text:
Jistgħu jinkisbu b'żewġ modi.
 Regoli u regolamenti:
 l-Artikolu 177 tal-Liġi dwar il-Proċedura Ċivili (Ley de Enjuiciamiento Civil (LEC) skont il-Liġi 29/2015 tat-30 ta’ April 2015 dwar il-kooperazzjoni internazzjonali legali f’materji ċivili;
 l-Artikolu 229 tal-Liġi Organika dwar il-Ġudikatura (Ley Orgánica del Poder Judicial) (LOPJ) f’dak li jikkonċerna l-vidjokonferenzi; L-Artikolu 229(3) tal-Liġi Organika dwar il-Ġudikatura jippermetti li jittieħdu dikjarazzjonijiet, li jsiru mistoqsijiet, li ssir il-kumpilazzjoni tal-provi, mistoqsijiet lix-xhieda, eżamijiet, rapporti, ratifika tal-opinjonijiet esperti u proċedimenti permezz tal-vidjokonferenza, fil-preżenza ta’ mħallef jew fil-qorti, u fil-preżenza jew bl-involviment ta’, fejn ikunu meħtieġa, il-partijiet. Huwa jassigura li f’kull każ ikun possibbli għal kull parti biex tistaqsi dwar u tikkonfronta l-provi tal-parti l-oħra u tissalvagwardja d-dritt ta’ difiża. Dawn huma proċedimenti pubbliċi, minbarra l-każijiet eċċezzjonali.
 -il-Kapitolu II tat-Titolu IV tal-Ftehim tal-15 ta’ Settembru 2005 tas-Sessjoni Plenarja tal-Kunsill Ġenerali tal-Ġudikatura (Pleno del Consejo General del Poder Judicial) li approvat ir-Regolament 1/2005 dwar l-aspetti anċillari tal-proċedimenti ġudizzjarji (l-Artikoli 74 sa 80).
 Il-każijiet fejn Spanja teħtieġ il-kooperazzjoni ta’ awtorità barranija
 F'dawn il-każijiet, il-Liġi Nru 29/2015 hija sussidjarja skont il-prinċipju tas-supremazija tal-liġi tal-UE, li tagħti prijorità f'dan il-qasam lill-applikazzjoni tar-regoli tal-Unjoni Ewropea u lit-trattati u ftehimiet internazzjonali li Spanja hija parti tagħhom. Fil-qasam tal-kooperazzjoni ġudizzjarja internazzjonali fi kwistjonijiet ċivili, l-awtoritajiet Spanjoli jistgħu jikkooperaw ma' awtoritajiet barranin. Għalkemm ir-reċiproċità mhix rikjesta, il-Gvern jista', b'Digriet Irjali, jistipula illi l-awtoritajiet ma jistgħux jikkooperaw mal-awtoritajiet ta' stat barrani jekk ikun hemm rifjut ripetut għall-kooperazzjoni jew projbizzjoni legali dwar il-kooperazzjoni mill-awtoritajiet ta' dak l-Istat.
 Jekk l-awtoritajiet Spanjoli jkunu jistgħu jistabbilixxu komunikazzjoni ġudizzjarja diretta:
 Il-liġijiet fis-seħħ f’kull Stat dejjem jiġu rispettati. Il-komunikazzjonijiet ġudizzjarji diretti huma dawk li jsiru bejn il-qrati nazzjonali u l-qrati barranin mingħajr ebda intermedjarju. Dawn il-komunikazzjonijiet la jaffetwaw u lanqas ma huma ta' preġudizzju għall-indipendenza tal-qrati involuti jew tad-drittijiet ta' difiża tal-partijiet.
 Il-qrati Spanjoli jirrifjutaw talbiet għall-kooperazzjoni ġudizzjarja internazzjonali fi kwistjonijiet ċivili jekk:
 a) l-oġġett jew l-għan tal-kooperazzjoni mitluba jmur kontra l-ordni pubblika;
 b) il-proċess li ta bidu għat-talba għal kooperazzjoni jaqa' taħt il-ġuriżdizzjoni esklussiva tal-qorti Spanjola;
 c) il-kontenut tal-att previst ma jaqax taħt il-poteri tal-qorti Spanjola rikjesta. Fejn xieraq, hija tista' tibgħat it-talba lill-awtorità kompetenti u tinforma lill-awtorità rikjedenti biha;
 d) it-talba għall-kooperazzjoni internazzjonali ma tissodisfax il-kontenut u r-rekwiżiti minimi meħtieġa mil-Liġi Nru 29/2015 sabiex tiġi proċessata;
 e) meta l-Gvern b'Digriet Irjali jistipula illi l-awtoritajiet Spanjoli ma jistgħux jikkooperaw mal-awtoritajiet ta' stat barrani illi jkun irrifjuta ripetutament talbiet għal kooperazzjoni jew jipprojbixxi bil-liġi l-kooperazzjoni mill-awtoritajiet ta' dak l-Istat.
 Ma hemmx restrizzjonijiet rigward l-involviment tal-partijiet għall-proċedimenti jew ta’ kull persuna oħra li qiegħda tixhed, kemm jekk tkun xhud jew espert. Il-valutazzjoni tal-idoneità tal-provi u tal-informazzjoni mogħtija lill-esperti hija fid-diskrezzjoni tal-qorti.
 Il-limitazzjonijiet, li huma dejjem eċċezzjonali u jridu jiġu stabbiliti minn deċiżjoni ġudizzjarja motivata li tieħu inkunsiderazzjoni l-proporzjonalità tar-restrizzjoni, jaffettwaw il-protezzjoni tad-drittijiet fundamentali jew il-protezzjoni tal-aħjar interessi tal-minorenni.
 Irid iseħħ fil-qorti fejn qed isiru l-proċedimenti u l-kumpilazzjoni tax-xhieda f'seduta pubblika jew, f'każijiet eċċezzjonali, f'seduta bil-bibien magħluqa. Ma hemmx restrizzjonijiet dwar il-post fejn qiegħda l-persuna involuta fil-proċedimenti permezz ta' vidjokonferenza. Il-konsulent tal-qorti (Letrado de la administración de justicia) li qed tisma' l-proċedimenti jrid jistabbilixxi, fil-qorti stess, l-identità tal-persuni involuti bil-vidjokonferenza, permezz tal-konsenja minn qabel jew preżentata dirett ta' dokumenti jew minn informazzjoni personali.
 Iva. Barra minn hekk, iridu jiġu rekordjati.
 Skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 147 tal-Liġi dwar il-Proċedura Ċivili, il-proċedimenti orali, is-seduti ta' smigħ u d-dehriet il-qorti jridu jiġu rekordjati fuq mezz addattat għar-rekordjar u r-riproduzzjoni tal-vidjo u l-awdjo. Il-qrati kollha ta’ Spanja għandhom tagħmir awdjoviżiv biex jirrekordja l-proċessi u s-seduti. Ir-rekordings jiġu arkivjati f’format DVD mir-reġistratur tal-qorti. Tista’ tinħareġ kopja lill-partijiet, bi spejjeż tagħhom.
 Fejn ikollha x'taqsam qorti Spanjola, jidher illi l-proċedimenti u d-dokumenti relatati jridu jkunu bl-Ispanjol, sakemm ma tkunx aċċettata wkoll waħda mil-lingwi uffiċċjali l-oħra ta' ċerti reġjuni tal-pajjiż (il-Galizjan, il-Katalan, il-Valenzjan u l-Bask) f'każ illi l-persuni taħt eżami permezz tal-vidjokonferenza jifhmu u jridu jużaw dawn il-lingwi.
 Fil-każ tal-Artikolu 17, ma hemmx oġġezzjoni kontra l-użu tal-lingwa tal-pajjiż rikjedenti għaliex il-kumpilazzjoni tal-provi ssir fuq bażi volontarja.
 Fil-kawżi ċivili, jistgħu jitqabbdu interpreti kemm għal waqt il-proċedimenti kif ukoll wara sabiex issir nota tal-proċedimenti; Jekk ma jitqabbdux mill-parti li għandha bżonn l-interpretarjat, jiġu pprovduti mis-servizzi tal-qorti, li huma diċentralizzati fil-każ ta’ ċerti komunitajiet awtonomi. F'każijiet oħra, dawn is-servizzi jiġu provduti mill-Ministeru tal-Ġustizzja. L-ispejjeż assoċjati ma' dawn is-servizzi jistgħu jitħallsu mill-parti li ġiet ordnata tħallashom, tenut kont tal-każijiet ta' dritt għall-għajnuna legali.
 Sabiex tkun garantita l-possibiltà li jsiru aktar mistoqsijiet u konfront tal-provi matul il-proċedimenti, l-interpretu jista' jkun jinstab jew il-qorti jew mal-persuna li se titkellem waqt is-seduta ta' smigħ permezz tal-vidjokonferenza.
 F'kull każ, l-interpretu jrid jieħu l-ġurament jew iwiegħed illi jgħid il-verità u jaġixxi bl-aktar mod oġġettiv fil-qadi ta' dmirijietu.
 Il-proċedura interna għall-mistoqsijiet, fil-każ previst fl-Artikolu 10 tar-Regolament, hija stipulata fl-Artikoli 301 et seq tal-LEC f'dak li jikkonċerna l-mistoqsijiet magħmula lill-partijiet; fl-Artikoli 36 et seq f'dak li jikkonċerna l-mistoqsijiet magħmula lix-xhieda; u fl-Artikoli 335 et seq f'dak li jikkonċerna l-ħruġ ta' rapporti u s-sottomissjoni ta' dawk ir-rapporti tal-esperti għall-eżami u l-kontroeżami f'seduti pubbliċi.
 Fil-prinċipju, il-vidjokonferenza ssir mingħajr ħlas, iżda jekk xi parti interessata tkun tixtieq tikseb kopja tar-rekording, hija trid tipprovdi l-mezz adattat jew tħallas l-ammont korrispondenti.
 Dan isir taħt is-superviżjoni tal-qorti Spanjola.
 Ara t-tweġiba għall-Mistoqsija 4 hawn fuq.
 Il-konsulent tal-qorti li qed tisma' l-proċedimenti jrid jistabbilixxi, fil-qorti stess, l-identità tal-persuni involuti bil-vidjokonferenza, permezz tal-konsenja minn qabel jew preżentata diretta ta' dokumenti jew minn informazzjoni personali.
 Trid issir distinzjoni bejn il-każijiet li ġejjin:
 a) Il-partijiet ma hemmx għalfejn jieħdu l-ġurament jew jagħtu kelmthom waqt l-eżami, għalkemm fin-notifika għall-verifika, il-parti konċernata trid tiġi infurmata illi f'każ illi tonqos milli tidher il-qorti mingħajr ġustifikazzjoni, il-qorti tista' tikkunsidra bħala rikonoxxuti l-fatti illi fihom din il-parti interveniet b'mod personali; ir-rikonoxximent ta' dawn il-fatti bħala ċerti huwa ta' żvantaġġ kbir għal dik il-parti.
 b) Xhieda: qabel jixhed, kull xhud jrid jieħu ġurament jew jagħti kelmtu illi jgħid il-verità, jew inkella jeħel il-pieni stabbiliti għar-reat ta' sperġur f'kawżi ċivili. Il-qorti tinforma lix-xhud dwar dawn il-pieni jekk ma jkunx jaf bihom.
 Ix-xhieda taħt l-età stabbilita għar-responsabbiltà kriminali mhemmx għalfejn jieħdu l-ġurament jew jaħilfu li jgħidu l-verità.
 c) Esperti: meta jippreżentaw l-opinjoni tagħhom, l-esperti jridu jiddikjaraw bil-ġurament jew jagħtu kelmthom illi jgħidu l-verità u jiddikjaraw illi huma aġixxew u, fejn xieraq, se jimxu bl-aktar mod oġġettiv possibbli, kif ukoll jikkunsidraw kemm il-fatturi li jistgħu jiffavurixxu u dawk illi x'aktarx se jkunu ta' żvantaġġ għall-partijiet, u li huma konxji mis-sanzjonijiet kriminali li jistgħu jeħlu jekk ma jaqdux dmirhom bħala esperti. Dan il-ġurament jew wegħda jerġgħu jiġu ripetuti matul is-seduta meta l-opinjoni tiġi preżentata fil-proċedimenti kontenzjużi bejn il-partijiet u l-qorti.
 L-arranġamenti għat-tagħmir awdjoviżiv isiru bil-quddiem. L-uffiċċju tal-Prim Imħallef (Secretaría del Decanato) jew tar-reġistru tal-qorti jagħżel data, ħin u post fejn issir il-vidjokonferenza u jiżgura illi jkun hemm numru suffiċjenti ta' persunal biex imexxiha. It-testijiet normalment isiru bil-quddiem biex jiġi żgurat li l-konnessjonijiet u t-tagħmir qiegħdin jaħdmu kif suppost.
 Kull informazzjoni li titqies adattata għall-ġbir tal-provi b’mod xieraq u mingħajr problemi kemm jista’ jkun.
 L-aħħar aġġornament: 26/01/2018


type: wikipedia

text:
Ilmārs Bricis (dzimis Rīgā) ir latviešu biatlonists, kurš guvis vislielākos starptautiskos panākumus. Izcīnījis divas bronzas medaļas Pasaules čempionātos. I. Bricis biatlonā trenējās kopš 1978. gada, pēc Latvijas neatkarības atgūšanas pārstāvēja Latvijas izlasi. 2011. gada vasarā I. Bricis paziņoja par sportista karjeras beigām un pievērsās trenera darbam, tomēr atsevišķās sacensībās turpināja pārstāvēt Latvijas izlasi arī nākamajā sezonā.
 2016. gadā 46 gadu vecumā atgriezās profesionālajā sportā.
 Karjera
 I. Bricis ir izcīnījis divas Pasaules čempionātu bronzas medaļas: 2001. gadā 20 kilometru distancē un 2005. gadā 10 kilometru sprinta distancē. Piedalījies 6 ziemas olimpiskajās spēlēs, kas ir ar Annu Orlovu dalīts rekords starp Latvijas sportistiem un ar austrieti Alfredu Ederu, angli Maiklu Diksonu, krievu Sergeju Čepikovu un norvēģi Ūli Einaru Bjērndalenu dalīts rekords starp visiem pasaules biatlonistiem. I. Briča labākie sasniegumi Olimpiskajās spēlēs ir 4. vieta iedzīšanā 2006. gadā Turīnā un 5. vieta 20 km distancē 1998. gadā Nagano. Pasaules kausa kopvērtējumā visaugstāko vietu viņš sasniedza 1997.-1998. gada sezonā, kad bija 11. vietā, 2005.-2006. gada sezonā viņš bija 17. vietā. Pasaules kausa posmos vairākkārt bijis labāko trijniekā. Divkārtējs Eiropas vicečempions 12,5 km iedzīšanas sacensībās, pieckārtējs bronzas medaļas ieguvējs Eiropas čempionātā.
 2011. gada vasarā I. Bricis nolēma beigt profesionāļa karjeru (kā iemeslu tam minot finansējuma trūkumu, lai gan sportistam tobrīd bija jau 41 gads) un turpmāk strādāja par Lietuvas sieviešu biatlona izlases treneri. Tomēr viņš startēja arī dažās 2011.—2012. gada Pasaules kausa sezonas posmu distancēs. Ar 21 dalības sezonu Pasaules kausā I. Bricis 2011. gada decembrī kļuva par rekordistu šajā ziņā starp pasaules biatlonistiem. Pēdējo reizi Pasaules kausa posmā startēja 2012. gada janvārī.
 No nākamās sezonas pilnībā pievērsās trenera darbam ar Lietuvas sieviešu izlasi.
 2016. gadā Ilmārs Bricis paziņoja, ka atgriezīsies sacensībās un gatavojas palīdzēt valsts komandai Pasaules kausa izcīņā. 2016. gada 12. novembrī Norvēģijā notika pirmās sezonas ziemas biatlona sacensības "Sesongstart Skiskyting", kurās I. Bricis 46 gadu vecumā atgriezās starptautisku sacensību apritē un izcīnīja 30. vietu.
 Privātā dzīve
 I. Briča pirmā sieva ir bijusī biatloniste un distanču slēpotāja Anžela Brice. Viņu kopīgā meita Anete Brice arī ir bijusi biatloniste, kā arī piedalījās distanču slēpošanā Vankūveras Olimpiskajās spēlēs 2010. gadā - tēva un meitas starts vienā olimpiādē ir neparasts gadījums olimpisko spēļu vēsturē un pirmais šāds gadījums Latvijas sportā. 2011. gada 18. decembrī Pasaules kausa posmā Hohfilcenē viņi abi piedalījās jauktajā stafetē, kas ir unikāls gadījums pasaules biatlonā.
 Pēc šķiršanās no Anželas Brices I. Bricim ir bijušas attiecības ar citām biatlonistēm - Pavļinu Fiļipovu no Bulgārijas, bet pēdējos gados - Diānu Rasimovičūti no Lietuvas, kura kādu laiku trenējās kopā ar Latvijas vīriešu izlasi Vitālija Urbanoviča vadībā.
 Karjeras rezultāti
 Olimpiskās spēles
 Pasaules čempionāts
 Pasaules kausa kopvērtējums
 Statistika Pasaules kausā
 Atsauces
 Ārējās saites
 1970. gadā dzimušie
 Rīgā dzimušie
 Latvijas biatlonisti
 Biatlonisti 1992. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
 Biatlonisti 1994. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
 Biatlonisti 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
 Biatlonisti 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
 Biatlonisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
 Biatlonisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs


text:
Leopold von Sacher-Masoch (født 27. januar 1836, død 9. marts 1895) var en østrigsk baron, der skrev et par værker om erotisk underkastelse. Den mest kendte – Venus i pels – omhandler den unge Severins forelskelse i en kvinde og hans ønsker om, at hun skal underkue ham og behandle ham som slave. Bogen afspejler Sacher-Masochs eget liv.
 I slutningen af 1800-tallet opkaldte psykiateren Richard von Krafft-Ebing begrebet masochisme efter Sacher-Masoch.
 Kilder
 Max Kaiser: Neue Deutsche Biographie, 22. bind - 2005, S. 325–327. (digitaliseret)
 Noter
 Eksterne henvisninger
 Romanforfattere fra Østrig
 Østrigere i 1800-tallet
 Personer fra Lviv


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 25.9.2015
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 249/23
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/1611 НА КОМИСИЯТА
 от 24 септември 2015 година
 за установяване на стандартни стойности при внос с цел определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕC) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 922/72, (ЕИО) No 234/79, (ЕО) No 1037/2001 и (ЕО) No 1234/2007 (1),
 като взе предвид Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 на Комисията от 7 юни 2011 г. за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета по отношение на секторите на плодовете и зеленчуците и на преработените плодове и зеленчуци (2), и по-специално член 136, параграф 1 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 В изпълнение на резултатите от Уругвайския кръг на многостранните търговски преговори в Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 са посочени критериите, по които Комисията определя стандартните стойности при внос от трети държави за продуктите и периодите, посочени в приложение XVI, част A от същия регламент.
 (2)
 Стандартната стойност при внос се изчислява за всеки работен ден съгласно член 136, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, като се вземат под внимание променливите данни за всеки ден. В резултат на това настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Стандартните стойности при внос, посочени в член 136 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, са определени в приложението към настоящия регламент.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 24 септември 2015 година.
 За Комисията,
 от името на председателя,
 Jerzy PLEWA
 Генерален директор на генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“
 (1) ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 671.
 (2) ОВ L 157, 15.6.2011 г., стр. 1.
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 Стандартни стойности при внос за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци
 (EUR/100 kg)
 Код по КН
 Код на третa държавa (1)
 Стандартна стойност при внос
 0702 00 00
 MA
 210,4
 MK
 49,4
 TR
 81,7
 XS
 41,5
 ZZ
 95,8
 0707 00 05
 MK
 46,1
 TR
 137,2
 ZZ
 91,7
 0709 93 10
 TR
 138,3
 ZZ
 138,3
 0805 50 10
 AG
 150,3
 AR
 137,5
 BO
 138,3
 CL
 147,7
 UY
 118,3
 ZA
 131,6
 ZZ
 137,3
 0806 10 10
 EG
 170,2
 MK
 32,3
 TR
 121,7
 ZZ
 108,1
 0808 10 80
 AR
 209,4
 CL
 164,9
 NZ
 132,8
 US
 142,9
 ZA
 137,8
 ZZ
 157,6
 0808 30 90
 AR
 88,2
 CL
 148,3
 NZ
 175,8
 TR
 120,2
 ZA
 172,2
 ZZ
 140,9
 0809 30 10, 0809 30 90
 MK
 84,1
 TR
 154,3
 ZZ
 119,2
 0809 40 05
 BA
 56,0
 MK
 38,7
 XS
 61,9
 ZZ
 52,2
 (1) Номенклатура на държавите, определена с Регламент (ЕC) No 1106/2012 на Комисията от 27 ноември 2012 година за прилагане на Регламент (ЕО) No 471/2009 на Европейския парламент и на Съвета относно статистиката на Общността за външната търговия с трети страни по отношение на актуализиране на номенклатурата на държавите и териториите (ОВ L 328, 28.11.2012 г., стр. 7). Код „ZZ“ означава „с друг произход“.


text:
 14.12.2013
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 335/27
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) No 1340/2013 НА КОМИСИЯТА
 от 13 декември 2013 година
 за определяне на вносните мита в сектора на зърнените култури, приложими от 16 декември 2013 година
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти (Общ регламент за ООП) (1),
 като взе предвид Регламент (ЕС) No 642/2010 на Комисията от 20 юли 2010 г. относно правилата за прилагане на Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета по отношение на вносните мита в сектора на зърнените култури (2), и по-специално член 2, параграф 1 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 В член 136, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1234/2007 се предвижда, че вносното мито за продукти под кодове по КН 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (пшеница мека, за посев), ex 1001 99 00 (висококачествена мека пшеница, различна от тази за посев), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 и 1007 90 00 е равно на интервенционната цена, валидна за тези продукти при вноса, увеличена с 55 %, минус вносната цена CIF, приложима за въпросната доставка. Това мито обаче не може да надхвърля размера на митото в Общата митническа тарифа.
 (2)
 В член 136, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1234/2007 се предвижда, че за целите на изчисляването на вносното мито, посочено в параграф 1 от същия член, редовно се определят представителни цени CIF за внос на посочените продукти.
 (3)
 Съгласно член 2, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 642/2010 цената, която трябва да се използва за изчисляване на вносното мито върху продукти по кодове по КН 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (пшеница мека, за посев), ex 1001 99 00 (висококачествена мека пшеница, различна от тази за посев), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 и 1007 90 00, е дневната представителна вносна цена CIF, определена по метода, посочен в член 5 от същия регламент.
 (4)
 Необходимо е да се определят вносни мита за периода, започващ от 16 декември 2013 година, които да са приложими до влизането в сила на ново определяне.
 (5)
 С оглед на необходимостта да се осигури прилагането на дадената мярка възможно най-бързо след предоставянето на актуализираните данни, настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 От 16 декември 2013 година вносните мита в сектора на зърнените култури, посочени в член 136, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1234/2007, са определени в приложение I към настоящия регламент въз основа на елементите, изложени в приложение II.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
 Съставено в Брюксел на 13 декември 2013 година.
 За Комисията, от името на председателя,
 Jerzy PLEWA
 Генерален директор на генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“
 (1) ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1.
 (2) ОВ L 187, 21.7.2010 г., стр. 5.
 ПРИЛОЖЕНИЕ I
 Вносни мита за продуктите, посочени в член 136, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1234/2007, приложими от 16 декември 2013 година
 Код по КН
 Описание на стоките
 Вносно мито (1)
 (EUR/t)
 1001 19 00
 1001 11 00
 ПШЕНИЦА твърда висококачествена
 0,00
 със средно качество
 0,00
 с ниско качество
 0,00
 ex 1001 91 20
 ПШЕНИЦА мека, за посев
 0,00
 ex 1001 99 00
 ПШЕНИЦА мека висококачествена, различна от тази за посев
 0,00
 1002 10 00
 1002 90 00
 РЪЖ
 0,00
 1005 10 90
 ЦАРЕВИЦА за посев, различна от хибридна
 0,00
 1005 90 00
 ЦАРЕВИЦА, различна от тази за посев (2)
 0,00
 1007 10 90
 1007 90 00
 СОРГО на зърна, различно от хибрид за посев
 0,00
 (1) Вносителят може, прилагайки член 2, параграф 4 от Регламент (ЕС) No 642/2010, да се ползва от намаление на митата със:
 —
 3 EUR/t, ако пристанището на разтоварване се намира в Средиземно море (отвъд Гибралтарския провлак) или в Черно море и ако стоката пристига в Съюза през Атлантическия океан или през Суецкия канал,
 —
 2 EUR/t, ако пристанището на разтоварване се намира в Дания, Естония, Ирландия, Латвия, Литва, Полша, Финландия, Швеция, Обединеното кралство или на атлантическия бряг на Пиренейския полуостров и ако стоката пристига в Съюза през Атлантическия океан.
 (2) Вносителят може да ползва фиксирано намаление от 24 EUR/t, когато са изпълнени условията по член 3 от Регламент (ЕС) No 642/2010.
 ПРИЛОЖЕНИЕ II
 Елементи за изчисляване на митата, определени в приложение I
 29.11.2013-12.12.2013
 1.
 Средни стойности за референтния период, посочен в член 2, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 642/2010:
 (EUR/t)
 Мека пшеница (1)
 Царевица
 Твърда пшеница с високо качество
 Твърда пшеница със средно качество (2)
 Твърда пшеница с ниско качество (3)
 Борса
 Minnéapolis
 Chicago
 —
 —
 —
 Котировка
 198,29
 124,87
 —
 —
 —
 Цена CAF САЩ
 —
 —
 217,73
 207,73
 187,73
 Премия за Залива
 —
 24,29
 —
 —
 —
 Премия за Големите езера
 48,84
 —
 —
 —
 —
 2.
 Средни стойности за референтния период, посочен в член 2, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 642/2010:
 Разходи за навло: Мексикански залив — Ротердам:
 18,08 EUR/t
 Разходи за навло: Големите езера — Ротердам:
 52,28 EUR/t
 (1) Позитивна премия от 14 EUR/t инкорпорирано (член 5, параграф 3 от Регламент (ЕС) No 642/2010).
 (2) Негативна премия от 10 EUR/t (член 5, параграф 3 от Регламент (ЕС) No 642/2010).
 (3) Негативна премия от 30 EUR/t (член 5, параграф 3 от Регламент (ЕС) No 642/2010).


type: contracts

text:
 26.5.2005
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 133/25
 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS
 nr 173/2004,
 3. detsember 2004,
 millega muudetakse EMP lepingu XX lisa (Keskkond)
 EMP ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga (edaspidi “leping”), eriti selle artiklit 98
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Lepingu XX lisa on muudetud EMP ühiskomitee 24. septembri 2004. aasta otsusega nr 135/2004. (1)
 (2)
 Komisjoni 29. aprilli 2004. aasta otsus 2004/461/EÜ, millega sätestatakse välisõhu kvaliteedi hindamist käsitleva aastaaruande koostamisel kasutatav küsimustik vastavalt nõukogu direktiividele 96/62/EÜ ja 1999/30/EÜ ning vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividele 2000/69/EÜ ja 2002/3/EÜ (2)(parandus avaldatud ELT L 202, 7.6.2004, lk 63), tuleb lepingusse inkorporeerida.
 (3)
 Otsusega 2004/461/EÜ tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2001/839/EÜ, (3) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta,
 ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 Lepingu XX lisa muudetakse järgmiselt.
 1.
 Punkti 21ai (komisjoni otsus 2004/224/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:
 "21aj.
 32004 D 0461: komisjoni otsus 2004/461/EÜ, 29. aprill 2004, millega sätestatakse välisõhu kvaliteedi hindamist käsitleva aastaaruande koostamisel kasutatav küsimustik vastavalt nõukogu direktiividele 96/62/EÜ ja 1999/30/EÜ ning vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividele 2000/69/EÜ ja 2002/3/EÜ (ELT L 156, 30.4.2004, lk 84), parandus avaldatud ELT L 202, 7.6.2004, lk 63.
 Käesoleva lepingu kohaldamisel muudetakse kõnealuse otsuse sätteid järgmiselt:
 Otsuse lisa vormi 25b lõppu lisatakse järgmine:
 “I
 C
 L
 I
 N
 O”
 2.
 Punkti 21af (komisjoni otsus 2001/839/EÜ) tekst jäetakse välja.
 Artikkel 2
 Otsuse 2004/461/EÜ (parandatud ELT L 202, 7.6.2004, lk 63) islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub 4. detsembril 2004. aastal, tingimusel et kõik lepingu artikli 103 lõikele 1 vastavad teated on edastatud EMP ühiskomiteele. (4)
 Artikkel 4
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.
 Brüssel, 3. detsember 2004
 EMP ühiskomitee nimel
 eesistuja
 Kjartan JÓHANNSSON
 (1) ELT L 64, 10.3.2005, lk 76.
 (2) ELT L 156, 30.4.2004, lk 84.
 (3) EÜT L 319, 4.12.2001, lk 45.
 (4) Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole esitatud.


text:
 13.9.2013
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 CE 264/41
 Kolmapäev, 23. mai 2012Euroopa Parlamendi uurimisõigus
 P7_TA(2012)0219
 Euroopa Parlamendi poolt 23. mail 2012. aastal vastuvõetud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi määrus Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamise üksikasjalike sätete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ (2009/2212(INI)) (1)
 2013/C 264 E/07
 (1) Parlament otsustas vastavalt kodukorra artikli 41 kolmandale lõigule lükata hääletuse resolutsiooni ettepaneku üle edasi (A7-0352/2011).
 Kolmapäev, 23. mai 2012ETTEPANEK VÕTTA VASTU EUROOPA PARLAMENDI MÄÄRUS
 Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamise üksikasjalike sätete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ
 EUROOPA PARLAMENT,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 226 kolmandat lõiku,
 võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
 võttes arvesse nõukogu nõusolekut (1),
 võttes arvesse komisjoni nõusolekut (2),
 toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Lissaboni lepinguga loodi tingimused uuendatud ja tugevdatud institutsiooniliseks tasakaaluks liidus, võimaldades liidu institutsioonidel tegutseda tõhusamalt, avatumalt ja demokraatlikumalt. Seoses sellega tugevdati ja laiendati Euroopa Parlamendi funktsioone poliitilise kontrolli osas. Seetõttu tuleb kooskõlas liikmesriikide parlamentaarsete tavadega ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus (edaspidi „aluslepingud”) sätestatud tingimustega tugevdada Euroopa Parlamendi uurimiskomisjone ning anda neile konkreetsed, tõelised ja selgelt piiritletud volitused, mis vastavad paremini parlamendi poliitilisele tähtsusele ja pädevustele, austades samal ajal Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtet. Poliitilise kontrolli erakorraliseks vahendiks olevate uurimiskomisjonide volitused ei tohiks piirata teiste institutsioonide vastutust.
 (2)
 19. aprillil 1995. aastal võtsid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon vastu otsuse 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ, (3) millega kehtestati Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamist reguleerivaid üksikasjalikud sätted. Otsuses viidati võimalusele, et selle sätteid võidakse saadud kogemustest lähtuvalt muuta.
 (3)
 Võttes arvesse Lissaboni lepinguga loodud uut institutsioonilist tasakaalu ja Euroopa Parlamendi uurimiskomisjonide tööst saadud kogemusi, tuleks otsus 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ tunnistada kehtetuks ja asendada uue määrusega.
 (4)
 Kooskõlas Euroopa Kohtu praktikas tunnustatud kasulikkuse põhimõttega (4) tuleks anda uurimisõigusest tulenevate ülesannete täitmiseks vältimatud volitused Euroopa Parlamendile ja selle uurimiskomisjonidele. Sellest tulenevalt on vajalik, et Euroopa Liidu institutsioonid ja asutused ning liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et lihtsustada nende ülesannete täitmist.
 (5)
 Uurimiskomisjoni ei tohiks moodustada juhtudel, kui väidetavaid fakte uurib kohus ja kui asi on alles kohtumenetluses. Et vältida vastuolusid poliitilise iseloomuga ja kohtulike uurimiste vahel, peaks Euroopa Parlamendil siiski olema võimalik uurida, kas on vajalik uurimiskomisjoni tegevus peatada, kui pärast selle moodustamist algatatakse väidetavate faktidega seotud kohtumenetlus.
 (6)
 Tulenevalt avatuse, hea valitsemistava ja demokraatliku kontrolli põhimõtetest peaksid uurimiskomisjonide menetlused ja eriti kuulamised toimuma avalikult. Teisest küljest tuleks näha ette ka võimalus korraldada menetlus kinnisena ning näha ette vastavad konfidentsiaalsuse nõuded, et tagada nende uurimiste tõhusus, liikmesriikide eluliste huvide kaitse, üksikisiku puutumatus ja eraelu kaitse, eelkõige kooskõlas isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusaktidega, ning füüsilise või juriidilise isiku ärihuvide kaitse.
 (7)
 Uurimisõiguse kui parlamendi järelevalvevolituste olulise elemendi eesmärk on määrata kindlaks, kuidas olemasolevaid õigusnorme on minevikus rakendatud. Seetõttu on tähtis, et uurimiskomisjonil oleks võimalik tugineda oma uurimistegevuse käigus kogutud faktilistele tõenditele. Selleks peab uurimiskomisjonil olema võimalik kuulata ära liidu institutsioonide ja liikmesriikide valitsuste liikmed, saada tõendeid liidu või liikmesriikide ametnikelt ja muudelt teenistujatelt, saada tõendeid mis tahes muudelt liidus resideerivatelt üksikisikutelt, tellida ekspertide aruandeid, nõuda dokumentide esitamist ja teostada kohapealset uurimist.
 (8)
 Uurimist läbi viies tuleks täiel määral austada inimõigusi ja põhivabadusi, eelkõige õigluspõhimõtet, ning asjaga seotud isikute õigust avaldada oma seisukohti neid puudutavate asjaolude kohta.
 (9)
 Kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga peaksid uurimiskomisjonid täielikult austama nende isikute õigusi, keda nad kutsuvad tunnistusi andma.
 (10)
 Uurimist läbi viies tuleks samuti arvestada põhimõtet, et uurimise järeldused peavad põhinema ainult sellistel elementidel, millel on tõenduslik väärtus. Sellest tulenevalt peaks uurimiskomisjonil olema eelkõige juurdepääs asjassepuutuvatele dokumentidele, mis on liidu institutsioonide või asutuste, liikmesriikide või, juhul kui dokument on eduka uurimise seisukohast vajalik, mis tahes muu füüsilise või juriidilise isiku valduses.
 (11)
 Kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega ja kohustusega aidata kaasa liidu õiguskorra säilitamisele peaksid liidu institutsioonid ja asutused või liikmesriigid määrama kindlaks ametnikud või muud teenistujad, kellele antakse luba ilmuda uurimiskomisjoni ette, kui komisjon kutse esitab. Lisaks peaks uurimiskomisjonil olema võimalik kuulata uuritava juhtumi eest vastutavaid komisjoni liikmeid, kui nende tunnistusi peetakse uuritava juhtumi põhjaliku hindamise seisukohast oluliseks ja vajalikuks.
 (12)
 Tagamaks uurimiskomisjonile kindlust selles, et tema järeldused põhinevad elementidel, millel on tõenduslik väärtus, peaks komisjonil olema õigus taotleda mis tahes liidus resideeriva üksikisiku kuulamist tunnistajana, kes peaks olema kohustatud vastama küsimustele abivalmilt, täielikult ja tõeselt. Kui liidu ametnikel ja muudel teenistujatel ei lubata nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (5) sätestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artiklite 17 ja 19 ning samas määruses sätestatud Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 11 kohaselt täita komisjoni korraldust ilmuda komisjoni ette, lasta end üle kuulata ning anda isiklikult ütlusi ja tunnistusi, siis peaks loa andmisest keeldunud ametnik või asutus ilmuma komisjoni ette ja selgitama keeldumise põhjusi.
 (13)
 Ratifitseerides Euroopa Liidu toimimise lepingu, nõustusid liikmesriigid muuhulgas andma Euroopa Parlamendile õiguse uurida väidetavaid rikkumisi või halduslikku omavoli liidu õiguse rakendamisel. Sellest tulenevalt peaksid nad võtma kohustuse, et nende riiklikud asutused osutavad kooskõlas oma siseriikliku õiguse sätetega uurimiskomisjonidele nende ülesannete täitmiseks vajalikku abi.
 (14)
 Eesmärgiga tugevdada demokraatlikku kontrolli liidu tasandil, antakse käesoleva määruse sätetega uurimiskomisjonidele laiendatud õigused. Kõnealuste sätete jõustamiseks, uurimiste tõhustamiseks ja lähendamiseks liikmesriikide parlamentaarsetele tavadele tuleks käesoleva määrusega ette näha võimalus kohaldada selgelt määratletud juhtumitel tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid sanktsioone. Liikmesriigid peaksid tagama, et teatud rikkumiste eest määratakse asjakohased karistused nende siseriikliku õiguse alusel ning et nad algatavad kõnealuste rikkumiste toimepanijate suhtes asjakohased menetlused.
 (15)
 Tuleks järgida võimude lahususe põhimõtet, mille kohaselt võimu kuritarvitamise vältimiseks peaksid seadusandlik võim (parlament), täitevvõim (valitsus) ja kohtuvõim (kohtud) olema üksteisest lahutatud.
 (16)
 Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 1. jagu
 Sisu ning uurimiskomisjonide moodustamise üldine kord
 Artikkel 1
 Sisu
 1. Käesoleva määrusega kehtestatakse üksikasjalikud sätted, mis käsitlevad Euroopa Parlamendi õigust oma kohustusi täites uurida, ilma et see piiraks aluslepingutega teistele institutsioonidele või asutustele antud volitusi, liidu institutsiooni või asutuse, liikmesriigi ametiasutuse või mis tahes isikute, kes on liidu õigusega volitatud seda õigust rakendama, väidetavaid rikkumisi või halduslikku omavoli liidu õiguse rakendamisel.
 2. Uurimiskomisjonide sisemist korraldust käsitlevad sätted kehtestatakse Euroopa Parlamendi kodukorras.
 Artikkel 2
 Uurimiskomisjonide moodustamine ja nende volitused
 1. Euroopa Parlament võib moodustada ajutisi uurimiskomisjone, arvestades seejuures aluslepingutes sätestatud tingimuste ja piirangutega.
 2. Euroopa Parlament võib uurimiskomisjone moodustada veerandi oma koosseisu taotlusel.
 3. Otsuses uurimiskomisjoni moodustamise kohta tuleb kindlaks määrata komisjoni volitused, mis hõlmavad eelkõige:
 a)
 uurimise sisu ja eesmärki koos viitega liidu õiguse asjakohastele sätetele;
 b)
 komisjoni koosseisu, mis põhineb poliitiliste jõudude tasakaalustatud esindatusel;
 c)
 komisjoni aruande esitamise tähtaega, mis ei ületa 12 kuud komisjoni esimese koosoleku päevast ja mida võib parlamendi põhistatud otsusega kahel korral kolme kuu võrra pikendada.
 Artikkel 3
 Uurimiskomisjonide tegevuse lõppemine
 Uurimiskomisjon lakkab olemast:
 a)
 oma aruande esitamise järel, või
 b)
 aruande esitamiseks määratud tähtaja saabumisega, ja
 c)
 igal juhul parlamendi ametiaja lõppedes.
 Artikkel 4
 Uuendatud uurimised
 Kui uurimiskomisjon on mingit juhtumit juba uurinud, ei või sama juhtumi uurimiseks uurimiskomisjoni moodustada või uuesti moodustada, kui eelmise uurimiskomisjoni tegevuse lõppemisest artikli 3 punkti a või punkti b kohaselt on möödunud vähemalt 12 kuud, välja arvatud juhul, kui on ilmnenud uued asjaolud. Uurimiskomisjoni võib moodustada alati, kui on ilmnenud uued ja tõsised asjaolud, mis tõenäoliselt muudavad uurimise põhijäreldusi.
 2. jagu
 Üldine menetluskord
 Artikkel 5
 Vastuolud
 1. Uurimiskomisjon ei tohi uurida väidetavaid fakte, mida uurib kohus, niikaua kui asi on alles kohtumenetluses.
 2. Kui pärast uurimiskomisjoni moodustamist algatatakse väidetavate faktidega seotud kohtumenetlus, peab Euroopa Parlament uurima, kas on vajalik uurimiskomisjoni tegevus mainitud menetluse ajaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 226 peatada.
 Ajavahemikku, mil komisjoni tegevus on peatatud, ei arvestata artikli 2 lõike 3 punktis c osutatud tähtaja hulka.
 3. Kahe kuu jooksul alates uurimiskomisjoni moodustamisest või hetkest, mil Euroopa Komisjon sai teada ühe liikmesriigi vastu esitatud liidu õiguse rikkumise süüdistusest, võib Euroopa Komisjon teatada Euroopa Parlamendile, et uurimiskomisjonis käsitletava küsimuse suhtes on algatatud liidu kohtueelne menetlus. Sellisel juhul võtab uurimiskomisjon kõik vajalikud meetmed, mis võimaldavad Euroopa Komisjonil teostada täies ulatuses talle asutamislepingutega antud volitusi.
 Artikkel 6
 Menetluse avalikkus
 1. Uurimiskomisjoni menetlus ja eelkõige komisjoni poolt läbi viidavad kuulamised toimuvad avalikult.
 2. Erandina toimub menetlus kinnisel koosolekul, kui seda taotleb veerand uurimiskomisjoni liikmetest, liidu institutsioon või asutus või asjaomane riiklik ametiasutus. Juhul kui tunnistusi andev isik või ekspert esitab taotluse olla ära kuulatud kinnisel koosolekul, arutab uurimiskomisjon seda taotlust ja selle väidetavaid põhjusi kinnisel koosolekul.
 Artiklis 8 osutatud konfidentsiaalset teavet käsitletakse kinnisel koosolekul.
 Artikkel 7
 Isikud, kelle nime on uurimise käigus nimetatud
 Uurimiskomisjon teavitab iga isikut, kelle nime on uurimise käigus nimetatud, juhul kui see nimetamine võib isikut kahjustada. Uurimiskomisjon kuulab asjaomase isiku ära tema enda taotlusel.
 Artikkel 8
 Konfidentsiaalsus
 1. Teavet, mida uurimiskomisjon on saanud, kasutatakse üksnes tema ülesannete täitmiseks. Teavet ei tohi avalikustada, kui see sisaldab konfidentsiaalseid andmeid. Euroopa Parlament käsitleb ja kaitseb konfidentsiaalset teavet vastavalt oma sise-eeskirjadele, mida kohaldatakse „ELi salastatud teabele” ja salastamata „muule konfidentsiaalsele teabele”.
 2. Lõiget 1 kohaldatakse ka sellise teabe avalikustamise suhtes, mis:
 a)
 kahjustaks üksikisiku puutumatust ja eraelu kaitset, arvestades eelkõige isikuandmete kaitset käsitlevaid liidu õigusakte, või
 b)
 kahjustaks füüsilise või juriidilise isiku ärihuvide, sealhulgas intellektuaalse vara kaitset, või
 c)
 kahjustaks märkimisväärselt liidu või ühe või mitme liikmesriigi huve.
 3. Uurimiskomisjoni liikmed ja kõik teised isikud, kes on oma ametikohustuste tõttu tutvunud faktide, teabe, teadmiste, dokumentide või esemetega, mille puhul tuleb vastavalt liikmesriigis või liidu institutsioonis vastu võetud eeskirjadele järgida konfidentsiaalsuse nõudeid, on kohustatud ka pärast oma ametialase tegevuse lõppemist pidama kinni konfidentsiaalsuse nõudest ning mitte avaldama neid isikutele, kellel puuduvad vastavad volitused, või üldsusele.
 Artikkel 9
 Koostöö
 Liidu institutsioonid ja asutused ning liikmesriikide ametiasutused, tegutsedes vastavuses liidu ja siseriiklike õigusaktidega, osutavad uurimiskomisjonile abi tema ülesannete täitmisel kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega.
 Artikkel 10
 Teatised
 Kõik liikmesriikide ametiasutustele käesoleva määruse kohaldamisel edastatud teatised edastatakse läbi liikmesriikide alaliste esinduste liidu juures.
 Artikkel 11
 Uurimistulemused
 1. Uurimiskomisjon esitab lõpparuande Euroopa Parlamendile.
 2. Uurimiskomisjoni lõpparuandesse võib lisada vähemuse järeldused, kui neid toetab vähemalt veerand komisjoni liikmetest.
 3. Euroopa Parlament võib saata liidu institutsioonidele või asutustele või liikmesriikidele pädevatele asutustele edastamiseks soovitusi, mis parlament on lõpparuande põhjal vastu võtnud.
 3. jagu
 Uurimine
 Artikkel 12
 Uurimine
 1. Uurimise läbiviimiseks võib uurimiskomisjon oma volituste piires ja vastavalt artiklitele 14 kuni 18:
 —
 kuulata ära liidu institutsioonide ja liikmesriikide valitsuste liikmeid;
 —
 saada tõendeid Euroopa Liidu või liikmesriikide ametnikelt ja muudelt teenistujatelt;
 —
 saada tõendeid muudelt liidus elavatelt isikutelt;
 —
 tellida ekspertide aruandeid;
 —
 välja nõuda dokumente;
 —
 teostada kohapealset uurimist.
 2. Uurimiskomisjon võib uurimise käigus paluda abi liikmesriikide asutustelt.
 3. Kui väidetavad rikkumised või halduslik omavoli liidu õiguse rakendamisel on seotud liikmesriigi organi või asutuse võimaliku vastutusega, võib uurimiskomisjon paluda asjaomase liikmesriigi parlamendil teha uurimisel koostööd.
 Selleks võib Euroopa Parlament sõlmida parlamentidevahelisi kokkuleppeid liikmesriikide parlamentidega.
 Artikkel 13
 Kohapealsed uurimised
 Uurimiskomisjon võib vajadusel teostada uurimisi kohapeal. Kohapealsed uurimised viiakse läbi koostöös liikmesriikide ametiasutustega ja kooskõlas liikmesriikide õigusnormidega.
 Artikkel 14
 Dokumentide esitamise nõue
 1. Uurimiskomisjoni poolt liidu institutsioonidele ja asutustele adresseeritud nõude alusel esitatakse komisjonile kõik nende valduses olevad asjakohased dokumendid.
 2. Uurimiskomisjoni poolt liikmesriikide ametiasutustele adresseeritud nõude alusel esitatakse komisjonile kõik nende valduses olevad asjakohased dokumendid kooskõlas liikmesriikide õigusnormidega, arvestades Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 346 lõike 1 punktides a ja b sätestatud eeskirju.
 3. Uurimiskomisjon võib paluda mis tahes muul asjassepuutuval juriidilisel või füüsilisel isikul esitada dokumente, mida ta peab eduka uurimise seisukohast vajalikuks. Nimetatud isikud peavad täitma komisjoni palve, ilma et see piiraks nende kohustusi, mis tulenevad liidu või siseriiklikust õigusest. Kõnealustel isikutel on samad õigused, mis neil oleksid siseriikliku õiguse alusel dokumentide võetuse korral riiklike õiguskaitseasutuste poolt.
 4. Dokumentide esitamise nõudes märgitakse nõude õiguslik alus ja eesmärk, täpsustatakse, milliseid dokumente nõutakse, ning määratakse kindlaks dokumentide esitamise tähtaeg. Samuti märgitakse selles nõutud dokumentide esitamisest põhjendamatu keeldumise võimalikud tagajärjed.
 Artikkel 15
 Tunnistajad
 1. Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab mõiste „isik” füüsilist isikut, kes annab uurimiskomisjoni kuulamistel tunnistusi vastavalt käesolevale artiklile.
 Uurimiskomisjon võib paluda mis tahes liidus resideeriva isiku osalema komisjoni kuulamisel, kui see on komisjoni ülesannete täitmiseks vajalik.
 Taotlusel tuleb ära tuua asjaomase isiku ees- ja perekonnanimi ja aadress ning märkida konkreetselt, millises küsimuses ja millistel põhjustel soovib komisjon seda isikut kuulata. Komisjon edastab taotluse artikli 10 kohaselt pädevale ametiasutusele selles liikmesriigis, kus isik elab. Kooskõlas lojaalse koostöö põhimõtte ja asjakohaste õigusnormidega kutsub pädev ametiasutus isiku uurimiskomisjoni ette.
 2. Isikud peavad vastama uurimiskomisjoni liikmete küsimustele abivalmilt, täielikult ja tõeselt. Neil isikutel on sama õigus keelduda andmast tunnistusi, mis neil oleks siis, kui neid oleks kutsunud tunnistusi andma parlamendi uurimiskomisjon või sellega sarnane organ selles liikmesriigis, kus nad elavad või kus toimub kuulamine, kui asjaomases liikmesriigis sellist komisjoni või asutust ei ole.
 Isikuid teavitatakse eelnevalt nende õigustest ja kohustustest ning võimalikest tagajärgedest juhul, kui põhjendamatult keeldutakse kuulamisel osalemast, antakse valeütlusi ja isikutele altkäemaksu.
 Artikkel 16
 Liidu institutsioonide ja liikmesriikide valitsuste liikmete tunnistused
 Uurimiskomisjon võib paluda liidu institutsioonidel – välja arvatud Euroopa Liidu Kohtul – või liikmesriikide valitsustel määrata ühe või mitu oma liiget osalema uurimiskomisjoni töös, kui nende tunnistusi peetakse uuritava juhtumi põhjaliku hindamise seisukohast oluliseks ja vajalikuks.
 Esimese lõigu alusel esitatud taotluse korral määrab Euroopa Komisjon ühe või mitu uuritava juhtumi eest vastutavat komisjoni liiget uurimiskomisjoni ette ilmuma.
 Artikkel 17
 Ametnikud ja muud liidu ning liikmesriikide teenistujad
 1. Uurimiskomisjon võib paluda liidu institutsioonidel või asutustel määrata üks või mitu oma ametnikku või muud teenistujat osalema uurimiskomisjoni töös.
 Liidu institutsioonid või asutused määravad ametnikud või muud teenistujad, kellele antakse luba ilmuda uurimiskomisjoni ette.
 2. Uurimiskomisjon võib kutsuda liidu konkreetse ametniku või muu teenistuja tunnistusi andma tema ametikohustustega seotud asjas, kui komisjoni arvates on kõnealuse isiku ärakuulamine komisjoni ülesannete täitmiseks vajalik. Kui asjaomasel ametnikul või muul teenistujal ei ole Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artiklite 17 ja 19 ning Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 11 kohaselt lubatud järgida komisjoni kutset, ilmuda tunnistajana ärakuulamisele ning isiklikult anda ütlusi ja tunnistusi, siis peab loa andmisest keeldunud ametnik või ametkond ilmuma uurimiskomisjoni ette ja selgitama keeldumise põhjusi.
 3. Uurimiskomisjon võib paluda liikmesriikidel määrata ühe või mitu oma ametnikku osalema komisjoni töös.
 4. Asjaomased liikmesriigid määravad ametniku, kellele antakse luba ilmuda uurimiskomisjoni ette kooskõlas selle liikmesriigi õigusega.
 Need ametnikud võtavad sõna oma riigi valitsuse nimel ja vastavalt tema juhistele. Nad jäävad seotuks neile eelnevalt pandud kohustustega, mis tulenevad nende suhtes kehtivast õigusest.
 Kui sellisel ametnikul ei lubata anda uurimiskomisjonile tunnistusi, ilmub uurimiskomisjoni ette asjaomase liikmesriigi esindaja, kellel on volitused võtta selle liikmesriigi valitsuse nimel siduvaid kohustusi, ning selgitab keeldumise põhjusi.
 Artikkel 18
 Eksperdid
 1. Uurimiskomisjon võib otsustada tellida aruandeid ühelt või mitmelt eksperdilt. Sellekohases otsuses määratletakse ekspertide ülesanded ja seatakse tähtaeg, mille jooksul aruanne koostatakse.
 2. Eksperdid võivad anda arvamuse ainult nende punktide kohta, mis on neile sõnaselgelt arvamuse andmiseks esitatud.
 3. Eksperdi ettepanekul võib uurimiskomisjon taotleda liidus elava isiku kuulamist vastavalt artiklitele 15 kuni 17.
 4. Pärast aruande valmimist võib uurimiskomisjon korraldada eksperdi kuulamise.
 Artikkel 19
 Sanktsioonid
 1. Käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmisest keeldumine või nende kohustuste täitmata jätmise kohta tehakse ametlik märge.
 Euroopa Parlamendi president võib teha täielikult või osaliselt teatavaks ametlike märgete sisu ja korraldada teatavakstehtu avaldamise Euroopa Liidu Teatajas.
 2. Liikmesriigid tagavad, et nende siseriiklikus õiguses oleksid ette nähtud asjakohased sanktsioonid käesoleva määruse järgmiste rikkumiste eest:
 —
 põhjendamatu keeldumine nõutud dokumendi esitamisest,
 —
 isiku põhjendamatu keeldumine kuulamisel osalemisest,
 —
 valeütluste andmine ning
 —
 isikutele altkäemaksu andmine.
 Sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad ning vastama sanktsioonidele, mis on kehtestatud samasuguste rikkumiste eest seoses liikmesriikide parlamentide uurimiskomisjonide tööga.
 3. Kui isikut kahtlustatakse põhjendatult lõikes 2 osutatud rikkumise toimepanemises, algatab liikmesriik, kus on kõnealuse isiku elukoht, tema suhtes siseriikliku õiguse alusel asjakohase menetluse.
 Artikkel 20
 Kulud
 Liidu institutsioonid ja asutused kannavad oma liikmete ja ametnike või muude teenistujate reisi- ja majutuskulud. Muude uurimiskomisjoni ette ilmunud isikute reisi- ja majutuskulud hüvitab Euroopa Parlament kooskõlas ekspertide kuulamise ülemmääradega.
 4. jagu
 Lõppsätted
 Artikkel 21
 Kehtetuks tunnistamine
 Otsus 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ tunnistatakse kehtetuks.
 Artikkel 22
 Jõustumine
 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Määrust kohaldatakse alates ... (6).
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 ...,
 Euroopa Parlamendi nimel
 president
 (1) ELT ...
 (2) ELT ...
 (3) EÜT L 78, 6.4.1995, lk 1.
 (4) Otsus liidetud kohtuasjades 281, 283–285 ja 287/85: Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaad, Taani ja Ühendkuningriik vs. komisjon (EKL 1987, lk 3203, punkt 28).
 (5) EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.
 (6) Väljaannete talitus: palun sisestada kuupäev, mis saabub kaksteist kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.