašās tiesības.
 Šo mērķi nevar sasniegt kamēr daudzie noteikumi, kas tikuši grozīti vairākas reizes, bieži diezgan būtiski, paliek izkaisīti, tādā veidā, ka tie jāmeklē daļēji oriģinālajā dokumentā un daļēji vēlākajos grozošajos dokumentos. Tādējādi, lai identificētu šī brīža noteikumus, ir vajadzīgs nozīmīgs pētījums, kas salīdzina dažādus instrumentus.
 Šajā sakarā to noteikumu kodifikācija, kas bieži tikuši grozīti, ir arī svarīga, lai tiesību akti būtu skaidri un pārskatāmi.
 2.Komisija 1987. gada 1. aprīlī nolēma
 1
 sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem tiesību aktiem jābūt kodificētiem ne vēlāk kā pēc desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas, lai nodrošinātu, ka noteikumi ir skaidri un viegli saprotami.
 3.Edinburgas Eiropadomes (1992. g. decembris) prezidentūras secinājumi to apstiprināja
 2
 , uzsverot kodifikācijas nozīmi, jo tā nodrošina piemērojamo tiesību skaidrību attiecībā uz to, kādas tiesības attiecīgam jautājumam piemērojamas attiecīgajā laikā.
 Kodifikācija jāveic pilnīgā atbilstībā normālajai procedūrai Savienības tiesību aktu pieņemšanai.
 4.Šī priekšlikuma mērķis ir uzņemties Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regulas (EK) Nr. 91/2003 par dzelzceļa transporta statistiku
 3
 kodifikāciju. Jaunā regula pārņems dažādos tajā ietvertos tiesību aktus
 4
 , pilnībā saglabājot kodificēto tiesību aktu saturu. Vienlaikus ir nepieciešams minētās regulas 4. panta 5. punktā ieviest grozījumu pēc būtības. Līdz ar to priekšlikums tiek iesniegts pārstrādātā formā.
 5.Pārstrādātais priekšlikums tika izstrādāts pamatojoties uz iepriekšēju Regulas (EK) Nr. 91/2003 un tās grozošo tiesību aktu konsolidāciju 24 oficiālajās valodās, ko veica Eiropas Savienības Publikāciju birojs ar datu apstrādes sistēmas palīdzību. Ja pantiem ir piešķirti jauni numuri, atbilstību veco un jauno numuru starpā parāda tabulā, kas atrodas pārstrādātās regulas X pielikumā.
 ê 91/2003
 2017/0146 (COD)
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
 par dzelzceļa transporta statistiku (pārstrādāta redakcija)
 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
 ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
 5
 ,
 saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,
 tā kā:
 ò jauns
 (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 91/2003
 6
 ir vairākkārt būtiski grozīta
 7
 . Tā kā ir jāizdara turpmāki grozījumi, skaidrības labad minētā direktīva būtu jāpārstrādā.
 ê 91/2003 1. apsvērums (pielāgots)
 (2)Dzelzceļš ir svarīga Ö Savienības Õ transporta tīkla daļa.
 ê 2016/2032 2. apsvērums
 (3)Statistika par kravu un pasažieru pārvadājumiem pa dzelzceļu ir nepieciešama, lai Komisija varētu uzraudzīt un attīstīt kopējo transporta politiku, kā arī transporta elementus politikai, kas attiecas uz reģioniem un uz Eiropas komunikāciju tīkliem.
 ê 2016/2032 3. apsvērums
 (4)Statistika par dzelzceļa drošību ir arī vajadzīga, lai Komisija varētu sagatavot un uzraudzīt Savienības pasākumus transporta drošības jomā. Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra vāc datus par negadījumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK
 8
 I pielikumu attiecībā uz kopīgiem drošības rādītājiem un kopīgām metodēm negadījumos radušos zaudējumu aprēķināšanai.
 ê 91/2003 4. apsvērums (pielāgots)
 (5)Ö Savienības līmeņa Õ statistika par dzelzceļa transportu ir arī vajadzīga, lai izpildītu pārraudzības uzdevumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/34/ES
 9
 15. pantā.
 ê 91/2003 5. apsvērums (pielāgots)
 (6)Ö Savienības līmeņa Õ statistika par visiem pārvadājumu veidiem jāvāc saskaņā ar vienotiem jēdzieniem un standartiem, lai sasniegtu pilnīgāko pielietojamo salīdzināmību starp pārvadājuma veidiem.
 ê 2016/2032 4. apsvērums
 (7)Ir svarīgi izvairīties no darba dublēšanās un optimāli izmantot esošo informāciju, kuru iespējams lietot statistikas vajadzībām. Šajā sakarā un lai Savienības pilsoņiem un citām ieinteresētām personām sniegtu viegli pieejamu un lietderīgu informāciju par dzelzceļa pārvadājumu drošību un dzelzceļa sistēmas, tostarp dzelzceļa infrastruktūras, savstarpēju izmantojamību, starp Komisijas dienestiem un attiecīgajām vienībām, tostarp starptautiskā līmenī, būtu jānoslēdz atbilstīgi sadarbības nolīgumi par statistikas pasākumiem.
 ê 2016/2032 6. apsvērums
 (8)Sagatavojot Eiropas statistiku, būtu jānodrošina līdzsvars starp lietotāju vajadzībām un slogu respondentiem.
 ê 2016/2032 8. apsvērums
 (9)Ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par pieredzi, ko tā guvusi, piemērojot Regulu (EK) Nr. 91/2003, Komisija minēja to, ka ilgtermiņa norišu dēļ var nākties atteikties no datiem vai vienkāršot datus, ko jau vāc saskaņā ar minēto regulu, un ka mērķis ir samazināt datu nosūtīšanas periodu gada datiem par dzelzceļa pasažieriem. Komisijai būtu jāturpina regulāri sniegt ziņojumus par šīs regulas īstenošanu.
 ê 91/2003 7. apsvērums
 (10)To publisko un privāto dzelzceļa uzņēmumu kopesamība, kuri veic darbību komerciālā dzelzceļa tirgū, nosaka vajadzību pēc skaidri noteiktiem statistikas datiem, kuru sniegšana jāveic visiem dzelzceļa uzņēmumiem un izplatīšana — Eiropas Kopienu Statistikas birojam.
 ê 91/2003 8. apsvērums (pielāgots)
 (11)Saskaņā ar Līguma Ö par Eiropas Savienību Õ 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu, tādu kopēju statistikas standartu ieviešana, kas ļautu saskaņotu datu izveidi, ir darbība, ko var efektīvi veikt vienīgi Ö Savienības Õ līmenī. Par oficiālās statistikas izveidi atbildīgu organizāciju un iestāžu vadībā šādi standarti jāīsteno visās dalībvalstīs.
 ê 91/2003 9. apsvērums
 (12)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula 223/2009
 10
 paredz pamatprincipu kopumu attiecībā uz noteikumiem, kas izklāstīti šajā regulā.
 ê 2016/2032 10. apsvērums (pielāgots)
 (13)Lai atspoguļotu jaunas norises dalībvalstīs, vienlaikus visā Savienībā nodrošinot dzelzceļa pārvadājumu un dzelzceļa drošības datu saskaņotu vākšanu, un lai saglabātu dalībvalstu nosūtīto datu augstu kvalitāti, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras saskaņā ar Līguma Ö par Eiropas Savienības darbību Õ 290. pantu attiecībā uz šīs Regulas grozīšanu, lai pielāgotu tehniskās definīcijas un paredzētu papildu tehniskās definīcijas. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu
 11
 . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.
 ê 2016/2032 11. apsvērums
 (14)Komisijai būtu jānodrošina, ka ar minētajiem deleģētajiem aktiem netiek radīts ievērojams papildu slogs dalībvalstīm vai respondentiem.
 ê 2016/2032 12. apsvērums
 (15)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs Regulas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz tās informācijas specifikāciju, kas sniedzama ziņojumiem par rezultātu kvalitāti un salīdzināmību, kā arī kārtību, kādā Komisija (Eurostat) izplata minētos rezultātus. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011
 12
 .
 ê 2016/2032 13. apsvērums
 (16)Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju,
 ê 91/2003 (pielāgots)
 IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
 1. pants
 Mērķis
 Šīs regulas mērķis ir izveidot kopējus noteikumus dzelzceļa transporta statistikas izveidei Ö Savienības līmenī Õ.
 2. pants
 Darbības joma
 Šī regula attiecas uz visiem dzelzceļiem Ö Savienībā Õ. Katra dalībvalsts dara zināmu statistiku, kas attiecas uz dzelzceļa transportu attiecīgās valsts teritorijā. Ja dzelzceļa uzņēmums veic darbību vairāk nekā vienā dalībvalstī, attiecīgās valsts iestādes pieprasa uzņēmumam sniegt datus atsevišķi par katru valsti, kurā tas veic darbību, tā, lai varētu sastādīt valsts statistiku.
 Dalībvalstis šīs regulas darbības jomā var neiekļaut:
 a)dzelzceļa uzņēmumus, kas pilnībā vai galvenokārt darbojas rūpniecības vai līdzīgos objektos, tajā skaitā ostās;
 b)dzelzceļa uzņēmumus, kas galvenokārt sniedz vietēja rakstura tūrisma pakalpojumus, piemēram, saglabājamā vēsturiskā tvaika lokomotīvju dzelzceļā.
 3. pants
 Definīcijas
 ê 1192/2003 1. panta 1. punkts (pielāgots)
 1. Šajā regulā ir spēkā šādas definīcijas:
 (1)“ziņotājvalsts” ir dalībvalsts, kas pārsūta datus Statistikas birojam;
 (2)“valsts iestādes” ir valsts statistikas institūti un citas struktūras, kas katrā dalībvalstī atbild par Ö Eiropas Õ statistikas izveidi;
 (3)“dzelzceļš” ir satiksmes līnija, kas izveidota no sliedēm tikai dzelzceļa transportlīdzekļiem;
 (4)“dzelzceļa transportlīdzeklis” ir pārvietojama iekārta, kas pārvietojas tikai pa sliedēm un kas pārvietojas ar savu pašas jaudu (velkošie transportlīdzekļi) vai ko velk cits transportlīdzeklis (pasažieru vagoni, drezīnas piekabes, bagāžas un kravas vagoni);
 (5)“dzelzceļa uzņēmums” ir jebkurš publisks vai privāts uzņēmums, kas sniedz kravu un/vai pasažieru pārvadāšanas pakalpojumus pa dzelzceļu. Uzņēmumi, kuru vienīgā nodarbošanās ir sniegt pakalpojumus pasažieru pārvadāšanai pa metro, tramvaja un/vai vieglā dzelzceļa līnijām, nav iekļauti šīs definīcijas jomā;
 (6)“kravu pārvadāšana pa dzelzceļu” ir kravu pārvietošana no iekraušanas vietas līdz izkraušanas vietai, izmantojot dzelzceļa transportlīdzekļus;
 (7)“pasažieru pārvadāšana pa dzelzceļu” ir pasažieru pārvietošana no iekāpšanas vietas līdz izkāpšanas vietai, izmantojot dzelzceļa transportlīdzekļus. Pasažieru pārvadāšana pa metro, tramvaja un/vai vieglā dzelzceļa līnijām nav iekļauta šīs definīcijas jomā;
 (8)“metro” (arī zināms kā “apakšzemes dzelzceļš” vai “metropolitēns”) ir elektriskais dzelzceļš pasažieru pārvadāšanai ar pārvadājumu jaudu lielam satiksmes apjomam, un tam ir raksturīgas ekskluzīvas ceļa tiesības, vairāku vagonu vilcieni, paātrināšanās līdz lielam ātrumam, ātrs paātrinājums un sarežģīta signalizācija, kā arī pārbrauktuvju neesamība, lai nodrošinātu ļoti biežu vilcienu kursēšanu un augstu perona noslodzi. Metro ir arī raksturīgas tuvu novietotas stacijas, parasti tas nozīmē 700 līdz 1 200 metru attālumu starp stacijām. “Liels ātrums” ir tāds salīdzinājumā ar tramvajiem, un ar to šeit saprot apmēram 30 līdz 40 km/h īsākos attālumos un 40 līdz 70 km/h garākos attālumos;
 (9)“tramvajs” ir pasažieru transportlīdzeklis, kas izveidots tā, lai sasēdinātu tajā vairāk nekā deviņas personas (tajā skaitā vadītāju), kas ir pieslēgts pie elektrības vadiem vai ko ar dzinējspēku apgādā dīzeļdzinējs un kas pārvietojas pa sliedēm;
 (10)“vieglais dzelzceļš” ir dzelzceļš pasažieru pārvadāšanai, kam bieži izmanto ar elektrību darbināmus vagonus, kas pārvietojas pa sliedēm un kas darbojas pa vienam vai mazos vilcienos uz fiksētām divsliežu līnijām. Attālums starp stacijām/pieturvietām parasti ir mazāks nekā 1 200 metri. Salīdzinot ar metro, vieglais dzelzceļš ir vieglāk būvēts, ir konstruēts zemākam satiksmes apjomam, un parasti pa to pārvietojas ar mazākiem ātrumiem. Dažreiz ir grūti precīzi nodalīt vieglā dzelzceļa līnijas un tramvaja līnijas; tramvaja līnijas, galvenokārt, nav nodalītas no ceļu satiksmes, turpretī vieglā dzelzceļa līnijas var būt nodalītas no citām sistēmām;
 (11)“iekšzemes pārvadājumi” ir pārvadājumi pa dzelzceļu starp divām vietām (iekraušanas/iekāpšanas vieta un izkraušanas/izkāpšanas vieta), kas atrodas ziņotājvalstī. Tie var ietvert tranzītu caur citu valsti;
 (12)“starptautiskie pārvadājumi” ir pārvadājumi pa dzelzceļu starp vietu (iekraušanas/iekāpšanas vai izkraušanas/izkāpšanas vieta) ziņotājvalstī un vietu (iekraušanas/iekāpšanas vai izkraušanas/izkāpšanas vieta) citā valstī;
 (13)“tranzīts” ir pārvadājumi pa dzelzceļu caur ziņotājvalsti starp divām vietām (iekraušanas/iekāpšanas vieta un izkraušanas/izkāpšanas vieta), kas atrodas ārpus ziņotājvalsts. Transporta darbības, kas ietver kravu/pasažieru iekraušanu/iekāpšanu vai izkraušanu/izkāpšanu no cita transporta veida vai citā transporta veidā uz ziņotājvalsts robežas, neuzskata par tranzītu;
 (14)“dzelzceļa pasažieris” ir jebkura persona, kas veic braucienu pa dzelzceļu, izņemot vilciena apkalpes locekļus. Negadījumu statistikā ieskaita pasažierus, kas cenšas iekāpt vilcienā, kas kustas, vai izkāpt no tā;
 (15)“pasažieru skaits” ir dzelzceļa pasažieru veikto braucienu skaits, kur katrs ceļojums ir definēts kā pārvietošanās no iekāpšanas vietas līdz izkāpšanas vietai ar pārsēšanos no viena dzelzceļa transportlīdzeklī citā vai bez tās. Ja pasažieri izmanto vairāk nekā viena dzelzceļa uzņēmuma pakalpojumus, ja iespējams, viņus Ö nepieskaita Õ vairāk nekā vienu reizi;
 (16)“pasažierkilometrs” ir mērvienība, kas atspoguļo viena pasažiera pārvešanu viena kilometra attālumā pa dzelzceļu. Jāņem vērā tikai attālums, kas veikts ziņotājvalsts teritorijā;
 (17)“svars” ir kravu daudzums tonnās (1 000 kilogrami). Svaram, kas jāņem vērā, pieskaita papildus pārvesto kravu svaram, iepakojuma svaru un konteineru, maināmo virsbūvju, paliktņu, kā arī to autotransporta līdzekļu svaru, ko kombinētā transporta darbību gaitā pārvadā pa dzelzceļu. Ja kravas pārvadā, izmantojot vairāk nekā viena dzelzceļa uzņēmuma pakalpojumus, ja iespējams, šo kravu svaru Ö nepieskaita Õ vairāk nekā vienu reizi;
 (18)“tonnkilometri” ir kravu pārvadāšanas mērvienība, kas atspoguļo vienas kravas tonnas (1 000 kilogrami) pārvešanu viena kilometra attālumā pa dzelzceļu. Jāņem vērā tikai attālums, kas veikts ziņotājvalsts teritorijā;
 (19)“vilciens” ir viens vai vairāki dzelzceļa transportlīdzekļi, ko velk viena vai vairākas lokomotīves vai drezīnas, vai viena drezīna, kas veic ceļu viena pati un kas pārvietojas ar attiecīgu numuru vai īpašu apzīmējumu no noteikta sākumpunkta līdz noteiktam beigu punktam. Vienu lokomotīvi, Ö tas ir Õ, lokomotīvi, kas veic ceļu viena pati, neuzskata par sastāvu;
 (20)“vilcienkilometrs” ir mērvienība, kas atspoguļo vilciena pārvietošanos par vienu kilometru. Attālums, ko izmanto, ir attālums, kas faktiski veikts, ja tas zināms; citos gadījumos izmanto standarta tīkla attālumu no sākuma punkta līdz galamērķa punktam. Jāņem vērā tikai attālums, kas veikts ziņotājvalsts teritorijā;
 (21)“sūtījums ar pilnīgi piekrautu vilcienu” ir jebkurš sūtījums, kas iekrauts vienā vai vairākos vagonos, kurus vienā laikā transportē viens nosūtītājs vienā stacijā un kurus sūta tālāk bez izmaiņām vilciena sastāvā uz viena kravas saņēmēja adresi vienā galamērķa stacijā;
 (22)“sūtījums ar pilnīgi piekrautu vagonu” ir jebkurš sūtījums, kuram ir nepieciešama ekskluzīva (visa) vagona izmantošana neatkarīgi no tā, vai visa kravnesība ir izmantota vai ne;
 (23)“LES (20 pēdu ekvivalenta mērvienība)” ir standarta vienība, kurai par pamatu ir 20 pēdu garš (6,10 metri) ISO konteiners, ko izmanto kā satiksmes plūsmu vai pārvadājumu jaudu statistikas mērvienību. Viens standarta 40′ ISO 1. sērijas konteiners atbilst 2 LES konteineriem. Maināmās virsbūves, kas mazākas par 20 pēdām, atbilst 0,75 LES, tās, kas ir no 20 pēdām līdz 40 pēdām lielas, — 1,5 LES, un tās, kas ir lielākas nekā 40 pēdas, — 2,25 LES.
 ê 2016/2032 1. panta 1. punkta b) apakšpunkts
 2. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 10. pantu attiecībā uz šā panta grozīšanu, lai pielāgotu tehniskās definīcijas, kas noteiktas 1. punkta 8), 9), 10), 21), 22) un 23) apakšpunktā, un lai paredzētu papildu tehniskās definīcijas, kad tas vajadzīgs, lai ņemtu vērā jaunas norises, kuru dēļ nepieciešams konkrētā līmenī definēt tehniskas detaļas, lai nodrošinātu statistikas saskaņošanu.
 Īstenojot minētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie akti nerada ievērojamu papildu slogu dalībvalstīm vai respondentiem. Turklāt Komisija pienācīgi pamato minētajos deleģētajos aktos paredzētās statistikas darbības, vajadzības gadījumā izmantojot izmaksu lietderības izvērtējumu, tostarp respondentiem uzliktā sloga un izstrādes izmaksu novērtējumu, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 223/2009 14. panta 3. punkta c) apakšpunktā. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
 ê 91/2003
 4. pants
 Datu vākšana
 1. Statistika, kas jāsavāc, ir norādīta šīs regulas pielikumos. Tie attiecas uz šādiem datu veidiem:
 a)ikgadēju statistiku par kravu pārvadājumiem — sīki izstrādāts ziņojums (I pielikums);
 b)ikgadēju statistiku par pasažieru pārvadājumiem — sīki izstrādāts ziņojums (II pielikums);
 c)ceturkšņa statistiku par kravu un pasažieru pārvadājumiem (III pielikums);
 d)reģionālu statistiku par kravu un pasažieru pārvadājumiem (IV pielikums);
 e)statistiku par satiksmes plūsmām pa dzelzceļa tīklu (V pielikums).
 ê 2016/2032 1. panta 2. punkta b) apakšpunkts
 2. Dalībvalstis saskaņā ar I un II pielikumu sniedz datus par uzņēmumiem, kuru:
 a)kopējais kravu pārvadājumu apjoms ir vismaz 200 000 000 tonnkilometru vai vismaz 500 000 tonnu;
 b)kopējais pasažieru pārvadājumu apjoms ir vismaz 100 000 000 pasažierkilometru.
 Par uzņēmumiem, kuri nesasniedz a) un b) apakšpunktā minētās robežvērtības, ziņojumu sniegšana saskaņā ar I un II pielikumu ir fakultatīva.
 ê 2016/2032 1. panta 2. punkta c) apakšpunkts
 3. Dalībvalstis saskaņā ar VIII pielikumu sniedz kopējos datus par uzņēmumiem, kuri nesasniedz 2. punktā minētās robežvērtības, ja minētie dati nav paziņoti saskaņā ar I un II pielikumu, kā noteikts VIII pielikumā.
 ê 91/2003
 4. Šajā regulā preces klasificē saskaņā ar VI pielikumu. Bīstamas kravas papildus klasificē saskaņā ar VII pielikumu.
 ê 219/2009 1. pants un Pielikuma 4. punkta 4. apakšpunkts
 5. Komisija var pielāgot pielikumu saturu. Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.
 ê 91/2003
 5. pants
 Datu avoti
 1. Dalībvalsts izraugās publisku vai privātu organizāciju dalībai to datu vākšanā, kas vajadzīgi saskaņā ar šo regulu.
 2. Vajadzīgos datus var iegūt, izmantojot jebkādu kombināciju no šādiem avotiem:
 a)obligātiem apsekojumiem;
 ê 2016/2032 1. panta 3. punkts
 b)administratīviem datiem, tostarp datiem, ko savākušas pārvaldes iestādes, jo īpaši dzelzceļa kravu pārvadājumu pavadzīmēm, ja tās pieejamas;
 ê 91/2003 (pielāgots)
 c)statistiskā novērtējuma procedūrām;
 d)datiem, ko sniedz profesionālās organizācijas dzelzceļa nozarē;
 e)ad hoc pētījumiem.
 3. Valstu iestādes veic pasākumus, lai koordinētu izmantotos datu avotus un lai nodrošinātu tās statistikas kvalitāti, ko pārsūta Statistikas birojam.
 6. pants
 Statistikas pārsūtīšana Statistikas birojam
 1. Dalībvalstis pārsūta Statistikas birojam 4. pantā minēto statistiku.
 2. Kārtību 4. pantā minētās statistikas pārsūtīšanai nosaka saskaņā ar Ö pārbaudes Õ procedūru, kas minēta 11. panta 2. punktā.
 ê 2016/2032 1. panta 4. punkts
 7. pants
 Izplatīšana
 Statistiku, kas balstīta uz I līdz V un VIII pielikumā norādītajiem datiem, izplata Komisija (Eurostat).
 Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem paredz rezultātu izplatīšanas kārtību. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
 ê 91/2003
 8. pants
 Statistikas kvalitāte
 1. Lai palīdzētu dalībvalstīm statistikas kvalitātes uzturēšanā dzelzceļa transporta jomā, Statistikas birojs izstrādā un publicē metodiskus ieteikumus. Šajos ieteikumos ņem vērā valstu iestāžu, dzelzceļa uzņēmumu un dzelzceļa nozares profesionālo organizāciju paraugprakses.
 ê 2016/2032 1. panta 5. punkta a) apakšpunkts
 2. Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu nosūtīto datu kvalitāti.
 ê 91/2003
 3. Statistikas datu kvalitāti vērtē Statistikas birojs. Šim nolūkam pēc Statistikas biroja pieprasījuma dalībvalstis sniedz informāciju par metodēm, kas izmantotas statistikas izveidē.
 ê 2016/2032 1. panta 5. punkta b) apakšpunkts
 4. Piemērojot šo regulu, kvalitātes kritēriji, kas jāpiemēro nosūtāmajiem datiem, ir Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā minētie kritēriji.
 5. Komisija pieņem īstenošanas aktus, precizējot sīki izstrādātu kārtību, struktūru, periodiskumu un salīdzināmības elementus standarta kvalitātes ziņojumiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
 ê 2016/2032 1. panta 6. punkts
 9. pants
 Īstenošanas ziņojumi
 Pēc apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju Komisija līdz 2020. gada 31. decembrim un pēc tam ik pēc četriem gadiem iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu un par nākotnē iespējamām norisēm.
 Minētajā ziņojumā Komisija ņem vērā dalībvalstu sniegto attiecīgo informāciju par nosūtīto datu kvalitāti, izmantotajām datu vākšanas metodēm un informāciju par iespējamiem uzlabojumiem un par lietotāju vajadzībām.
 Minētajā ziņojumā jo īpaši:
 a)izvērtē Savienības, dalībvalstu un statistikas datu sniedzēju un lietotāju ieguvumus no sagatavotās statistikas salīdzinājumā ar tās izmaksām;
 b)novērtē nosūtīto datu kvalitāti, izmantotās datu vākšanas metodes un sagatavotās statistikas kvalitāti.
 ê 2016/2032 1. panta 7. punkts
 10. pants
 Deleģēšanas īstenošana
 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
 2. Pilnvaras pieņemt 3. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2016. gada 13. decembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.
 3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
 4. Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.
 5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
 6. Saskaņā ar 3. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
 ê 2016/2032 1. panta 8. punkts
 11. pants
 Komiteju procedūra
 1. Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
 ê
 12. pants
 Atcelšana
 Regulu (EK) Nr. 91/2003 atceļ.
 Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu X pielikumā.
 ê 91/2003
 13. pants
 Spēkā stāšanās
 Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
 Briselē,
 Eiropas Parlamenta vārdā –
 Padomes vārdā –
 priekšsēdētājs
 priekšsēdētājs
 (1)
 COM(87) 868 PV.
 (2)
 Skat. Secinājumu A daļas 3. pielikumu.
 (3)
 Iekļauts likumdošanas programmā 2017. gadam.
 (4)
 Skat. šī priekšlikuma IX pielikumu.
 (5)
 OV C [...], [...], [...] lpp.
 (6)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 91/2003 par dzelzceļa transporta statistiku (OV L 14, 21.1.2003., 1. lpp.).
 (7)
 Skatīt IX pielikumu.
 (8)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/49/EK (2004. gada 29. aprīlis) par drošību Kopienas dzelzceļos, un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (Dzelzceļu drošības direktīva) (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.).
 (9)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Direktīva 2012/34/ES, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.).
 (10)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulas (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).
 (11)
 OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.
 (12)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
 ---documentbreak---
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 30.6.2017
 COM(2017) 353 final
 PIELIKUMI
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
 par dzelzceļa transporta statistiku (pārstrādāta redakcija)
 ê 91/2003
 I PIELIKUMS
 IKGADĒJĀ STATISTIKA PAR KRAVU PĀRVADĀJUMIEM — SĪKI IZSTRĀDĀTS ZIŅOJUMS
 Mainīgo lielumu un mērvienību saraksts
 Pārvadātās kravas
 –tonnas
 –tonnkilometri
 Preču vilcienu kustība
 –vilcienkilometri
 Iesaistīto vairākveidu transporta vienību skaits
 –skaits
 –20 pēdu ekvivalenta mērvienība (attiecībā uz konteineriem un noņemamām virsbūvēm)
 Pārskata periods
 Viens gads
 Biežums
 Katrs gads
 Tabulu saraksts ar sadalījumu katrai tabulai
 I1 tabula: pārvadātās kravas, pēc satiksmes veida
 I2 tabula: pārvadātās kravas, pēc preču veida (VI pielikums)
 I3 tabula: pārvadātās kravas (starptautiskie un tranzīta pārvadājumi), pēc iekraušanas valsts un izkraušanas valsts
 I4 tabula: pārvadātās kravas, pēc bīstamās kravas kategorijas (VII pielikums)
 I5 tabula: pārvadātās kravas, pēc sūtījuma veida (nav obligāts)
 I6 tabula: pārvadātās kravas vairākveidu transporta vienībās, pēc satiksmes veida un pēc transporta vienības veida
 I7 tabula: vairākveidu transporta vienību ar kravu skaits, pēc satiksmes veida un pēc transporta vienības veida
 I8 tabula: vairākveidu transporta vienību bez kravas skaits, pēc satiksmes veida un pēc transporta vienības veida
 I9 tabula: preču vilcienu reisi
 Datu pārsūtīšanas termiņš
 Pieci mēneši pēc pārskata perioda beigām
 Pirmais pārskata periods I1, I2 un I3 tabulai
 2003
 Pirmais pārskata periods I4, I5, I6, I7, I8 un I9 tabulai
 2004
 Piezīmes
 1.
 Satiksmes veidus iedala šādi:
 –iekšzemes
 –starptautiski pārvadājumi uz ziņotājvalsti
 –starptautiski pārvadājumi no ziņotājvalsts
 –tranzīts
 2.
 Sūtījuma veidus var iedalīt šādi:
 –sūtījums ar pilnīgi piekrautu vilcienu
 –sūtījums ar pilnīgi piekrautu vagonu
 –citi veidi
 3.
 Transporta vienību veidus iedala šādi:
 –konteineri un noņemamās virsbūves
 –puspiekabes (bez pavadības)
 –ceļu transportlīdzeklis (ar pavadību)
 4.
 Attiecībā uz I3 tabulu Statistikas birojs un dalībvalstis var veikt pasākumus ar mērķi veicināt to datu konsolidāciju, kuru izcelsme ir uzņēmumos citās dalībvalstīs, lai nodrošinātu šo datu saskanību.
 5.
 Attiecībā uz I4 tabulu dalībvalstis norāda, kuras satiksmes kategorijas, ja tādas ir, nav iekļautas datos.
 6.
 Attiecībā uz I2 līdz I8 tabulu, ja pilnīga informācija par tranzīta pārvadājumiem nav pieejama, dalībvalstis ziņo visus pieejamos datus.
 _____________
 ê 2016/2032 1. panta 11. punkts un I pielikums
 II PIELIKUMS
 IKGADĒJĀ STATISTIKA PAR PASAŽIERU PĀRVADĀJUMIEM – SĪKI IZSTRĀDĀTS ZIŅOJUMS
 Mainīgo lielumu un mērvienību saraksts
 Pārvadātie pasažieri
 –pasažieru skaits
 –pasažierkilometri
 Pasažieru vilcienu reisi
 –vilcienkilometri
 Pārskata periods
 Viens gads
 Biežums
 Katru gadu
 Tabulu saraksts ar sadalījumu katrai tabulai
 II1 tabula: pārvadātie pasažieri pēc satiksmes veida
 II2 tabula: starptautiski pārvadātie pasažieri, pēc iekāpšanas valsts un pēc izkāpšanas valsts
 II3 tabula: pasažieru vilcienu kustība
 Datu pārsūtīšanas termiņš
 Astoņi mēneši pēc pārskata perioda beigām
 Pirmais pārskata periods
 2016
 Piezīmes
 1.Satiksmes veidus iedala šādi:
 –iekšzemes
 –starptautiski
 2.II1 un II2 tabulai dalībvalstis sniedz datus, kuros iekļauta informācija par pārdotajām biļetēm ārpus ziņotājvalsts. Šo informāciju var iegūt vai nu tieši no citu valstu valsts iestādēm, vai izmantojot starptautiskas vienošanās par biļešu kompensāciju.
 _____________
 ê 91/2003
 III PIELIKUMS
 CETURKŠŅA STATISTIKA PAR KRAVU UN PASAŽIERU PĀRVADĀJUMIEM
 Mainīgo lielumu un mērvienību saraksts
 Pārvadātās kravas
 –tonnas
 –tonnkilometri
 Pārvadātie pasažieri
 –pasažieru skaits
 –pasažierkilometri
 Pārskata periods
 Viens ceturksnis
 Biežums
 Katrs ceturksnis
 Tabulu saraksts ar sadalījumu katrai tabulai
 III1 tabula: pārvadātās kravas
 III2 tabula: pārvadātie pasažieri
 Datu pārsūtīšanas termiņš
 Trīs mēneši pēc pārskata perioda beigām
 Pirmais pārskata periods
 2004. gada pirmais ceturksnis
 Piezīmes
 1.
 Attiecībā uz III1 un III2 tabulu var ziņot, pamatojoties uz provizoriskajiem datiem, tajā skaitā uz novērtējumiem. Attiecībā uz III2 tabulu dalībvalstis var sniegt datus, kas balstīti uz pārdotajām biļetēm ziņotājvalstī vai uz jebkādu citu pieejamu avotu.
 2.
 Šo statistiku sniedz par uzņēmumiem, uz kuriem attiecas I un II pielikums.
 _____________
 IV PIELIKUMS
 REĢIONĀLĀ STATISTIKA PAR KRAVU UN PASAŽIERU PĀRVADĀJUMIEM
 Mainīgo lielumu un mērvienību saraksts
 Pārvadātās kravas
 –tonnas
 Pārvadātie pasažieri
 –pasažieru skaits
 Pārskata periods
 Viens gads
 Biežums
 Katri pieci gadi
 Tabulu saraksts ar sadalījumu katrai tabulai
 IV1 tabula: iekšzemes kravu pārvadājumi pēc iekraušanas reģiona un izkraušanas reģiona (NUTS 2)
 IV2 tabula: starptautiskie kravu pārvadājumi pēc iekraušanas un izkraušanas reģiona (NUTS 2)
 IV3 tabula: iekšzemes pasažieru pārvadājumi pēc iekāpšanas reģiona un izkāpšanas reģiona (NUTS 2)
 IV4 tabula: starptautiskie pasažieru pārvadājumi pēc iekāpšanas reģiona un izkāpšanas reģiona (NUTS 2)
 Datu pārsūtīšanas termiņš
 Divpadsmit mēneši pēc pārskata perioda beigām
 Pirmais pārskata periods
 2005
 Piezīmes
 1.
 Ja iekraušanas vai izkraušanas vieta (IV1, IV2 tabula) vai iesēšanās vai izkāpšanas vieta (IV3, IV4 tabula) ir ārpus Eiropas Ekonomikas zonas, dalībvalstis ziņo tikai valsti.
 2.
 Lai palīdzētu dalībvalstīm šo tabulu sagatavošanā, Statistikas birojs nodrošina dalībvalstis ar UIC staciju kodu sarakstu un ar atbilstošajiem NUTS kodiem.
 3.
 Attiecībā uz IV3 un IV4 tabulu dalībvalstis var sniegt datus, kas balstīti uz pārdotajām biļetēm vai uz jebkādu citu pieejamu avotu.
 4.
 Minēto statistiku sniedz par uzņēmumiem, uz kuriem attiecas I un II pielikums.
 _____________
 V PIELIKUMS
 STATISTIKA PAR SATIKSMES PLŪSMĀM DZELZCEĻA TĪKLĀ
 Mainīgo lielumu un mērvienību saraksts
 Kravu pārvadājumi
 –vilcienu skaits
 Pasažieru pārvadājumi
 –vilcienu skaits
 Citi (dienesta vilcieni u.c.) (nav obligāts)
 –vilcienu skaits
 Pārskata periods
 Viens gads
 Biežums
 Katri pieci gadi
 Tabulu saraksts ar sadalījumu katrai tabulai
 V1 tabula: kravu pārvadājumi, pēc tīkla posma
 V2 tabula: pasažieru pārvadājumi, pēc tīkla posma
 V3 tabula: citi (dienesta vilcieni u.c.), pēc tīkla posma (nav obligāts)
 Datu pārsūtīšanas termiņš
 Astoņpadsmit mēnešus pēc pārskata perioda beigām
 Pirmais pārskata periods
 2005
 Piezīmes
 1.
 Dalībvalstis definē tīkla posmu kopu tā, lai vismaz iekļautu Eiropas dzelzceļa tīklu savu valstu teritorijās. Tās Statistikas birojam ziņo
 –ģeogrāfiskās koordinātas un citus datus, kas vajadzīgi, lai identificētu un atzīmētu kartē katru tīkla posmu, kā arī savienojumus starp posmiem,
 –informāciju par to vilcienu raksturlielumiem, kas izmanto katru tīkla posmu.
 2.
 Katru tīkla posmu, kas ir daļa no Eiropas dzelzceļa tīkla, identificē, izmantojot papildu atribūtu datu ierakstā, lai varētu noteikt plūsmas apjomu Eiropas dzelzceļa tīklā.
 _____________
 ê 1304/2007 3. pants un Pielikums
 VI PIELIKUMS
 NST 2007
 Nodaļa
 Apraksts
 01
 Lauksaimniecības, medniecības un mežsaimniecības produkti; zivis un citi zvejniecības produkti
 02
 Akmeņogles un brūnogles; jēlnafta un dabasgāze
 03
 Metālu rūdas un citi ieguves rūpniecības un karjeru izstrādes produkti; kūdra; urāns un torijs
 04
 Pārtikas produkti, dzērieni un tabaka
 05
 Tekstilpreces un apģērbi; āda un ādas izstrādājumi
 06
 Koksne, koksnes un korķa izstrādājumi (izņemot mēbeles); izstrādājumi no salmiem un pīšanas materiāliem; celuloze, papīrs un papīra izstrādājumi; iespieddarbi un ierakstīti informācijas nesēji
 07
 Kokss un naftas pārstrādes produkti
 08
 Ķīmiskās vielas, ķīmiskie produkti un ķīmiskās šķiedras; gumijas un plastmasas izstrādājumi; kodoldegviela
 09
 Citi nemetālu minerālprodukti
 10
 Parastie metāli; gatavie metālizstrādājumi, izņemot mehānismus un iekārtas
 11
 Iekārtas un aprīkojums, citur neiekļauts; biroju tehnika un datori; elektriskās mašīnas un aparāti, citur neiekļauti; radio, televīzijas un sakaru iekārtas un aprīkojums; medicīnas, precīzijas un optiskie instrumenti; pulksteņi
 12
 Transportlīdzekļi
 13
 Mēbeles; citas rūpnieciski ražotas preces, citur neiekļautas
 14
 Otrreizējās izejvielas; sadzīves atkritumi un citi atkritumi
 15
 Pasts, pakas
 16
 Iekārtas un materiāli, ko izmanto preču transportēšanā
 17
 Preces, ko pārvieto mājsaimniecības un biroja pārcelšanās gadījumā; bagāža, ko transportē atsevišķi no pasažieriem; mehāniskie transportlīdzekļi, ko pārvieto uz remonta vietu; citas preces, kas nav tirdzniecības apritē un nav citur iekļautas
 18
 Preces, kas iedalītas grupās: vairāku tādu preču grupu salikums, kuras pārvadā kopā
 19
 Nenosakāmas preces: preces, kuras kāda iemesla dēļ nav identificējamas un tādēļ tās nevar iedalīt atsevišķās grupās no 01 līdz 16
 20
 Citas citur neiekļautas preces
 _____________
 ê 91/2003
 VII PIELIKUMS
 BĪSTAMU KRAVU KLASIFIKĀCIJA
 1.
 Sprāgstvielas
 2.
 Saspiestas, sašķidrinātas vai spiediena iedarbībā izšķīdinātas gāzes
 3.
 Uzliesmojoši šķidrumi
 4.1.
 Uzliesmojošas cietas vielas
 4.2.
 Vielas, kas var pašuzliesmoties
 4.3.
 Vielas, kas, saskaroties ar ūdeni, izdala uzliesmojošas gāzes
 5.1.
 Oksidējošas vielas
 5.2.
 Organiskie peroksīdi
 6.1.
 Toksiskas vielas
 6.2.
 Vielas, kas var izraisīt inficēšanos
 7.
 Radioaktīvs materiāls
 8.
 Kodīgas vielas
 9.
 Dažādas bīstamas vielas
 Piezīme:
 Šīs kategorijas ir tās, kas definētas Bīstamu kravu starptautisko dzelzceļa pārvadājumu noteikumos (parasti zināmi kā RID), kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/68/EK
 1
 .
 _____________
 ê 2016/2032 1. panta 12. punkts un II pielikums
 VIII PIELIKUMS
 VIII.1 tabula
 KRAVU PĀRVADĀJUMU AKTIVITĀTES LĪMENIS
 Mainīgo lielumu un mērvienību saraksts
 Pārvadātās kravas
 –kopējais apjoms (tonnās)
 –kopējais apjoms (tonnkilometros)
 Kravas vilcienu kustība
 –kopējais apjoms (vilcienkilometros)
 Pārskata periods
 Viens gads
 Biežums
 Katru gadu
 Datu pārsūtīšanas termiņš
 Pieci mēneši pēc pārskata perioda beigām
 Pirmais pārskata periods
 2017
 Piezīmes
 Tikai uzņēmumiem, kuru kopējais kravas pārvadājumu apjoms ir mazāks par 200 miljoniem tonnkilometru un mazāks par 500 000 tonnu un kuri neziņo saskaņā ar I pielikumu (sīki izstrādāts ziņojums).
 VIII.2 tabula
 PASAŽIERU PĀRVADĀJUMU AKTIVITĀTES LĪMENIS
 Mainīgo lielumu un mērvienību saraksts
 Pārvadātie pasažieri
 –pasažieru kopskaits
 –kopējais apjoms (pasažierkilometros)
 Pasažieru vilcienu kustība
 –kopējais apjoms (vilcienkilometros)
 Pārskata periods
 Viens gads
 Biežums
 Katru gadu
 Datu pārsūtīšanas termiņš
 Astoņi mēneši pēc pārskata perioda beigām
 Pirmais pārskata periods
 2017
 Piezīmes
 Tikai uzņēmumiem, kuru kopējais pasažieru pārvadājumu apjoms ir mazāks par 100 miljoniem pasažierkilometru un kuri neziņo saskaņā ar II pielikumu (sīki izstrādāts ziņojums).
 _____________
 é
 IX PIELIKUMS
 Atceltā regula ar tajā secīgi veikto grozījumu sarakstu
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 91/2003
 (OV L 14, 21.1.2003., 1. lpp.)
 Komisijas Regula (EK) Nr. 1192/2003
 (OV L 167, 4.7.2003., 13. lpp.)
 Komisijas Regula (EK) Nr. 1304/2007
 (OV L 290, 8.11.2007., 14. lpp.)
 tikai 3. pants
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 219/2009
 (OV L 87, 31.3.2009., 109. lpp.)
 tikai pielikuma 4. panta 4. punkts
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 2016/2032
 (OV L 317, 23.11.2016., 105. lpp.)
 _____________
 é
 X PIELIKUMS
 Atbilstības tabula
 Regula (EK) Nr. 91/2003
 Šī regula
 1., 2. un 3. pants
 1., 2. un 3. pants
 4. pants, 1. punkts, ievadvārdi
 4. pants, 1. punkts, ievadvārdi
 4. pants, 1. punkts, a) apakšpunkts
 4. pants, 1. punkts, a) apakšpunkts
 4. pants, 1. punkts, c) apakšpunkts
 4. pants, 1. punkts, b) apakšpunkts
 4. pants, 1. punkts, e) apakšpunkts
 4. pants, 1. punkts, c) apakšpunkts
 4. pants, 1. punkts, f) apakšpunkts
 4. pants, 1. punkts, d) apakšpunkts
 4. pants, 1. punkts, g) apakšpunkts
 4. pants, 1. punkts, e) apakšpunkts
 4. pants, 2, 3. un 4. punkts
 4. pants, 2, 3. un 4. punkts
 4. pants, 5. punkts
 –
 5., 6. un 7. pants
 5., 6. un 7. pants
 8. pants, 1. punkts
 8. pants, 1. punkts
 8. pants, 1a. punkts
 8. pants, 2. punkts
 8. pants, 2. punkts
 8. pants, 3. punkts
 8. pants, 3. punkts
 8. pants, 4. punkts
 8. pants, 4. punkts
 8. pants, 5. punkts
 9., 10. un 11. pants
 9., 10. un 11. pants
 –
 12. pants
 13. pants
 13. pants
 A pielikums
 I pielikums
 C pielikums
 II pielikums
 E pielikums
 III pielikums
 F pielikums
 IV pielikums
 G pielikums
 V pielikums
 J pielikums
 VI pielikums
 K pielikums
 VII pielikums
 L pielikums
 VIII pielikums
 –
 IX pielikums
 –
 X pielikums
 ______________
 (1)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Direktīva 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.).


type: other

text:
Zahteva Za Varstvo Zakonitosti 2.10
 Sama posest prepovedanih drog ( v tem primeru konoplje – Cannabis Sativa L.
 ) na podlagi Kazenskega zakonika Republike Slovenije (v nadaljevanju KZ-1B) ne predstavlja kaznivega dejanja, ampak kaznivo dejanje predstavlja posest z namenom preprodaje, ki pa mora biti izkazana. Sama posest se v skladu s slovensko zakonodajo kaznuje na podlagi 33. Člena Zakona o proizvodnji in prometu s prepovedanimi drogami (v nadaljevanju ZPPPD)predstavlja prekršek, za katerega je predpisana denarna kazen ali kazen zapora in sicer zakon izrecno navaja: 33. člen ZPPPD Z denarno kaznijo od 50.000 tolarjev do 150.000 tolarjev ali z zaporom do 30 dni se kaznuje za prekršek, kdor ima v posesti prepovedane droge v nasprotju z določbami tega zakona. Z denarno kaznijo od 10.000 tolarjev do 50.000 tolarjev ali z zaporom do 5 dni se kaznuje za prekršek, kdor ima v posesti manjšo količino prepovedane droge za enkratno lastno uporabo. ZPPPD je še vedno veljaven pravni akt v Republiki Sloveniji. Mejne količine, ki predstavljajo večje ali manjše količine bi morale biti v skladu z ZPPPD določene na podlagi podzakonskega akta, ki bi ga na podlagi določil 40. Člena ZPPPD minister, pristojen za izdajo izvršilnih predpisov po tem zakonu moral izdati v roku 6 (šestih) mesecev po njegovi uveljavitvi. ZPPPD je bil sprejet 11. maja 2000, se pravi, da bi moral pristojni minister izdati vse izvršilne predpise že v letu 2000, vendar tega izvršilnega predpisa pristojno ministrstvo ni sprejelo vse do leta 2012! Navedbe ODT, da naj se ZPPPD v RS ne bi več uporabljal enostavno ne vzdržijo nobene pravne presoje! Ker sem sam aktiven na področju ureditve problematike prepovedanih drog o tem opozarjamo Ministrstvo za zdravje, MNZ, pravosodje, Varuha, Predsednik RS in ostale organe RS že nekaj let, vendar po neštetih sestankih, dopisih, obiskih Predsednika Republike (priloge od 1-20), Ministrstva za zdravje, Ministrstva za notranje zadeve, in vseh ostalih prilog, ki so sestavni del zahteve za varstvo zakonitosti! odgovorni ne kažejo prav nobene pripravljenosti, da bi izpolnili zakonske obveze, ki si jih je določila Republika Slovenija sama. Vse navedeno utemljeujem in dokazujem tudi na podlagi prilog tej zahtevi in so tako sestavni del zahteva za varstvo zakonitosti! Zagotovila MZ, MNZ in MP in poročila slovenske vlade, ki izhajajo iz dokumentov, ki jih je Republika Slovenija predstavila na mednarodni Correlation Conference, ki je potekala v decembru 2012 v Ljubljani, pod pokroviteljstvom Ministrstva za zdravje RS in sicer v o stanju glede drog v RS, le-to mednarodni skupnosti zagotavlja, da se v Republiki Sloveniji za posest katerekoli droge v RS ne more in ne sme izreči kazen zapora, ker to dejansko pomeni eklatantno kršenje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ampak je zaporno kazen mogoče izreči le na podlagi dokazane preprodaje prepovedanih drog! Tako ni dopustno, da se kaznivo dejanje dokazuje le na podali posesti! Po zagotovilih ministrstva je edini pogoja za izrek sodbe dokazana preprodaja, kar pa v praksi niti slučajno ne drži! Proti sklepu preiskovalnega sodnika o odreditvi pripora sva oba z zagovornikom pravočasno vložila utemeljeno pritožbo na izvenobravnalni senat Okrožnega sodišča v Murski Soboti, ki pa je pritožbo zavrnil kot neutemeljeno in potrdil napadeni sklep preiskovalnega sodnika.Proti sklepu 2
 izvenobravnalnega senata ni pritožbe, je pa dovoljena zahteva za varstvo zakonitosti pred Vrhovnim sodiščem Republike Slovenije. Preiskovalni sodnik Okrožnega sodišča v Murski Soboti je zoper mene kot obdolženca odredil pripor iz pripornega razloga ponovitvene nevarnosti po 3. točki 1. odstavka 201. člena Zakona o kazenskem postopku (ZKP), ker naj bi bil utemeljeno osumljen kaznivega dejanja neupravičene proizvodnje in prometa z mamili po 1. odstavku 186. člena, izvenrazpravni senat pa je mojo in zagovornikovo pritožbo zavrnil kot neutemeljeno. Niti preiskovalni sodnik, niti izvenobravnalni senat ne navajata kako bi naj izvrševal nadaljevanje kazniva dejanja, saj iz nobenega dokumenta ne izhaja, da bi sploh kadarkoli, komurkoli prodal, skušal prodati ali komurkoli ponujal naprodaj konopljo. Takega dejanja me v nobenem dokumentu ne bremeni niti policija! Oziroma v celotnem spisu ni najti niti ene navedbe o nameravani prodaji, kaj šele o prodaji katerekoli prepovedane droge. Posest konoplje sem priznal, saj konopljo uživam že 35 let. Prav tako senat ne navaja, da do sedaj še nisem bil obsojen za tovrstno kaznivo dejanje. Navajanje senata, da naj bi moje dejanje predstavljalo nadaljevano kaznivo dejanje enostavno ne vzdrži, saj po Ustavi RS vsakdo velja za nedolžnega, dokler se mu krivda ne dokaže na podlagi pravnomočne sodne odločbe! Vsaka drugačna interpretacija po mojem mnenju predstavlja nedopusten prejudic! Konopljo uživam iz več razlogov, eden od njih pa je pravica do samozdravljenja z mednarodno priznanim naravnim zdravilom, kamor spada tudi konoplja. Vhovno sodišče naprošam, da moj namen uživanja konoplje in moja prizadevanja za zakonsko ureditev razbere tudi iz priloženih dopisov Predsedniku Republike, Ministrstvu za zdravje in Ministrstvu za notranje zadeve... V zadnjem bo sodišče razbralo tudi razloge za šikaniranje mene, moje partnerke in njene sestre zaradi trgovine CANNAJOY ki jo omenjena vodita v Murski Soboti in ki je dejansko glavni kamen spotike za policiste PUMS. O teh nepravilnostih sem opozarjav vse državne inštitucije, tudi Okrožno sodišče v Murski Soboti preko elektronske pošte, vendarje vse kar sem dosegel še dodatno šikaniranje državnih organov! V pritožbi sva oba z zagovornikom navajala tehtne razloge zaradi katerih sva bila mnenja, da je odrejeni pripor nezakonit, vendar izvenobravnalni senat ni upošteval nobenega od pritožbenih razlogov, ampak je deloval samo po načelu »copy-paste« in najino pritožbo zavrnil, ter potrdil sklep preiskovalnega sodnika. Po mojem mnenju je tak sklep izvenobravnalnega senata nezakonit. Zahtevo za varstvo zakonitosti utemeljujem s tem, da je odreditev postopka nezakonita, zaradi nezakonito pridobljenih dokazov, ki so v nasprotju z določili ZKP. Po mojem mnenju je celoten postopek voden v nasprotju z določili ZKP in tudi v nasprotju z določili ZPol, zaradi česar je policija sploh prišla na moj dom, saj za obisk, kot ga navaja policija ni bilo prav nobenega razloga. Prav tako je iz samega spisa več kot očitno, da so policisti eklatantno kršili tozadevno zakonodajo! Kot navajajo sami policisti v Odločbi o odvzemu prostosti in pridržanju št. K 1322761/2012 (3G33-10) z dne 21.9.2012, so ta dan na moj naslov odšli istega dne ob 15.00 iz Murske Sobote (to bi moralo biti razvidno iz delovnih nalogov policistov, kar pa ni preverjal ne ODT, ne preiskovalni sodnik in ne izvenobravnalni senat), zaradi mojega elektronskega sporočila, ki sem ga dne 5.9.2012 ob 13.02 poslal Direktorju PU Murska Sobota (v nadaljevanju PUMS), zaradi večletnega šikaniranja s strani policistov in kriminalistov PUMS, in zaradi resnih groženj kriminalistov, ki so mi grozili tudi z 3
 likvidacijo! Stvari so šle celo tako daleč, da mi je kriminalist prišel ponoči grozit celo na dom in mi svetil skozi okna v hišo in mi grozil, da bom že videl »svojega boga«! Za vse trditve imam tudi priče ali ustrezno dokumentacijo, med drugim tudi zvočni posnetek sestanka pri direktorju PUMS, g. Dragu Ribašu, kjer sem mu problematiko predstavil, vendar je po tem sestanku vse skupaj samo še bolj eskaliralo! Ker je od mojega elektronskega sporočila do obiska policistov in kriminalistov omenjenega dne minilo kar 16 dni, je več kot očitno, da policisti PUMS niso imeli nobenega razloga, da bi me zaradi nujnosti postopka vabili ustno, ampak bi mi v skladu s 37. členom ZPol (ki je bil dejansko podlaga za obisk policistov) morali poslati pisno vabilo z razlogom vabljenja, za kar bi si v 16 dneh od mojega elektronskega sporočila verjetno lahko vzeli čas! Ne ZPol in še posebej ne ZKP policistom ne daje nobenih pooblastil, da bi se brez prisotnosti lastnika sprehajali po dvorišču, ograjenem vrtu in kot sami navajajo pregledali celo zaprt rastlinjak na ograjenem vrtu. Da bi policisti zavohali konopljo na celih 30 m in to iz zaprtega rastlinjaka je milo rečeno privlečeno za lase! Naj izrecno omenim, da mi policisti nikoli niso izročili nobenega vabila glede mojega elektronskega sporočila, niti me nikoli niso o tem povprašali, kar je le še eden od dokazov, da je bil to le izgovor za nezakonito izvedeno hišno preiskavo! Razen vabljenja na podlagi 37. Člena ZPol, druge pravne osnove za obisk na mojem domu, zaradi mojega elektronskega sporočila policisti pač niso imeli. Elektronsko sporočilo sem na PUMS poslal zaradi dejstva, da se tako jaz kot moja partnerka dejansko že bojiva za lastno življenje. Saj sem v istem elektronskem sporočilu zapisal tudi, da nama kriminalisti ponoči hodijo domov grozit in svetit skozi okna! Za te navedbe imam prav tako tudi priče! 37. člen ZPol Policisti lahko vabijo v uradne prostore osebe, ki bi lahko dale koristne podatke za izvrševanje nalog, določenih z zakonom, v primerih, ko vabljenje ni mogoče na podlagi drugih zakonov. Pisno vabilo mora vsebovati ime in priimek vabljene osebe, čas, kraj in razlog, zaradi katerega je vabljena, in v kakšni vlogi, ter opozorilo, da bo prisilno privedena, če se vabilu ne bo odzvala. PRAVILNIK O POLICIJSKIH POOBLASTILIH v 20 členu določa: »20. člen(1) Policist praviloma vabi osebo z vabilom, ki ga pošlje po pošti ali ga osebno vroči. (2) Policist osebo neposredno ustno vabi praviloma takrat, ko je potrebno podatke ali obvestila pridobiti nujno in takoj.??? Da postopek ni bil nujen še enkrat dokazujem s tem, da so policisti rabili kar 16 dni da so prišli do mene, se pravi da postopek ni bil niti slučajno nujen, da bi me morali obiskati na podlagi 2. Odstavka 20.člena pravilnika o polcijskih pooblastilih! Da so si policisti celotno zgodbo izmislili in je to še samo eno izmed novih kršitev policistvo PUMS nedvoumno izhaja tudi iz same odločbe o pridržanju, kjer so policisti sami navedli celo kronološki potek dogodkov, ki navaja, da so policisti iz Murske Sobote odšli ob 15.00 z namenom razjasnitve mojega elektronskega sporočila. Od Murske Sobote do Kobilja kjer prebivam je 25 km, se pravi da ob normalni vožnji traja najmanj 20 minut, da policisti prevozijo teh 25 km, policisti so tako v rekordnih 18 minutah prevozili 25 km, mi zvonili na vratih, nezakonito preiskali (kot sami navajajo) celotno dvorišče, ograjen vrt, ki je od vhodnih vrat oddaljen najmanj 30 m, pregledali celoten ograjen vrt, odprli zaprt rastlinjak in ga pregledali, se vrnili cca 2 km do kraja kjer so me opazili, da se peljem z avtom, ki sem ga peljal ta dan prvič, ker mi ga je posodil prijatelj in mi že ob 15.18 odvzeli prostost. 4
 Te trditve enostavno ne vzdržijo, ampak kažejo na to, da so policisti grobo kršili določila ZPol in ZKP in da je celotnen postopek dejansko še eden od konstruktov in še eno od šikaniranj, ki se vrstijo že vse od leta 2008, ko je moja partnerka s sestro odprla trgovino CANNAJOY. Policisti in kriminalisti so namreč že večkrat grozili z zaprtjem trgovine, za kar prav tako imam priče! Da je celoten postopek konstrukt utemeljujem tudi z dejstvom, da me policisti o vsebini mojega elektronskega sporočila nikoli niso niti povprašali, kaj šele da bi mi vročili vabilo, zaradi katerega so sploh prišli na moj dom! O mojem elektronskem sporočilu me niso povprašali niti na zaslišanju na PP MS, kar je razvidno iz dokumentacije oz. iz sodnega spisa! Policisti so v isto odredbo kot razlog za pridržanje zapisali tudi: »Pridržanje je potrebno, ker bodo v tem času opravljena nujno potrebna preiskovalna dejanja (hišna preiskava, zaseg predmetov....), katera zaradi nevarnosti uničenja dokazov ni mogoče odložiti. V predmetni zadevi pa je prav tako potrebno zbrati še nadaljnja obvestila za dokazovanje storitve navedenega dejanja (zbiranje obvestil o osumljenega, zbiranje obvestil od drugih oseb).« Vse navedeno ne vzdrži, saj je iz ostale dokumentacije več kot razvidno, da policisti niso zbirali prav nobenih obvestil od drugih oseb, ampak je bil namen me enostavno utišati, ker sem zaradi opozarjanj na nepravilnosti in nezakonitosti dela PUMS, bil očitno preveč moteč in so se me na ta način hoteli znebiti in to ob izdatni nezakoniti pomoči ODT, kar prav tako ne bi bilo prvič!! V kolikor je bil razlog mojega pridržanja zavarovanje dokazov zaradi hišne preiskave, po končani hišni preiskavi ni bilo nobenega razloga za moje nadaljnje pridržanje, saj drug razlog, to je zbiranje obvestil, sploh ne obstaja, saj policisti niso zaslišali nikogar drugega razen mene! Tako ni bilo nobene zakonske osnove za moje pridržanje, sploh pa ne za odreditev pripora in bi mi morali policisti pridržanje odpraviti takoj po zaslišanju in opravljeni hišni preiskavi. Naj omenim še, da sem ves čas trajanja hišne preiskave bil vklenjen, za kar ni bilo nobenega razloga, ampak je to še eden od načinov šikaniranja s strani PUMS! Iz odredbe preiskovalnega sodnika o hišni preiskavi št. I Kpd 47924/2012-2 z dne 21.9.2012 je razvidno, da je preiskovalni sodnik odredil tudi preiskavo vozil Mercedes C220 reg. št. MS SD-932 in MS CK-261, obe last g. Samuela Friškiča, stanujočega Trubarjeva 19 iz Kroga. Iz zapisnika o preiskavi stanovanja in drugih prostorov po odredbi sodišča je razvidno, da g. Samuel Friškič o preiskavi vozil ni bil niti obveščen, kaj šele pri preiskavi prisoten! ZKP v 1. odstavku 216. člena izrecno določa, da: » Pri hišni preiskavi ima pravico biti navzoč tisti, čigar stanovanje ali prostor se preiskujejo ali njegov zastopnik«. To je še ena od bistvenih kršitev določil ZKP, zaradi katere je po mojem mnenju hišna preiskava bila izvedena nezakonito in pomeni grobo kršenje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zato niti preiskovalni sodnik ne bi smel odrediti pripora, saj so dokazi, pridobljeni s kršitvijo zakonodaje in kratenjem človekovih pravic in temeljnih sovobščin nedopustni in je tako izvedena hišna preiskava nezakonita, prav tako pa je na podlagi istih razlogov nezakonit tudi odrejen pripor! Naslednja kršitev policistov je bila storjena z zasegom ročno zvite cigarete s filtrom, ki je bila najdena ob pridržanju, ki mi je bila odvzeta ob varnostnem pregledu, kar je nedopustno, saj 38. člen ZPol natančno določa obseg in namen varnostnega pregleda: »38. ZPol določa: »Člen Pri opravljanju nalog, določenih z zakonom, lahko policisti v primerih, ko obstaja verjetnost napada ali samopoškodovanja s strani določene osebe, opravijo varnostni pregled te osebe. 22. Člen Pravilnika o policijskih pooblastilih določa: »(1) Pri varnostnem pregledu policist z rokami pretipa oblačila osebe, rokavice, pokrivalo in lase ter pregleda obutev. Če pri tem zazna predmet ali snov, ki bi ju oseba lahko uporabila za napad ali samopoškodovanje, predmet ali snov vzame in pregleda. Policist pregleda tudi druge predmete, ki jih ima oseba pri sebi in bi lahko bilo v njih skrito orožje ali drugi nevarni predmeti. 5
 Skupaj so policisti med drugim našli dve celi cigareti (eno v moji jakni ob nezakoniti osebni preiskavi, eno na postelji v spalnici in eno napol pokajeno cigareto). Iz tega verjetno ne izhaja namen prodaje, ampak absoluten namen uživanja in posesti konoplje z namenom uživanja. Uživanje konoplje oz. katerekoli druge droge pa ne predstavlja ne prekrška in ne kaznivega dejanja, ampak je uživanje droge pravica vsakega posameznika. S tem, ko uživam konopljo namreč v nasprotju s trditvami ODT, preiskovalnega sodnika in izvenobravnalnega senata ne predstavljam nobene grožnje za varnosti ljudi, saj s tem ne ogrožam prav nikogar! Ustava Republike Slovenije namreč določa: II. ČLOVEKOVE PRAVICE IN TEMELJNE SVOBOŠČINE 14. člen: V Sloveniji so vsakomur zagotovljene enake človekove pravice in temeljne svoboščine, ne glede na narodnost, raso, spol, jezik, vero, politično ali drugo prepričanje, gmotno stanje, rojstvo, izobrazbo, družbeni položaj ali katerokoli drugo osebno okoliščino. 15. člen Človekove pravice in temeljne svoboščine se uresničujejo neposredno na podlagi ustave. Človekove pravice in temeljne svoboščine so omejene samo s pravicami drugih in v primerih, ki jih določa ta ustava. Zagotovljeni sta sodno varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravica do odprave posledic njihove kršitve. Nobene človekove pravice ali temeljne svoboščine, urejene v pravnih aktih, ki veljajo v Sloveniji, ni dopustno omejevati z izgovorom, da je ta ustava ne priznava ali da jo priznava v manjši meri. 35. člen Zagotovljena je nedotakljivost človekove telesne in duševne celovitosti, njegove zasebnosti ter osebnostnih pravic. Prav na podlagi varovanja človekovih pravic je Vrhovno sodišče republike Italije odločilo, da gojenje konoplje za lastne potrebe ne predstavlja kaznivega dejanja, saj je tudi uživanje konoplje temeljna človekova pravica in svoboščina, še posebej zato, ker je konoplja mednarodno priznana zdravilna rastlina in se uporablja tudi v medicini! Varnostni pregled obsega pregled osebe, njenih stvari in prevoznega sredstva, pri čemer se ugotavlja, ali je ta oseba oborožena in ali ima pri sebi oziroma s sabo druge nevarne predmete.« Varnostni pregled pa nikakor ne daje policistu pravice osebne preiskave brez odredbe sodišča. Iz Potrdila o zasegu predmetov z dne 21.9.2012 ob 15.18 uri je namreč razvidno, da so mi policisti zasegli ročno zvito cigareto , ki je bila po njihovih navedbah najdena v notranjem žepu jakne. Ker je bila ročno zvita cigareta v notranjem žepu jakne najdena ob priliki varnostnega pregleda v trenutku, ko so me zaustavili policisti in ne na policijski postaji po mojem pridržanju, in ker ni bilo nobene zakonske podlage za osebno preiskavo brez pisne odredbe sodišča, je očitno, da so policisti pri varnostnem pregledu grobo kršili policijska pooblastila. Nikakor pa varnostni pregled ne sme biti 6
 izgovor za osebno preiskavo brez poprejšnje ustrezne odredbe sodišča! Cigaretna škatlica v notranjem žepu jakne pač ne more biti predmet ali snov, ki bi jo jaz lahko uporabil za napad ali samopoškodovanje! Preiskavo ali osebno preiskavo brez odredbe sodišča lahko policist izvede le na podlagi 4. Odstavka 215. Člena ZKP: » (4) S preiskavo se lahko začne tudi brez poprejšnje izročitve odredbe in brez poprejšnje zahteve za izročitev osebe ali stvari, če se pričakuje oborožen odpor ali če je potrebno, da se preiskava opravi takoj in nepričakovano, ali če se opravi preiskava v javnih prostorih.« S tem, ko mi država krati pravico do posesti konoplje, mi krati tudi pravico do mednarodno priznanega in učinkovitega zdravila in mi s tem krati pravico do samozdravljenja! Te moje trditve sodišče lahko razbere tudi iz spremnih dopisov, ki jih prilagam kot dokazilo, da se za ureditev vprašanja drog zavzemam že leta. Sodišče ponovno vljudno prosim, da spremne dopise prebere, saj bo iz njih lahko razbralo mojo vlogo in tudi vlogo policistov in kriminalistov PUMS. Vse kar je napisano v spremnih dopisih imam podkrepljeno z zvočnimi zapisi, strokovno literaturo in pričami! Konopljo za samozdravljenje uproabljam že desetletja, tudi zaradi mojih zdravstvenih težav v preteklosti. S konopljo sem se ozdravil in jo uporabljam tudi in predvsem iz zdravstvenih razlogov. S tem, ko mi država krati pravico do mednarodno priznanega in učinkovitega zdravila, mi eklatantno omejuje in krši moje človekove pravice in svoboščine! Sam uporabljam konopljo zaradi zdravstvenih težav in sicer pred leti prebolene hude bolezni ledvic, visokega krvnega pritiska, težav s prostato in zvišanega holesterola. Vse te bolezni so v mednarodni klasifikacija zdravljenja s konopljo! Očitno povsod po svetu, razen v RS, ker so slovenski politiki in državni uradniki verjetno najbolj ali nesposobni, nerazgledani, neinformirani, neizobraženi ali pa škodoželjni. S tem krišijo vsem državljanom RS pravico do učinkovitega mednarodno prizannega zdravila! (priloge od 1-20). Menim, da je celoten primer konstrukt PUMS, da je izdana odredba o hišni preiskavi izdana v nasprotju z določili ZKP in je tako tudi odrejen pripor nezakonit, saj menim, da izpodbijana sklepa ugotovitev o obstoju utemeljenega suma gradita na nezakonito pridobljenih dokazih, ter da je zato podana bistvena kršitev določb kazenskega postopka . Po mojem mnenju je bila odredba o hišni preiskavi izdana ob pomanjkanju pogojev 214. člena ZKP. Sodišče se pri odločanju o obstoju utemeljenega suma za izdajo odredbe o hišni preiskavi in o odreditvi pripora ne bi smelo opreti na dokaze, ki so bili pridobljeni s kršitvijo ustave in ZKP. Poudarjam, da v času odredbe sodišča o hišni preiskavi ni bil podan razlog utemeljen sum, da bi jaz kot obdolženec storil obravnavano kaznivo dejanje. Razen zapisnikov in potrdil izdanih ob priliki hišne preiskave ni nobenega indica, suma, kaj šele razloga za utemljen sum, da bi jaz storil očitano mi kaznivo dejanje! Obstoj razloga za utemeljen sum mora namreč biti izkazan pred izdajo odredbe o hišni preiskavi. Nedopustno je namreč, da se razlogi za utemeljen sum dokazujejo za nazaj, na podlagi zapisnikov in potrdil izdanih ob priliki hišne preiskave. Vse ostale ugotovitve policije, navedbe ODT, prejudiciranje preiskovalnega sodnika in izvenobravnalnega senata o načinu mojega življenja pa ne dajejo podlage za utemeljen sum, da se ukvarjam s proizvodnjo in prodajo mamil, temveč bi v najboljšem primeru šlo za razloge za sum, ki bi jih policija morala predhodno potrditi z dokazi. Sam sem sicer res brez zaposlitve, vendar tako ODT kot sodišče napačno prejudicirata, da naj bi konopljo vzgajal z namenom preprodaje, ker da nimam drugih prihodkov. Moja izvenzakonska partnerica ima podjetje, prav tako tudi njena sestra. Ker sem
 nezaposlen, moji partnerici pomagam v okviru zakonskih možnosti (ožji družinski člani lahko poagajo pri družinskem podjetju od nekaj ur tedensko) in se s trgovino dejansko preživljava oba. Glede na navedeno opredelitev je razloge, s katerimi se utemeljuje sum, da je določena oseba storila kaznivo dejanje, potrebno konkretizirati in določno izraziti (artikulirati) v tolikšni meri, da razumnega človeka prepričajo v obstoj suma ter da po drugi strani omogočajo učinkovito sodno presojo. Pri presoji utemeljenih razlogov za sum je treba upoštevati, od kod in na kakšen način je policija prišla do informacije o sumu storitve kaznivega dejanja, storilcu in drugih okoliščinah, pomembnih za odreditev hišne preiskave. Presoditi bi bilo potrebno tudi naravo in verodostojnost informacij ter zakonitost dela, na podlagi katerega je policija ugotovila določena dejstva in okoliščine ter v zvezi s tem zbrala podatke, s katerimi utemeljuje razloge za sum. Država mora namreč pri posegih v človekove pravice izkazati obstoj pogojev, ki tak poseg dovoljujejo. NAČELO LEGALITETE – oz. načelo zakonitosti je poudarjeno v Ustavi RS, kjer je v 3. členu določeno, da je RS pravna država. Legaliteta pomeni zakonitost in zahteva uskladitev postopkov države (državnih organov) z veljavnimi zakoni. Je eno izmed temeljnih načel za uporabo policijskih pooblastil. Vsako uradno dejanje vsak postopek mora temeljiti na zakonu in vsako pooblastilo mora biti izvedeno na način, ki je predpisan z zakonom ali podzakonskim aktom. ZA DRUG PROSTOR, V KATEREGA POLICISTI BREZ POPREJŠNJE ODREDBE NE SMEJO VSTOPITI SE ŠTEJEJO: vsi zaprti objekti, ograjeni zasebni prostori in zaprti bivalni prostori prevoznega sredstva, ki niso namenjeni javni uporabi. Policist o vstopu v tuje stanovanje in druge prostore izda potrdilo lastniku, najemniku ali uporabniku. V potrdilu navede razloge za vstop in morebitne poškodbe, ki so nastale pri vstopu. Če bi policisti res vstopili na ograjen vrt, bi mi morali v skladu s tozadevno zakonodajo izdati tako potrdilo, vendar kot je razvidno iz sodnega spisa tega potrdila ni! Sodišče bi moralo ravnati tudi v skladu Kodeksom sodniške etike, ki pravi:“V prizadevanju, da bi z izpolnjevanjem poslanstva, ki ga sodnikom nalagajo ustava in zakoni, čimbolj uspešno pripomogli k varovanju in utrjevanju ustavnosti in zakonitosti, da bi podrobneje opredelili obseg in vsebino svoje odgovornosti za opravljanje sodniške funkcije in pomagali pri oblikovanju osebnosti sodnika kot visoko strokovnega, neodvisnega, nepristranskega in osebnostno neoporečnega nosilca sodne oblasti, se sodniki zavezujemo, da bomo ravnali po načelih Kodeksa sodniške etike, ki ga je sprejel občni zbor Slovenskega sodniškega društva 8. junija 2001 v Ljubljani.“ Sodišče bi se moralo ravnati tudi po načelu iskanja materialne resnice, ne pa da pavšalno navaja in povzema ugotovitve policije in ODT: »ISKANJA MATERIALNE RESNICE sodišče in državni organi, ki sodelujejo v KP, morajo po resnici in popolnoma ugotoviti vsa dejstva, pomembna za izdajo zakonite odločbe namen: nihče, ki je nedolžen naj se ne obsodi, storilcu KD pa izreče kazenska sankcija ob pogojih, ki jih določa KZ in na podlagi zakonitega postopka (1.čl.)
 Razlogi, ki utemeljujejo potrebno stopnjo verjetnosti, da je določeni storilec storil kaznivo dejanje, morajo biti podani v času odreditve hišne preiskave, izkazani pa morajo biti tako, da je ex post mogoče preizkusiti obstoj pogojev za izdajo odredbe. Teh tudi ni mogoče utemeljevati za nazaj z dokazi, pridobljenimi s hišno preiskavo. 8
 Slovenska zakonodaja določa, da je temeljni pogoj za pripor, obstoj utemeljenega suma, da je določena oseba storila kaznivo dejanje. Poudarjam, da sklepa ugotavljata utemeljen sum na podlagi dokazov, ki so pridobljeni s kršitvijo moje ustavno zavarovane človekove pravice do nedotakljivosti stanovanja (36. člen Ustave Republike Slovenije). Po mojem mnenju je preiskovalni sodnik odredil hišno preiskavo, ne da bi za to bili podani utemeljeni razlogi za sum, da bi jaz storil kaznivo dejanje. Zato je bila odredba o hišni preiskavi izdana v nasprotju z 214. členom ZKP in se po mojem videnju pri odločanju o obstoju utemeljenega suma za odreditev ali podaljšanje pripora sodišče ne bi smelo opreti na dokaze, pridobljene ob hišni preiskavi oziroma na tiste, pridobljene na podlagi teh dokazov. Po 1. odstavku 214. člena ZKP se preiskava stanovanja in drugih prostorov obdolženca ali drugih oseb sme opraviti, če so podani utemeljeni razlogi za sum, da je določena oseba storila kaznivo dejanje, in je verjetno, da bo mogoče pri preiskavi obdolženca prijeti ali da se bodo odkrili sledovi kaznivega dejanja ali predmeti, ki so pomembni za kazenski postopek. Utemeljeni razlogi za sum pomenijo višjo stopnjo suma od razlogov za sum in se po kvaliteti in kvantiteti zbranih podatkov in njihovi preverljivosti v veliki meri približujejo utemeljenemu sumu (odločba Ustavnega sodišča Republike Slovenije št. U-I-25/95 z dne 27.11.1997). Utemeljen sum pa pomeni visoko stopnjo artikulirane, konkretne in specifične verjetnosti, da je določena oseba storila kaznivo dejanje (odločba Ustavnega sodišča Republike Slovenije št. U-I-18/93 z dne 11.4.1996). Razlogi, ki utemeljujejo potrebno stopnjo verjetnosti, da je določeni storilec storil kaznivo dejanje, morajo biti podani v času odreditve hišne preiskave, izkazani pa morajo biti tako, da je ex post mogoče preizkusiti obstoj pogojev za izdajo odredbe. Teh tudi ni mogoče utemeljevati za nazaj z dokazi, pridobljenimi s hišno preiskavo. Razloge oziroma okoliščine, s katerimi se utemeljuje sum, da je določena oseba storila kaznivo dejanje, je potrebno konkretizirati in določno izraziti v tolikšni meri, da razumnega človeka prepričajo v obstoj suma, po drugi strani pa omogočajo sodno presojo. Takšna sodna presoja ni mogoča, kadar se utemeljen sum ali utemeljeni razlogi za sum vzpostavijo samo na podlagi splošnih, verjetnostnih okoliščin, ki same po sebi ne pomenijo niti ne nakazujejo na obstoj kakršnegakoli kaznivega dejanja. Iz prvostopenjskega sklepa je razvidno, da sodišče utemeljenost suma ugotavlja na podlagi vsebine zapisnikov o opravljeni hišni preiskavi in zapisnika o zasegu predmetov, fotografske dokumentacije in zaseženih predmetov in obstoj razlogov tako utemeljuje z zapisniki o hišni preiskavi, čeprav je to izrecno v nasprotju z določili ZKP. Po presoji Vrhovnega sodišča v tej zadevi dejstva in okoliščine, na podlagi katerih je policija predlagala odreditev hišne preiskave, ne zadostujejo za zaključek o obstoju utemeljenih razlogov za sum in v takem položaju tudi ne za odreditev hišne preiskave in posledično o odreditvi pripora. Hišna preiskava je bila tako odrejena v nasprotju z določbo 1. odstavka 214. člena ZKP. Izpodbijani pravnomočni sklep se glede obstoja utemeljenega suma kot zakonske podlage za podaljšanje pripora opira na dokaze in podatke, ki so bili pridobljeni z navedeno kršitvijo. Brez teh pa je utemeljen sum omajan v tolikšni meri, da temeljni pogoj po 201. členu ZKP za odreditev pripora zoper mene ni podan. V sami zahtevi za varstvo zakonitosti izjavljam tudi, da s svojo gladovno stavko, ki traja od odreditve (po mojem mnenju) protipravnega pridržanja (21.9.2012) naprej nočem kakorkoli vplivati na odločitev katerega koli pravosodnega organa, ampak bi rad opozoril na to problematiko, na katero opozarjam že leta, rad opozoril tudi vrhovno sodišče in javnost na nevzdrže razmere na področju drog v Republik Sloveniji. Da je boj proti drogam v nekaterih državah eskaliral do te meje, da je celo 9
 Globalna komisija za droge (priloge 1-20), ki ji predseduje bivši generalni sekretar OZN Kofi Anan in katere člani so ugledni svetovni politiki, nobelovi nagrajenci in pisatelji, javno pozvala vse vlade sveta, naj nehajo preganjati uživalce, saj noben mednarodni dokument ne govori o prepovedi uživanja drog ampak o preprodaji. Tako je med drugim tudi italijansko vrhovno sodišče presodilo, da gojenje konoplje za lastne potrebe na vrtu, terasi, balkonu ali v sobi ne prestavlja kaznivega dejanja, saj ima vsak državljan neoudtuljivo pravico gojiti si zdravilne rastline (kamor tudi po slovenski zakonodaji spada konoplja) za lastno uporabo, dokler mu ni dokazana preprodaja ali vsaj namen preprodaje. Državljani Slovenije pač nismo krivi, da državo vodijo nerazgledani, nesposobni ali celo škodoželjni politiki in državni uradniki ki se namesto, da bi stvarina področju drog uredili na za demokratično državo primeren način, raje s svojim nedelom, prikrojevanjem zakonodaje in celo lažmi dosegajo, da se prav na tem področju nič ne spremeni. Zaradi tega je vsako leto stigmatiziranih, kriminaliziranih in marginaliziranih državljanov Slovenije vedno več, saj policija ob odsotnosti drugega kriminala (še posebej na območju PUMS) vedno bolj preganja predvsem uporabnike drog in ne preprodajalcev! Na vse navedeno opozarjam odgovorne že vrsto let, vendar je vse, kar se je zgodilo to, da imamo jaz, moja partnerka in njena sestra kar 10, po mojem mnenju neupravičenih kazenskih ovadb. Vse to izhaja tudi iz prilog od 1-20 tej zahtevi za varstvo zakonitosti, iz katerih bo (vsaj upam) Vrhovno sodišče lahko razbralo pravi namen PUMS da se me končno utiša! V pritožbi bi rad izpostavil tudi nedopustno navajanje ODT , da je proti meni bilo sproženih že več kazenskih ovadb! Da ne bo nesporazumov, sem bil res onkrat obsojen na 7 mesecev zaporne kazni. Obsojen sem bil prvič, brez zagovornika in brez možnosti izreka pogojne kazni. ODT moje kazni v tem postopku ne bi smelo omenjati, saj je sodba po uradni dolžnosti izbrisana. Še posebej ta moja kazen ne bi smela biti omenjena kot razlog za odreditev pripora, tudi iz razloga, ker to ni bilo istovrstno kaznivo dejanje. V R Sloveniji veljanačelo, da je vsakdo nedolžen, dokler se mu pravnomočno sodbo ne dokaže krivda. Tako nedokončani sodni postopki ne smejo biti izgovor, da sem nadaljeval s kaznivimi dejanji, saj še nikoli nisem bil obsojen z tovrstno kaznivo dejanje. Zato ni prav nobenega razloga za uvedbo pripora, kot navaja preiskovalni sodnik. Vrhovnemu sodišču sem priložil tudi dokumente od št. 1-20 naprej, s katerimi skušam dokazati, da je vse skupaj dejansko konstrukt PUMS, saj iz prav nobenega dokumenta v katerem koli sodnem spisu ni niti enkrat niti omenjeno, komu, na kakšen način inkdaj ni naj kakršno koli drogo kadarkoli prodal! Po mojem globokem prepričanju sankcioniranje posesti katerekoli droge za lastnouporabo ne more in ne sme predstavljati kaznivega dejanja, saj je uživanje katerekoli droge (dovoljene ali prepovedane) osnovna in temeljna človekova pravicain svoboščina. Kaznivo dejanje bi nastalo s trenutkom, ko bi policija ali ODT zaznala preprodajo, poskus preprodaje, sum ali vsaj indic o preprodaji! Enakega mnenja je tudi B. Klemenčič, ki izrecno navaja, da je edini merodajen razlog za uvedbo kazenskega postopka dokazana prodaja ali vsaj namen prodati. Ponovno poudarjam, da v nobenem sodnem spisu ni zapisane niti ene same besede o kakršni koli preprodaji! Delo PUMS na področju drog tako že meji na gestapovske metode. Da se na področju drog dogajajo nedopustne nezakonitosti prav tako dokazujem na podlagi statistike dela policijskih uprav v RS in sicer za zadnjih 10 let, iz katere je razvidno, da PUMS ob pomoči ODTMS grobo krši tozadevno zakonodajo in v nasprotju s tozadevno zakonodajo neupravičeno in nezakonito vlaga kazenske ovadbe. Eden od lgavnihrazlogov mojega šikaniranja je dejstvo, da sem že leta dejaven na področju zmanjšanja škod zaradi prepovedanih drog in o teh anomalijah glasno opozarjam vse državne organe. Prav tako je nedopustno, da tako nezakonito delo policije podpira tudi ODTMS. V Republiki Sloveniji očitno več ne velja tozadevna zakonodaja in prav zaradi tega mi pač ni preostalo drugega, kot da s svojo gladovno stavko širšo domačo in mednarodno javnost opozorim na 10
 nevzdržno stanje na področju drog. Če v demokratični državi kot se rada deklarira Slovenija ne vzdrži več ne moč argumenta, če pravna država več ne deluje in če sami pravosodni organi ne spoštujejo lastne tozadevne zakonodaje, sem pripravljen tudi umreti, saj v demokratični Sloveniji očitno mora nekdo umreti, da se bo mogoče kaj spremenilo in bo država nehala kriminalizirati, stigmatizirati in marginalizirati uporabnike drog in ne preprodajalcev! Ob vsem naj povem še, da za mene predstavlja grobo žalitev in tudi kršenje svobode govora navajanje preiskovalnega sodnika in ODT, da je moje zagovarjanje in opozarjanje na nepravilnosti in nezakonitosti dejstvo, da prav zaradi tega preiskovalni sodnik meni, da je moje glasno zagovarjanje mojih pogledov in stališč eden od glavnih razlogov za odreditev pripora! To je nedopustno! Prav tako je nedopustno, da sodnik zamenjuje svobodo govora z napeljevanjem oz. naj bi bilo moje zagovarjanje dekriminalizacije konoplje aden od glavnih pripornih razlogov! Ker nikoli nisem storil kaznivega dejanja preprodaje prepovedanih drog, pač ne morem priznati takšnega kaznivega dejanja. V Republiki Sloveniji je na področju drog nevzdržno stanje, saj je področje drog edino področje v slovenskem pravosodju, kjer represivni organi in pravosodje samo posest prejudicira kot namen prodaje, čeprav v spisu ni nobenega indica, suma ali dokaza o preprodaji ali vsaj namenu preprodaje! To je absolutno v nasprotju s slovensko zakonodajo in ustavo, saj mora biti kaznivo dejanje storjeno, da je lahko nekdo za njega tudi pravnomočno obsojen! Tak način dela državnih organov in pravosodja je tudi absolutno kršenje človekovih pravic in temeljnih sovoboščin, saj uživanje drog ne predstavlja kaznivega dejanja, ampak kaznivo dejanje lahko predstavlja samo preprodaja ali posest z namenom preprodaje. S tem se prav tako krđijo človekove pravice in svoboščine, saj s tem vsem uživalcem drog v RS država omejuje in posledično prepoveduje in onemogoča uživanje konoplje in ostalih drog. Ker je moj primer potrebno gledati iz širšega zornega kota naj navedem še primer moje partnerke, ki sem ga izpostavil že neštetokrat. Najprej povejmo, da sta Simona Lopert in Andreja Lopert registrirani kot samostojni podjetnici. Andreja Lopert kot: SiAn, Andreja Lopert s.p., Zvezna ulica1 (www.cannajoy.com), 9000 Murska Sobota in Simona Lopert kot: Trgovina in storitve, Simona Lopert s.p., Zvezna ulica 1, 9000 Murska Sobota. Andreja Lopert ima na Zvezni ulici 1 v Murski Soboti tudi trgovski lokal CANNAJOY, kjer se prodajajo predvsem stvari povezane s konopljo. Takoh trgovin je v Sloveniji cca 10, vendar pa nobena nima takih težav kot v Murski Soboti! Tako se je PU Murska Sobota očitno odločila, da bo tgovino v Murski Soboti zaprla, kar se je (ne enkrat) zareklo tudi enemu od kriminalistov in kar je posredno razvidno iz poročil PU Murska Sobota za leta 2010 in 2011! Za tako izjavo imamo tudipriče! Tako je proti nam vloženih skupaj 7 kazenskih ovadb, pred dnevi pa smo prejeli še eno vabilo na PU M. Sobota, kamor je vabljena Andreja Lopert kot osumljenka zaradi razžalitve dveh kriminalistov in to zaradi anonimnega komentarja v Slovenskih Novicah, ki pa ga Andreja Lopert ni napisala. Prvi sodni postopek je tako stekel leta 2008 in proti Simoni Lopert, ker (tako po sodbi) naj bi imela namen prodati cca 13 g mešanice konoplje s tobakom. Čeprav je bil celoten postopek baziran na protizakonito pridobljenih dokazih, prav tako ni bilo nobenega dokaza, niti indica, da bi Simona Lopert hotela prodati konopljo, je bila za cca 5-6 g konoplje obsojena na 4 mesece zaporne kazni (preizkusna doba 1 leto), čeprav ne bi smela sploh biti obravnavana po KZ-1 ampak po ZPPPD, kar so (oziroma bi MORALI) dobro vedeti tako policija kot tožilstvo in nenazadnje tudi okrožno sodišče, vendar pa prav ti organi v Pomurju grobo kršijo pravni red v Republiki Sloveniji! Višje sodišče v Mariboru se je pa v izreku sodbe oprlo celo na nezakonito pridobljen dokaz, ki pa je bil na koncu 11
 postopka vrnjen Simoni Lopert, ker ni v nasprotju z zakonodajo in ga sodišče ni niti zaplenilo. Višje sodišče je namreč zapisalo, da naj bi Simona Lopert imela zapakiranih 5 paketkov po 0,18 g konoplje, čeprav je šlo za 5 paketkov semen, ki niso v nasprotju z zakonodajo! Ker je bila mnenja, da sta policista v postopku kršila zakonodajo, je Simona Lopert vložila Pritožbo zoper delo policistov. Pristojni organ je sicer ugotovil, da je pritožba bila vložena prepozno in je o tem obvestila Simono Lopert, smo mislili, da je postopek končan. Ker pa je PU Murska Sobota vseeno ugotovila, da naj bi policista kršila zakonodajo, je vse skupaj odstopila na vrhovno državno tožilstvo. Vrhovna državna tožilka je ugotovila, da ni znakov kaznivih dejanj in je zadevo arhivirala. Sicer je v zapisnikih vrhovnega državnega tožilstva več kot očitno, da sta policista lagala in da sta grobo kršila zakonodajo, saj sta izjavila, da sta vedela, da računalniška torba in jakna ni njena, pa sta ji vseno ukazala naj sprazni tako torbo kot tudi jakno! Policist v nobenem primeru ne sme ukazati kaj takega, ampak so primeri, ko policist lahko ukazuje podrobno navedeni v ZPol! Prav tako sta oba policista izjavila, da je bila podlaga za sum – kasneje tega dne zasežena konoplja! Če se kdorkoli na policiji, tožilstvu ali sodišču spozna na zakonodajo bi moral vedeti, da je to nedopustno! Podlaga za sum namreč ne more biti nekaj, za kar policist še sploh ne ve!!! Oba policista sta zaradi dejstva, da je bil proti njima voden predkazenski postopek, kazensko ovadila Simono Lopert. Po mnenju Ministrstva za pravosodje je pritožba zoper delo policistov pravica vsakega državljana in kot taka ne more in ne sme biti podlaga za kakršen koli kazenski pregon. Omenjeni postopek je zaključen pred Višjim sodiščem v Mariboru, kjer je sodišče, tako kot smo zatrjevali, odlčilo, da pač pritožba zoper katerikoli organ v RS ne more in ne sme predstavljati osnove za kakršen koli kazenski pregon. ODT je zaradi dejstva, da sta oba policista zamudila 90 dnevni rok za vložitev kazenske ovadbe po 160. Členu KZ-1B, enostavno prekvalificirala kaznivo dejanje in je mojo partnerico ovadila po 283. Členu KZ-1 (kriva ovadba), s čemer je po mojem mnenju dejansko storilo kaznivo dejanje nevestnega dela v službi in tudi krivo ovadbo, saj bi ODT moral vedeti, da je taka obtožba nedopustna! In ker je kriva ovadba uradno pregonljivo kaznivo dejanje je vse stroške postopka bremenil proračun, kar pomeni kaznivo dejanje nenamenske porabe proračunskih sredstev. Iz sodnih spisov pa je razvidno, da sta policista v omenjenem postopku večkrat tudi krivo pričala, kar pa ODT v MS sploh ne zanima! Drug tak eklatanten primer šikaniranja s strani ODTMS, k čemur je pripomoglo tudi Okrožno sodišče v Murski Soboti je tudi primer, ki ga navaja samo ODT, ker naj bi bilo proti meni vloženih več postopkov je zaseg orožja in obtožba proti meni, kjer je ODT zapisalo, da naj bi neznanega dne, neznani osebi za neznan znesek prodaj štiri kose orožja! Preiskovalni sodnik je proti meni kljub pritožbam vseeno sprožil kazenski pregon, čeprav je iz listin bilo razvidno, da so mi prav to orožje zasegli policisti ob hišni preiskavi. Tako je šele izvenobravnalni senat ugotovil, da to ne drži in je je postopek proti meni pravnomočno ustavljen, saj se ODT ni niti pritožilo! Nadalje mi je preiskovalni sodnik zasegel en kos orožja, ker naj ne bi imel zanj ustrezne orožne listine, kar pa absolutno ne drži, saj se gre za repliko orožja – pištolo prednjačo, ki ne uporablja enovitega naboja in zapade pod kategorijo D, za katero pa ni potrebno pridobiti orožne listine, ampak je potrebna samo priglasitev na UE, kar sem pa imel urejeno, saj sem lovec, strelski sodnik in registriran zbiratelj orožje. Na sklep sem se pritožil na senad okrožnega sodišča, vendar je le-ta, tako kot že v navadi, enostavno potrdil sklep preiskovalnega sodnika in mi protipravno zasegel orožje! 3. člen Zakona o orožju v določa: Razvrstitev in kategorizacija orožja Orožje po tem zakonu se razvršča v naslednje kategorije:
 Kategorija A: PREPOVEDANO OROŽJE Kategorija B: OROŽJE, ZA KATEREGA JE POTREBNO PREDHODNO DOVOLJENJE Kategorija C: OROJE, KI JE VEZANO NA PREDHODNO DOVOLJENJE, VENDAR Z OLAJĐAVAMI Kategorija D: OROŽJE, KI GA JE POTREBNO PRIJAVITI 1. enostrelno dolgocevno orožje z eno ali več gladkimi cevmi, 2. plinsko orožje, 3. reprodukcije strelnega orožja, pri katerem se ne uporablja enovitega naboja, 4. možnarji, 5. staro orožje, 6. zračno orožje, 7. orožje s tetivo, 8. električni paralizatorji, 9. razpršilci. Vse to navajam iz razloga, da boste si mogoče lažje ustvarili sliko šikaniranj, ki smo jih deležni jaz, moja partnerka in njena sestra s strani represivnih in pravosodnih organov v Murski Soboti! Ker je v varstvu zakonitosti omenjenih kar nekaj uradno pregonljivih kaznivih dejanj me prav zanima, ali bo pristojno državno tožilstvo, ki če zve za sum storitve kaznivih dejanj mora ukrepati po zakonu, sploh kaj storilo! ODT v Murski Soboti namreč ne stori nič! Dekriminalizacija je dejansko že desetletja predvsem politično in nikakor strokovno vprašanje, sato se smatram za političnega zapornika! To dejansko predstavlja nedopusten državni teror nad uporabniki drog in nima prav ničesar skupnega s pregonom preprodajalcev! Vrhovno sodišče prosim, da vse priloge temu varstvu zakonitosti smatra kot njen sestavni del. Zaradi vsega navedenega Vrhovnemu sodišču predlagam, da moji zahtevi varstvo zakonitosti ugodi in izpodbijani pravnomočni sklep na podlagi 1. odstavka 426. člena ZKP spremeni tako, da pripor zoper mene nemudoma odpravi. Murska Sobota, 1.10.2012 Božidar Radišič PRILOGE: 1-20


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 21998D0205(06)
 Euroopa Liidu Teataja L 030 , 05/02/1998 Lk 0036 - 0036
 EMP Ühiskomitee otsusnr 65/97,4. oktoober 1997,millega muudetakse EMP lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)EMP ÜHISKOMITEE,võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi "leping", eelkõige selle artiklit 98,ning arvestades, et:lepingu II lisa muudeti viimati EMP Ühiskomitee 4. oktoobri 1996. aasta otsusega nr 49/96; [1]lepingusse tuleb lisada 19. komisjoni 25. juuni 1996. aasta direktiiv 96/41/EÜ, millega tehnika arengut arvestades kohandatakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ (kosmeetikavahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) II, II, VI ja VII lisa, [2]ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Lepingu II lisa XVI peatüki punktile 1 (nõukogu direktiiv 76/768/EMÜ) lisatakse järgmine taane:"— 396 L 0041: 19. komisjoni direktiiv 96/41/EÜ, 25. juuni 1996 (EÜT L 198, 8.8.1996, lk 36)."Artikkel 2Üheksateistkümnenda komisjoni direktiivi 96/41/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis on lisatud käesoleva otsuse vastavates keeltes versioonidele, on autentne.Artikkel 3Käesolev otsus jõustub 5. oktoobril 1997 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud.Artikkel 4Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.Brüssel, 4. oktoober 1997EMP Ühiskomitee nimeleesistujaE. Bull[1] EÜT L 21, 23.1.1997, lk 3.[2] EÜT L 198, 8.8.1996, lk 36.--------------------------------------------------