type: other

text:
Download "SIILINJÄRVEN KUNTA Henkilöstökertomus 2013"
 1 SIILINJÄRVEN KUNTA Henkilöstökertomus 2013 Johtoryhmä Yhteistyötoimikunta Tarkastuslautakunta Khall Kvalt2 3 Sisällys 1 Esipuhe Henkilöstöresurssit Henkilöstön määrä ja rakenne Työ- ja virkavapaat Yleisimmät ammattinimikkeet Henkilöstön sukupuolijakauma Henkilöstön ikärakenne Yhteenveto Vaihtuvuus ja rekrytointi Henkilöstön eläköityminen Henkilöstön osaaminen ja sen kehittäminen Työhyvinvointi Työterveyshuolto Varhainen tuki ja sairauspoissaolot Työsuojelu ja työtapaturmat Työhyvinvointikysely Henkilöstökustannukset Kannustaminen ja palkitseminen Palkat ja palkkiot vuonna Henkilöstökertomuksen tunnuslukuja Johtopäätökset... 214 1 Esipuhe Vuoden 2013 henkilöstökertomuksessa tehdään katsaus mm. henkilöstömääriin, virka- ja työvapaisiin, vaihtuvuuteen, osaamisen kehittämiseen sekä työhyvinvointiin. Tämän vuosittaisen raportoinnin ohella johtoryhmä seuraa kuukausittain vakinaisen ja määräaikaisen henkilöstön määriä sekä sairauspoissaoloja koko kunnan ja palvelualueiden tasolla. Siilinjärven kuntastrategian yhtenä viidestä tavoitteesta on osaava, hyvinvoiva ja sitoutunut henkilöstö. Tavoitteeseen pääsy ja arviointi vaativat, että kunnassa on käytössä toimivia välineitä seurannan tueksi. Henkilöstökertomus on yksi väline tähän. Vuoden 2013 alusta aloitti Siilinjärven kunnan uusi organisaatio. Suurimmat muutokset tapahtuivat sosiaali- ja terveys-, sivistys sekä talous- ja tukipalveluiden alueilla. Liikelaitos Siiliset peruspalvelukeskus purkaantui ja Siilinjärven kunnan oma sosiaali- ja terveyspalveluiden palvelualue aloitti toimintansa. Varhaiskasvatus siirtyi sosiaali- ja terveyspalveluista sivistyspalveluihin, josta tuli henkilöstömäärältään suurin palvelualue (47 % henkilöstöstä). Talous- ja tukipalveluihin tuli puhtaus- ja ruokapalvelut tulosalue, johon koottiin aikaisempi laitoshuolto sosiaali- ja terveyspalveluista, siivous teknisistä palveluista sekä ateriapalvelut sivistyspalveluista. Organisaatiomuutoksista johtuen vertailu edellisten vuosien tietoihin onnistuu vain osittain. Henkilöstökertomusta on tekstiosioiden osalta hieman kevennetty ja loppuun on lisätty johtopäätökset luku. Näillä muutoksilla toivotaan lisättävän kertomuksen helppolukuisuutta. Henkilöstökertomuksen tavoitteena on tarjota tietoa strategisen henkilöstöjohtamisen sekä henkilöstöpolitiikan kehittämiseksi. Henkilöstökertomus on tarkoitettu johdon, poliittisten päätöksentekijöiden sekä kaikkien työyhteisöjen ja työntekijöiden käyttöön. Henkilöstön määrä oli 1446, joista määräaikaisia oli 311. Keskiverto Siilinjärven kunnan työntekijä on 45-vuotias nainen, jolla on vakituinen työpaikka lähihoitajana. Tämä vastaa yleensäkin keskiverto kuntatyöntekijää. Valtuustotason strategisena tavoitteena ollut sairauspoissaolojen vähentäminen 10 prosentilla edellisen vuoden tasosta toteutui, sillä sairauspoissaolot vähenivät 16,7 kalenteripäivästä 14,7 päivään. Sairauspoissaolojen hallinnan ja seurannan parantamista varten otettiin 2013 vuoden alusta käyttöön Populus tietojärjestelmään poissaolohälytys esimiehille. Kevan Työhyvinvointikysely toteutettiin ensimmäisen kerran vuonna 2011 ja vuoden 2014 keväällä tehtiin vastaava uusintakysely. Vuoden 2011 ja 2014 tuloksia verrattaessa huomataan pientä kehitystä myönteiseen suuntaan. Siilinjärven kunnan henkilöstön työhyvinvointi on huomattavasti Kevan kyselypalvelun vertailuorganisaatioita paremmalla tasolla. Ilahduttavaa on, että vuonna 2014 Siilinjärven kyselyyn vastaajista 87 % suosittelisi työpaikkaansa tuttavalleen. Kyselyn pohjalta tehdään ensin työyksiköiden kehittämissuunnitelmat, sitten tulos- ja palvelualueiden suunnitelmat sekä päivitetään koko kunnan työhyvinvoinnin kehittämissuunnitelma. Johanna Antikainen, vs. henkilöstöpäällikkö 3 5 2 Henkilöstöresurssit 2.1 Henkilöstön määrä ja rakenne Taulukko 1. Henkilöstön määrä palvelualueittain v Palvelualue vakinaiset määräaikaiset määräaikaisista yhteensä v työllistettyjä Konserni- ja maankäyttöpalvelut Sivistyspalvelut Sosiaali- ja terveyspalvelut Talous- ja tukipalvelut Tekniset palvelut Yhteensä Siilinjärven kunnan henkilöstömäärä oli 1446 henkilöä, joista vakinaisia 1135 henkilöä, mikä on 78,5 % koko henkilöstöstä. Henkilömäärien tarkastelu vuoden viimeisen päivän tilanteen mukaisena antaa poikkileikkauskuvan tuon päivän henkilöresursseista. Yhteensä luku kuvaa voimassa olevien palvelussuhteiden määrää. Vakinaisen henkilöstön lukumäärään sisältyvät myös kaikki ne, joilla oli toistaiseksi voimassa oleva palvelussuhde, mutta jotka olivat palkallisella tai palkattomalla virka- ja työvapaalla. Vakinainen henkilö, joka hoitaa kunnassa toisen henkilön sijaisuutta, tilastoidaan vakinaiseksi, koska alkuperäinen palvelussuhde on toistaiseksi voimassa oleva. Konserni- ja maankäyttöpalvelut 2 % Sosiaali- ja terveyspalvelut 32 % Talous- ja tukipalvelut 14 % Tekniset palvelut 5 % Sivistyspalvelut 47 % Kuvio 1. Koko henkilöstön jakauma palvelualueittain prosentteina 6 Henkilötyövuodet Henkilöresurssit henkilötyövuosina v HTV1 HTV2 HTV3 Vakinaiset Määräaikaiset Yhteensä HTV1 = poissaoloja ei huomioitu, HTV2 = palkattomat poissaolot huomioitu, HTV3 = kaikki poissaolot huomioitu Kuvio 2. Henkilöresurssit henkilötyövuosina v Henkilömäärä vaihtelee vuoden mittaan, joten vuoden viimeisen päivän henkilömäärien vertailua paremman vertailuluvun käytettävissä olleista henkilöresursseista antaa laskelma henkilötyövuosista. Osan vuotta kestäneet tai osa-aikaiset palvelussuhteet on muutettu vuosityöntekijöiksi eli henkilötyövuosiksi. Lisäksi vain osan vuotta palvelussuhteessa olleen tai osan vuotta palkkaa saaneen työ lasketaan suhteessa koko vuoden työpäiviin. Yhden henkilötyövuoden määrä on enintään yksi, jolloin ei ylitöitä eikä muullakaan tavoin tehtyä normaalin työajan ylittävää työaikaa oteta laskennassa huomioon. Koko henkilöstöstä työllistetyt mukaan lukien kokoaikaisia oli 1261 henkilöä (87,2 %) ja osaaikaisia 185 henkilöä (12,8 %). Naisista kokoaikaisia oli 1047 henkilöä (88,1 %) ja miehistä 214 henkilöä (83,3 %). Osa-aikaisuuden syynä voi osa-aikaisen viran tai tehtävän hoitamisen lisäksi osa-aikaeläke, osatyökyvyttömyyseläke, osittainen hoitovapaa, osittainen sairausloma tai henkilön oma pyyntö. 5 7 Koko- ja osa-aikaiset kokoaikaiset osa-aikaiset Kuvio 3. Koko- ja osa-aikaiset koko henkilöstöstä vuosina Työ- ja virkavapaat Taulukko 2. Työ- ja virkavapaat vuosina Virka- ja työvapaat hlö kpv hlö kpv hlö kpv Perhevapaat Bonusvapaa Vuorotteluvapaa Palveluaikavapaa Opintovapaa Työtapaturma Kuntoutustuki Kuntoutus Perhevapaisiin sisältyy sekä palkallisia (esim. palkallinen äitiysvapaa) että palkattomia (esim. hoitovapaa, vapaa pakottavista perhesyistä) vapaita. Bonusvapaa on harkinnanvarainen palkaton vapaa, jota tarjotaan henkilöstölle säästötarkoituksessa. Bonusvapaan ajaksi ei saa palkata sijaista. Vuorotteluvapaa on aina palkatonta. Palveluaikavapaa on henkilöstön huomioimista, kun Siilinjärven kunnan palvelua on kertynyt 20, 30 tai 40 vuotta. Vuoden 2013 palveluaikavapaiden määrä on huomattavan iso, koska etuus otettiin käyttöön takautuvasti siten, että vuonna 2013 vapaat saivat myös vuosina vastaavat palveluvuodet saavuttaneet. 68 2.3 Yleisimmät ammattinimikkeet Taulukko 3. Yleisimmät ammattinimekkeet, vakinainen henkilöstö Nimike Miehet Naiset Yhteensä lähihoitaja lastenhoitaja perusopetuksen luokanopettaja perusopetuksen lehtori sairaanhoitaja lastentarhanopettaja perhepäivähoitaja koulunkäynninohjaaja toimistosihteeri ravitsemistyöntekijä siivooja laitoshuoltaja terveydenhoitaja terveyskeskuslääkäri sosiaalityöntekijä perusopetuksen erityisluokanopettaja ohjaaja lukion lehtori kunnaneläinlääkäri kolmiperhehoitaja maaseutuasiamies Henkilöstön sukupuolijakauma Kunnalliset virka- ja työehtosopimukset takaavat tasa-arvoiset ja oikeudenmukaiset palvelussuhteen ehdot. Kuntatyönantajan teettämän tutkimuksen mukaan miehet ja naiset kokevat olevansa tasa-arvoisessa asemassa kunnallisilla työpaikoilla. Tutkimuksen mukaan myös miesten ja naisten palkkaerot ovat kunta-alalla pienemmät kuin yksityisellä sektorilla. Koko kunnan henkilöstömäärästä naisia oli 1135, mikä on 78,5 % (v ,0 %). Naisten määrän väheneminen selittyy Siiliset yhteistoiminta-alueen purkautumisesta. Kuntatyönantajan mukaan koko Suomen kunta-alan henkilöstöstä 80 % on naisia. 7 9 Keskiarvo Yhteensä Miehet Naiset Määräaikaiset Vakinainen Kuvio 4. Henkilöstön sukupuolijakauma Henkilöstön ikärakenne Siilinjärven kunnan koko henkilöstön keski-ikä oli 45,0 vuotta, kun koko kuntasektorin valtakunnallinen keski-ikä oli 45,6 vuotta. Henkilöstön keski-ikä 50,00 40,00 30,00 20,00 10,00 0,00 Nainen Mies Yhteensä Vakinainen 46,30 48,10 46,62 Määräaikainen 38,76 41,35 39,19 Yhteensä 44,66 46,74 45,03 Kuvio 5. Henkilöstön keski-ikä Vakinaisista yli 40-vuotiaita oli vuoden 2013 lopussa 839 henkilöä eli 73,9 % ja yli 50-vuotiaita 42,7 %. Yli 40-vuotiaiden naisten osuus vakinaisesta henkilöstöstä oli 59,3 % (v.2012, 61,0 %). 8 10 Naiset Miehet Kaikki Kuvio 6. Vakinainen henkilöstö ikäryhmittäin Palvelualueittaisessa vertailussa yli 40-vuotiaiden osuus palvelualueen vakinaisesta henkilöstöstä vuoden 2013 lopussa oli korkein konserni- ja maankäyttöpalveluissa 88 %. Teknisissä ja talous- ja tukipalveluissa vastaava luku oli noin 80 %, sosiaali- ja terveyspalveluissa 74 % ja sivistyspalveluissa 70 % KONSERNI- JA MAANKÄYTTÖ SIVISTYSPALVELUT SOSIAALI- JA TERVEYSPALVELUT TALOUS-JA TUKIPALVELUT TEKNISET PALVELUT Kuvio 7. Vakinaisen henkilöstön ikärakenne palvelualueittain11 2.6 Yhteenveto Koko henkilöstön määrä oli 1446, josta vakinaisten osuus 78,5 % (1135). Henkilötyövuosina mitattuna koko kunnassa oli kertomusvuonna vakinaista henkilöresurssia 1075 henkilötyövuotta. Sivistyspalveluissa oli lähes puolet henkilöstöstä (47 %). Naisten osuus koko henkilöstöstä oli 78,5 %. Vakinaisista yli 40-vuotiaita oli 73,9 % ja yli 50-vuotiaita oli 42,7 %. Vanhuuseläkkeelle vuonna 2013 jäi 36 henkilöä. 3 Vaihtuvuus ja rekrytointi Taulukko 4. Vaihtuvuus v Henkilöiden lukumäärä Vakinainen henkilöstö Lähtövaihtuvuus 69 - Poislähteneet vakituiset työntekijät 30 - Eläkkeelle jääneet vakituiset työntekijät 39 Vaihtuvuusprosentti 6,08 % Sisäisenä siirtona eri virkaan tai tehtävään siirtyi vuoden aikana 33 henkilöä (2,9 %). Taulukko 5. Rekrytoinnit Kuukausi Avoimet työpaikat Työsuhde Virkasuhde Hakijoita tammikuu helmikuu maaliskuu huhtikuu toukokuu kesäkuu heinäkuu elokuu syyskuu lokakuu marraskuu joulukuu Yhteensä12 Taulukko 6. Rekrytoinnit palvelualueittain Avoimet työpaikat Työsuhde Virkasuhde Palvelualue Konserni- ja maankäyttö Sivistyspalvelut Sosiaali- ja terveyspalvelut Talous- ja tukipalvelut Tekniset palvelut Yhteensä Taulukko 7. Koululaisten ja opiskelijoiden osuus hakijoista Kuukausi Avoimet työpaikat Työsuhde Virkasuhde Hakijoita Koululaiset Opiskelijat Yhteensä Taulukko 8. Hakijoiden ikäjakauma Hakemuksia yli Kuntarekry -järjestelmän käyttöönoton jälkeen on voitu tilastoida rekrytoinnit avoimien työpaikkojen määränä kuukausittain ja saatu hakijamäärät jokaiseen rekrytointiin. Vuoden aikana saatiin 124 avoimeen työpaikkaan 1844 hakemusta (vuonna työpaikkaan 1647 hakemusta). Kuntarekryn käyttöönoton jälkeen hakijoiden määrä on lisääntynyt ja hakijat ovat olleet laajemmalti koko valtakunnan alueelta. Koululaisten ja opiskelijoiden 36 kesätyöpaikkaan oli 630 hakijaa. Rekrytoinnissa on mukana vakinaisten lisäksi myös pidempiaikaisia määräaikaisuuksia. 4 Henkilöstön eläköityminen Kunta-alan eläketurva uudistui vuoden 2005 alusta. Uudistuksen jälkeen ei ole olemassa varsinaista eläkeikää. Vanhuuseläkkeelle voi jäädä joustavasti vuoden välillä. Jos työntekijä on tuolloin valinnut vanhan ammatillisen eläkeikäjärjestelmän ja vanhuuseläkeikä on alle 63 vuotta, alempi eläkeikä säilyy edelleen. Eläkkeelle siirtyneeksi katsotaan henkilö, jonka omaan työuraan perustuva eläke (muu kuin osaaikaeläke tai perhe-eläke) alkoi tilastovuonna. Osa-aikaeläkettä ei lueta eläkkeelle siirtyneisiin. Osa-aikaeläkkeellä oleva henkilö siirtyy eläkkeelle vasta sitten, kun hän siirtyy jollekin muulle omaan työuraan perustuvalle eläkkeelle useimmiten vanhuuseläkkeelle. 1113 Taulukko 9. Alkaneet eläkkeet vuosina Eläkelaji Vanhuuseläke Työkyvyttömyyseläke Yhteensä Taulukko 10. Alkaneet muut Kevan myöntämät tuet Muut Kuntoutustuki Osatyökyvyttömyyseläke Osa-aikaeläke Yhteensä Työnantaja maksaa työkyvyttömyyseläkkeelle jääneestä työntekijästä nk. varhemaksua 36 kuukauden ajan, joka voi jakautua neljän vuoden ajalle. Kevan esimerkkilaskelmassa 50-vuotiaasta työkyvyttömyyseläkkeelle jäävästä sairaanhoitajasta kunta maksaa varhemaksua noin Varhemaksu kannustaa työnantajaa tukemaan henkilöstön työkykyä ja miettimään uudelleensijoittamista, mikäli henkilö ei selviä omassa tehtävässään terveydellisistä syistä. Osatyökyvyttömyyseläkkeestä varhemaksua ei tule Eläkepoistumaennuste on laskettu vakinaisista virka- ja työsuhteisista, jotka ovat olleet KuEL tai VaEL-vakuutettuina. Ennusteessa arvioidaan ainoastaan vanhuuseläkkeelle siirtyvien määrää palvelualueittain ja se perustuu Kevan tietoihin henkilöistä, jotka saavuttavat yksilöllisen vanhuuseläkeiän vuosina Taulukko 11. Eläkepoistumaennuste vuosille Palvelualueet Konserni- ja maankäyttöpalvelut Sivistyspalvelut Sosiaali- ja terveyspalvelut Talous- ja tukipalvelut Tekniset palvelut Kaikki yhteensä Henkilöstön osaaminen ja sen kehittäminen Osaamisen johtaminen on avainasemassa, kun halutaan varmistaa kuntastrategian päämääränä oleva osaava ja motivoitunut henkilöstö. Henkilöstön kehittämisellä puolestaan tarkoitetaan kaikkia niitä toimintoja, joilla sovitetaan yhteen henkilöstön osaamista ja tehtävän vaatimuksia. Näitä ovat henkilöstökoulutuksen (jatko-, täydennys- ja uudelleenkoulutus) lisäksi mm. erilaiset työssä oppimisen tavat, kehityskeskustelut ja perehdyttäminen. 1214 Vuoden 2014 alusta astui voimaan laki taloudellisesti tuetusta koulutuksesta ja laki koulutuksen korvaamisesta. Näistä puhutaan nk. kolmen päivän koulutusoikeutena. Lait eivät turvaa työntekijälle subjektiivista oikeutta koulutukseen, mutta laki kannustaa työnantajia ammatillisen osaamisen kehittämiseen siten, että työnantaja saa osittaista korvausta koulutukseen käytettyjen työpäivien palkkakulujen osalta. Korvauksen maksamista varten koulutusta on seurattava työntekijäkohtaisesti, koska koulutuskorvausta maksetaan enintään kolmelta päivältä / työntekijä. Koulutuskorvauksen saaminen edellyttää organisaation koulutussuunnitelman laatimista. Henkilöstön ammatillista osaamista ylläpidetään ja kehitetään palvelualueiden ja työyksiköiden omilla talousarviomäärärahoilla. Kunnan koulutustyöryhmä suunnittelee henkilöstölle yhteistä koulutusta. Painopisteenä vuonna 2013 oli edelleenkin esimiesten valmennus. Yhteistä koulutusta järjestettiin euron määrärahalla. Aiheina olivat mm. työn ilo ja imu, KVTES, Populus - käyttäjäkoulutus, talouden ja palvelujen kehittäminen sekä työyhteisötaidot. Kertomusvuonna jatkettiin esimiesiltapäivien järjestämistä. Osallistujien määrä yhteisissä koulutuksissa ja esimiesinfoissa oli 530 henkeä ja keskiarvo koulutuksista annetuista palautteista oli hyvä eli 3,77 (asteikkona 0-5). Syksyllä 2013 käynnistettiin kokeilu esimiesten vertaisryhmistä. Omaehtoista koulutusta tuettiin kertomusvuonna noin eurolla. Tukea myönnettiin 28 henkilölle. Alkuvuodesta 2014 otettiin käyttöön sähköinen kehityskeskustelulomake Populus-tietojärjestelmään, jossa voidaan seurata käytyjen keskustelujen määriä. Työsykekyselyyn 2014 vastanneista 83 % ilmoitti käyvänsä vuosittain esimiehen kanssa etukäteen suunnitellun kehityskeskustelun. Taulukko 12. Henkilöstön koulutuspäivät vuosina Koulutusmuoto Koulutuspäiviä (kpv) Koulutuspäiviä (kpv) Koulutuspäiviä (kpv) Työn edellyttämä koulutus Täydennyskoulutus (sis. lakisääteisen ja sotetäydennyskoulutus) Luottamusmies-, yhteistoiminta- ja työsuojelukoulutus Oppisopimuskoulutus palkallinen15 6 Työhyvinvointi Kuvio 8. Työhyvinvointitoiminnan kokonaisuus Työhyvinvoinnin tärkeitä tekijöitä ovat työkyky, turvallinen ja terveellinen työympäristö, toimiva työyhteisö, osaaminen, hyvä esimiestyö ja oikeudenmukainen johtaminen sekä työn mielekkyys ja tuloksellisuus. Aikaisemmin työhyvinvointi on usein mielletty kapea-alaisena tyky -toimintana, jossa korostuvat työstä erilliset toiminnot ja tapahtumat. Moderni käsitys korostaa työhyvinvoinnin syntyvän ennen kaikkea työssä ja työtä tekemällä. Työsuojelu on osa työhyvinvointitoimintaa. Siilinjärven kunnan työhyvinvointitoiminnassa halutaan tuoda esille kuormitustekijöiden lisäksi myös voimavaratekijöitä. Ne ovat niitä positiivisia ja hyviä asioita niin itsessä työntekijänä, työssä, työyhteisössä ja organisaatiossa, joista kannattaa iloita. Ne antavat voimia ja työn iloa sekä tasapainottavat työn kuormitustekijöitä. Työhyvinvointitoiminnan tulee olla läpäisevänä periaatteena organisaation kaikilla tasoilla. Siilinjärvellä työhyvinvointi näkyy jo kuntastrategiassa, jossa yhtenä strategisena tavoitteena on osaava, hyvinvoiva ja motivoitunut henkilöstö. Työhyvinvointi on poliittisten päättäjien, johdon, lähiesimiesten ja kaikkien organisaatiossa työskentelevien yhteinen haaste, jossa jokaisella on tärkeä rooli oman, työyhteisön ja koko organisaation työhyvinvoinnin ylläpidossa ja kehittämisessä. Siilinjärven kunnan työhyvinvoinnin kehittämissuunnitelma on laadittu valtuustokaudelle Suunnitelman toimeenpano-osaa täydennetään vuosittain. 1416 Taulukko 13. Työhyvinvointitoiminta euroina Työnantajan tuki keskitetyistä määrärahoista mm. Työterveyshuolto (netto) Keskitetty henkilöstökoulutus (sis. ea -kurssit) Työpaikkaruokailun tuki Liikunta- ja kulttuurisetelit Merkkipäivämuistamiset Liikunta (ryhmät, alennukset, tapahtumat) Omaehtoisen koulutuksen tuki Työyhteisöjen tyhy-hankkeet Tuliniemi (sähkö ja tarvikkeet, ei sis. kiinteistön huoltoa) Yhteensä Yllä olevan lisäksi mm. työyhteisöjen virkistystoimintaan osoitettiin 25 euroa/työntekijä. Suurin sijoitus työhyvinvointitoimintaan on työterveyshuollon kautta. 6.1 Työterveyshuolto Siilinjärven kunta tarjoaa työntekijöilleen lakisääteisen ehkäisevän ja työkykyä ylläpitävän toiminnan (mm. työhöntulo- ja määräaikaistarkastukset sekä työpaikkakäynnit) lisäksi myös yleislääkäritasoisen sairaanhoidon. Työterveyshuollon kustannuksia ei voida vertailla edellisiin vuosiin, sillä ne sisältävät Siiliset yhteistoiminta-alueen kustannukset. Työntekijäkohtaiset kustannukset sen sijaan ovat vertailukelpoisia. Siinä on tapahtunut pientä laskua, kun vuonna 2012 nettokustannukset työntekijää kohtaan olivat 170 ja vuonna Nettokustannukset kertovat tilanteen Kelalta saadun korvauksen jälkeen. Työterveyshuollon korvausluokka I (ehkäisevä toiminta) osuus oli 32,1 % ja korvausluokka II (sairaanhoito) 67,9 %. Taulukko 14. Työterveyshuollon kustannukset vuosina Työterveysmenot v v v v v v Brutto / Brutto / Brutto / Netto Netto Netto Yhteensä Taulukko 15. Keskimääräiset työterveyshuollon kustannukset / työntekijä vuosina Työterveysmenot / työntekijä v v v v v v Brutto / Brutto / Brutto / Netto Netto Netto Yhteensä17 6.2 Varhainen tuki ja sairauspoissaolot Varhaisen tuen mallin perusajatus on havaita mahdollisimman varhaisessa vaiheessa oireet ja sairaudet. Tällöin voidaan käynnistää oikea-aikaisesti ja ennakoiden hoito ja kuntoutustoimet sekä mahdolliset työolojen korjaukset. Varhaiseen tukeen liittyy sairauspoissaolojen seuranta. Siilinjärven kunnassa on sovittu, että esimies ja työntekijä käyvät yhteisen työkykykeskustelun, mikäli sairauspoissaoloja on 12 kuukauden aikana yli viisi kertaa tai yhtäjaksoisesti 15 päivää. Lisäksi sairausvakuutuslain uudistuksen myötä työnantajalle tuli velvoite ilmoittaa työterveyshuoltoon, kun työntekijällä on 30 sairauspäivää kalenterivuoden aikana. Esimiehen ja työntekijän varhaisen tuen keskustelussa selvitetään, mikä osuus työhön liittyvillä tekijöillä on sairastamiseen ja mitä konkreettisia toimia tekemällä työkykyä voidaan edistää. tarvittaessa järjestetään yhteisneuvottelu työterveyshuollossa. Sairauspoissaolojen hallinnan parantamista ja seurantaa varten otettiin käyttöön Populustietojärjestelmään poissaolohälytys esimiehille. Kun varhaisen tuen ohjeen sairauspoissaolorajat täyttyvät, lähettää järjestelmä esimiehelle sähköpostitse muistutuksen tarkistaa tilanne yhteistyössä työntekijän kanssa. Esimies käy merkitsemässä Populukseen, onko työntekijän kanssa käyty varhaisen tuen keskustelu ja mitä toimia asiassa tehtiin tai sovittiin. Poissaolohälytys otettiin käyttöön alkaen. Poissaolohälytys auttaa esimiehiä sairauspoissaolojen seurannassa ja tuottaa tietoa myös koko kunnan tasolle esim. varhaisen tuen keskustelujen määrästä. Vuonna 2013 käytiin 120 henkilön kanssa varhaisen tuen keskustelu. Koko henkilöstön sairauspoissaolomäärä oli vuonna 2013 yhteensä kalenteripäivää. Keskimääräinen sairastavuus ilmaistaan vuotuisena sairauspoissaolopäivien määränä (kalenteripäivinä) keskimääräistä vakinaista henkilöstöä kohden. Luvut eivät sisällä tapaturmien aiheuttamia sairauspoissaoloja. Kunnan vakinaisesta henkilöstöstä 37,7 %:lla ei ollut lainkaan sairauspoissaoloja. Taulukko 16. Vakinaisen henkilöstön keskimääräinen sairastavuus vuosina Sairastavuus keskimäärin Vakinaisen henkilöstön sairastavuus keskimäärin (kpv/hlö/v) 16,8 16,7 14,7 Sairauspoissaolot yhteensä (kpv) Vakinainen henkilöstö, jolla ei ole sairauspoissaoloja (%) 33,8 % 36,3 % 37,7 % Keskimääräinen vakinainen henkilöstö (lkm) Yhteensä koko kunnan vakinaisen henkilöstön sairauspoissaolot olivat 14,7 kalenteripäivää. Vastaava luku vuonna 2012 oli 16,7 kalenteripäivää. Keskimääräisessä vakinaisen henkilöstön sairastavuudessa saavutettiin tulostavoitteena ollut 10 prosentin vähennystavoite. Keskimäärin määräaikaisen henkilöstön sairauspoissaolot koko kunnassa olivat 2,7 kalenteripäivää. (vuonna ,0) 16 18 Taulukko 17. Vakinaisen henkilöstön keskimääräinen sairastavuus palvelualueittain vuosina 2013 Konserni- ja maankäyttöpalvelut Tammi Helmi Maalis Huhti Touko Kesä Heinä Elo Syys Loka Marras Joulu Sairauspoissaolot, kpv/vakit.työntekijä/vuosi, enn. 4,3 5,5 5,0 3,8 3,0 4,2 5,1 4,5 4,3 3,9 3,9 4,7 Talous- ja tukipalvelut Tammi Helmi Maalis Huhti Touko Kesä Heinä Elo Syys Loka Marras Joulu Sairauspoissaolot, kpv/vakit.työntekijä/vuosi, enn. 14,0 14,6 13,6 15,1 16,0 15,8 15,1 14,4 15,3 15,4 15,5 15,5 Sivistyspalvelut Tammi Helmi Maalis Huhti Touko Kesä Heinä Elo Syys Loka Marras Joulu Sairauspoissaolot, kpv/vakit.työntekijä/vuosi, enn. 14,7 16,6 16,2 16,1 15,5 14,0 12,8 12,7 12,9 13,0 12,9 12,8 Sosiaali- ja terveyspalvelut Tammi Helmi Maalis Huhti Touko Kesä Heinä Elo Syys Loka Marras Joulu Sairauspoissaolot, kpv/vakit.työntekijä/vuosi, enn. 22,6 19,7 18,8 17,1 16,1 15,9 15,7 15,9 16,4 16,8 16,6 16,8 Tekniset palvelut Tammi Helmi Maalis Huhti Touko Kesä Heinä Elo Syys Loka Marras Joulu Sairauspoissaolot, kpv/vakit.työntekijä/vuosi, enn. 18,4 16,8 16,4 18,3 19,8 20,8 19,7 19,9 19,2 19,0 18,7 17,9 Sairauspoissaolot pituuksien mukaan Kalenteripäivät yhteensä Kpv 181- Kpv Kpv Kpv Kpv 4-10 Kpv Kpv 1-3 Kpv 4-10 Kpv Kpv Kpv Kpv 181- Kalenteripäiv ät yhteensä Kaikki Miehet Naiset Kuvio 9. Vakinaisen henkilöstön sairauspoissaolot poissaolojaksojen pituuden mukaan v19 Taulukko 18. Sairauksien, työtapaturmien ja kuntoutuksen poissaolot vuosina Poissaolon syyt Kalenteripäivät 2011 koko henkilöstö vak.henkilöstö yht. Sairauspoissaolot Työtapaturmat Kuntoutus Yhteensä Poissaolon syyt Kalenteripäivät 2012 koko henkilöstö vak.henkilöstö yht. Sairauspoissaolot Työtapaturmat Kuntoutus Yhteensä Poissaolon syyt Kalenteripäivät 2013 koko henkilöstö vak.henkilöstö yht. Sairauspoissaolot Työtapaturmat Kuntoutus Yhteensä Työsuojelu ja työtapaturmat Työsuojeluvaaleissa syksyllä 2013 valittiin kaudelle työsuojeluvaltuutetuiksi Anne Bruun, Juha Roivainen, Harri Ruotsalainen, Päivi Viljakainen ja Johanna Martikainen sekä heille ensimmäiset ja toiset varavaltuutetut. Työsuojelupäällikön tehtävät sisältyvät työhyvinvointipäällikön tehtävänkuvaan. Taulukko 19. Työtapaturmailmoituksien lukumäärä palvelualueittain vuonna 2013 Palvelualue v Konserni- ja maankäyttöpalvelut 2 Talous- ja tukipalvelut 27 Sivistyspalvelut 31 Tekniset palvelut 2 Sosiaali- ja terveyspalvelut 33 Yhteensä Yllä olevan taulukon tapaturmien määrät perustuvat vakuutusyhtiöön tehtyihin tapaturmailmoituksiin. Kirjatuista työtapaturmista ei ole välttämättä aiheutunut kustannuksia tai sairauspäiviä. Työtapaturmista sattui työssä tai työpaikalla 71, työmatkalla 21 ja ammattitautiepäilyjä oli yksi. Erityisesti työmatkatapaturmien määrä on huolestuttava ja niiden määrä kasvoi seitsemällä edelliseen vuoteen verrattuna. Toisaalta työmatkatapaturmiin työnantajan on vaikea vaikuttaa. Vakavilta työtapaturmilta onneksi vältyttiin. Yleisimmät aiheutuneet vammat olivat sijoiltaanmeno (n=34), haava 95 1820 (n=20) ja tärähdys (n=20). Vakuutusyhtiö korvasi 426 sairauspäivää ja tapaturmakorvaukset olivat yhteensä Työhyvinvointikysely 2014 Siilinjärven kunta pääsi mukaan Kevan Työhyvinvointisyke kyselyyn vuonna 2011 ja uusintakyselyyn vuonna Tässä vuoden 2013 henkilöstökertomuksessa esitetään lyhyt yhteenveto kyselystä, vaikka se toteutettiin helmikuussa vuonna Tulosten voidaan kuitenkin katsoa kuvaavan toimintaa myös edelliseltä vuodelta. Teemoina olivat johtaminen, työyhteisön toimivuus, työolot ja osaaminen sekä omat voimavarat ja työssä jaksaminen. Lisäksi Siilinjärven valitsemat kysymykset liittyivät sisäiseen viestintään ja yhteistyöhön, työssä jaksamisen tukemiseen, väkivaltaan ja kiusaamiseen sekä ylitöiden tekemiseen. Kyselyyn vastasi 911 työntekijää eli kyselyn vastausprosentti oli 74,4 %, mikä on erittäin hyvä. Vastauksissa paljon myönteistä mm. Koko kunnan vastauksissa Siilinjärven kunnan henkilöstön työhyvinvointi on huomattavasti vertailuorganisaatioita korkeammalla tasolla Siilinjärven kunnan vastaajista 87 % on valmis suosittelemaan nykyistä työpaikkaa tuttavalleen (vuonna %) 76 % ilmoittaa oman työtyytyväisyytensä melko tai erittäin hyväksi (vuonna %) 80 % pitää oman työyhteisönsä ilmapiiriä melko tai erittäin hyvänä Työtehtävänsä mielekkäänä kokee 83 % vastaajista Työyhteisöjen vahvuutena nousee avun ja tuen saaminen työkavereilta Suhteessa vertailuorganisaatioihin Siilinjärven kunnan esimiestyö näyttäytyy tulosten perusteella esimerkillisenä Kehittämiskohteita Esimiestyöskentely arvioidaan useassa yksikössä hyvälle tasolle, mutta toisaalta 19 % vastaajista arvioi, että saa esimieheltään huonosti palautetta onnistumisestaan. Työnantajan palkitsemistapojen kannustavuus arvioidaan 39 % vastauksissa melko tai erittäin huonoksi. Lisäksi ongelmia koetaan alimitoitetuissa henkilöstö- ja ryhmäkokoresursseissa. Kysely on pohjatietoa ja lähtölaukaus varsinaisille kehittämistoimille. Työsyke-kysely kytkeytyy kaikkeen muuhun kehittämiseen, eikä ole ainoastaan erillinen työhyvinvoinnin kehittämistoimi. Prosessi rakennettiin tarkoituksellisesti alhaalta ylöspäin niin, että ensin tehdään työyhteisöjen kehittämissuunnitelmat ja vasta tämän jälkeen tulos- ja palvelualueiden suunnitelmat. Näiden perusteella päivitetään koko kunnan työhyvinvoinnin kehittämissuunnitelma. Vuoden 2014 henkilöstökertomuksessa kuvataan niitä toimia, mitä tehtiin tämän työhyvinvointikyselyn perusteella. 1921 7 Henkilöstökustannukset 7.1. Kannustaminen ja palkitseminen Henkilökohtainen harkinnanvarainen lisä on kannustavan palkitsemisen muoto, jota voidaan myöntää henkilön työsuorituksen arvioinnin perusteella. Työsuorituksen arviointi tehdään yleensä kehityskeskustelun yhteydessä esimiehen ja työntekijän välillä. Henkilökohtaista harkinnanvaraista lisää sai 61,9 % vakinaisesta henkilöstöstä vuoden 2013 tilaston mukaan. Vuoden 2014 alusta otettiin käyttöön pilotti nk. tuottavuuslisästä. Pilotti koskee tilanteita, joissa poisjäävän tilalle ei palkata uutta työntekijää, vaan tehtävien tarpeellisuus ja toimintatavat arvioidaan uudelleen ja jäljelle jäävät tehtävät jaetaan muille työntekijöille. Osa saavutetusta kustannussäästöstä voidaan jakaa työntekijöiden kesken. Muita palkitsemiskeinoja ovat palveluaikavapaa pitkästä yhdenjaksoisesta palvelussuhteesta Siilinjärven kuntaan sekä työnantajan muistamiset henkilön 50- ja 60 -vuotispäivien yhteydessä sekä eläkkeelle siirtyessä. Lisäksi kannustamisen muotoja ovat mm. omaehtoisen koulutuksen tukeminen, tuetut kulttuuri- ja liikuntasetelit ja muu tuki liikunnalle, muu virkistystoiminta ja virkistäytymispaikka Tuliniemi. 7.2 Palkat ja palkkiot vuonna 2013 Siilinjärven kunta siirtyi pääsääntöisesti verkkopalkkalaskelman käyttöön marraskuusta 2013 alkaen. Taulukko 20. Henkilöstömenot vuosina Henkilöstömenot Palkat ja palkkiot Eläkekulut Muut henkilösivukulut Henkilöstökorvaustulot Henkilöstömenot yht Henkilösivukulujen osuus henkilöstömenoista % 22,4 % 22,7 % 22,8 % Taulukko 21. Eläkekulut vuosina Eläkekulut KuEl -maksut palkkaperusteinen KuEl -varhemaksut KuEl -eläkemenot Muut eläkemaksut (VaEl -maksut palkkaperusteinen) Eläkekulut yhteensä Näytä lisää
 SIILINJÄRVEN KUNTA Henkilöstökertomus 2013 Johtoryhmä 22.4.2014 Yhteistyötoimikunta 19.5.2014 Sisällys 1 Esipuhe... 3 2 Henkilöstöresurssit... 4 2.1 Henkilöstön määrä ja rakenne... 4 2.2 Työ- ja virkavapaat... Lisätiedot SIILINJÄRVEN KUNTA Henkilöstökertomus 2014
 SIILINJÄRVEN KUNTA Henkilöstökertomus 2014 Johtoryhmä 27.4.2015 Yhteistyötoimikunta 29.5.2015 xx Tarkastuslautakunta 19.5.2015 Khall 4.5.2015 xxx Kvalt 8.6.2015 xx Sisällys 1 Esipuhe... 3 2 Henkilöstöresurssit... Lisätiedot Khall Kvalt JUUAN KUNNAN HENKILÖSTÖRAPORTTI VUODELTA 2015
 Iitin kunta Henkilöstökertomus 2014 445 / 02.01.02 / 2014 Kunnanhallitus 3.8.2015 Kunnanvaltuusto Sisällys 1. Henkilöstörakenne... 3 2. Poissaolot... 8 3. Eläköityminen... 11 4. Henkilöstökulut... 12 2 Lisätiedot KV 17.06.2013 55 LIITE 4 SIILINJÄRVEN KUNTA
 KV 17.06.2013 55 LIITE 4 SIILINJÄRVEN KUNTA Henkilöstökertomus 2012 Sisällysluettelo 1 Esipuhe... 3 2 Strategia ja henkilöstö... 4 3 Organisaatio... 5 4 Henkilöstöresurssit... 7 4.1 Henkilöstön jakautuminen Lisätiedot Työhyvinvoinnin yhteistyökumppanuus Savonlinnan kaupunki
 Työhyvinvoinnin yhteistyökumppanuus Savonlinnan kaupunki Työstä terveyttä ja elinvoimaa! -seminaari 23.4.2015 Kruunupuisto Henkilöstösihteeri Susanna Laine Sisältö Strategia Henkilöstö Työhyvinvointiohjelma Lisätiedot SIILINJÄRVEN KUNTA Henkilöstökertomus 2011
 SIILINJÄRVEN KUNTA Henkilöstökertomus 2011 Sisällysluettelo 1 Esipuhe... 3 2 Strategia ja henkilöstö... 4 3 Organisaatio... 5 4 Henkilöstöresurssit... 7 4.1 Henkilöstön jakautuminen organisaatiossa... Lisätiedot Savonlinnan kaupunki 2013
 Savonlinnan kaupunki 2013 Kuntasi työhyvinvointisyke Yleistä kyselystä Savonlinnan kaupungin työhyvinvointikyselyssä kartoitettiin organisaation palveluksessa olevien työntekijöiden työhyvinvointi ja siinä Lisätiedot HENKILÖSTÖRAPORTTI 2011
 HENKILÖSTÖRAPORTTI 215 ÄHTÄRIN KAUPUNKI l-ienkilöstöraportti kertoo tiivistetyssä muodossa olennaisimmat tiedot henkilöstön määrästä, henkilöstörakenteesta ja henkilöstökuluista. Raportti sisältää lisäksi Lisätiedot KANSAINVÄLINEN TYÖTURVALLISUUSPÄIVÄ 28.4.2014
 KANSAINVÄLINEN TYÖTURVALLISUUSPÄIVÄ 28.4.2014 Henkilöstöjohtaja Riitta Hallberg Puh. 044-4598946, riitta.hallberg@saarikka.fi Perustietoja Saarikasta: - Tuottaa sosiaali- ja terveyspalveluja - 5 kunnan Lisätiedot IIN KUNTA HENKILÖSTÖRAPORTTI/ HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS
 IIN KUNTA HENKILÖSTÖRAPORTTI/ HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS 2014 Kunnanhallitus 26.5.2015 2 HENKILÖSTÖRAPORTTI / HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO... 3 2. HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ JA RAKENNE... 3 2.1. Lisätiedot Työhyvinvointi on osa johtamista Kuntaseminaari. 29.11.2011 Hannu Tulensalo
 Työhyvinvointi on osa johtamista Kuntaseminaari 29.11.2011 Hannu Tulensalo henkilöstöjohtaja 1 ASUKKAIDEN MENESTYMINEN Tarvetta vastaavat palvelut Asukkaiden omatoimisuus Vuorovaikutus TALOUS HALLINNASSA Lisätiedot SIILINJÄRVEN KUNTA Henkilöstökertomus 2010
 SIILINJÄRVEN KUNTA Henkilöstökertomus 2010 Sisällysluettelo 1 Esipuhe... 3 2 Strategia ja henkilöstö... 4 3 Organisaatio... 5 4 Henkilöstöresurssit... 7 4.1 Henkilöstön jakautuminen organisaatiossa... Lisätiedot JUANKOSKEN KAUPUNKI. Henkilöstö- ja koulutussuunnitelma 2015
 JUANKOSKEN KAUPUNKI Henkilöstö- ja koulutussuunnitelma 2015 Vuoden 2014 alusta tuli voimaan Laki taloudellisesta tuesta ammatillisen osaamisen kehittämisestä sekä muutos Lakiin työnantajan ja henkilöstön Lisätiedot Hausjärven kunta. Henkilöstökertomus vuodelta 2013
 1/19 HENKILÖSTÖRAPORTTI 2.1. Henkilöstön määrä ja rakenne 2.1.1. Henkilöstön määrä Vakinaisen henkilöstön määrä 31.12.2015 oli 336, muutos edellisvuoteen oli + 5 henkilöä. Määräaikaisten (sis. palkkatuella Lisätiedot HENKILÖSTÖKERTOMUS 2014
 liite HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS 2014 1 SISÄLLYSLUETTELO 1.1 Johdanto... 1 1.2 Henkilöstön määrä... 1 1.2.1 Koko- ja osa-aikaisen henkilöstön määrä... 1 1.2.2 Vakinaisen ja määräaikaisen henkilöstön määrä... Lisätiedot Varhaisen välittämisen
 Varhaisen välittämisen malli käytännössä Etelä-Savon sairaanhoitopiiri Sirpa Parantala Henkilöstökoordinaattori SP Mikkelin keskussairaala Moision sairaala Sairaansijat ja hoitopaikat Sairaansijat yhteensä Lisätiedot Ennakoiva turvallisuuskulttuuri case Siilinjärvi. 28.4.2016 Kuopio, Musiikkikeskus Johanna Antikainen Työhyvinvointipäällikkö
 Ennakoiva turvallisuuskulttuuri case Siilinjärvi 28.4.2016 Kuopio, Musiikkikeskus Johanna Antikainen Työhyvinvointipäällikkö Siilinjärven kunta työnantajana Henkilöstön määrä palvelualueittain 31.12.2015 Lisätiedot SONKAJÄRVEN KUNTA. Henkilöstö- ja koulutussuunnitelma
 Tarkastuslautakunta 12.5.29 liite nro 4 (1/18) Kaupunginvaltuusto 22.6.29 liite nro 4 (1/18) Yhteistyötoimikunta 4.5.29 HENKILÖSTÖRAPORTTI VUODESTA 28 Tarkastuslautakunta 12.5.29 liite nro 4 (2/18) Kaupunginvaltuusto Lisätiedot Henkilöstön hyvinvointia ja työkykyä ylläpitävä toiminta
 Henkilöstön hyvinvointia ja työkykyä ylläpitävä toiminta 2015 Työterveyshuolto on kattava Lakisääteinen työterveyshuolto (lakisääteiset terveystarkastukset, työpaikkakäynnit) Muu ennaltaehkäisevä työterveyshuolto Lisätiedot RANUAN KUNNAN HENKILÖSTÖN TYÖHYVINVOINTIKYSELYN TULOKSET. Yhteenveto vuosilta 2011, 2014 ja 2015 toteutetuista kyselyistä
 RANUAN KUNNAN HENKILÖSTÖN TYÖHYVINVOINTIKYSELYN TULOKSET Yhteenveto vuosilta, ja toteutetuista kyselyistä Yleistä kyselystä Ranuan työhyvinvointikyselyssä kartoitettiin kunnan palveluksessa olevien työntekijöiden Lisätiedot Henkilöstötilinpäätös 2015
 Henkilöstötilinpäätös 2015 Henkilöstötilinpäätös 2015 Sisällys HENKILÖSTÖOHJELMA... 1 SITRAN TYÖELÄMÄPALKINTO 2015... 1 HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ... 2 HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ PALVELUSSUHDELAJEITTAIN... 2 VAKITUISET Lisätiedot Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymä HENKILÖSTÖRAPORTTI 2014
 IIN KUNTA HENKILÖSTÖRAPORTTI 2015 Kunnanhallitus 16.5.2016 2 HENKILÖSTÖRAPORTTI SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto... 3 2. Henkilöstön määrä ja rakenne... 3 2.1. Henkilöstömäärän kehitys ja palvelusuhteen luonne...... Lisätiedot Paimion kaupunki HENKILÖSTÖKATSAUS 2015
 Paimion kaupunki HENKILÖSTÖKATSAUS 2015 Sisällys 1. HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ JA RAKENNE... 2 1.1. Henkilöstön määrä 31.12.... 2 1.2. Henkilötyövuodet 2015... 3 1.3. Ikä- ja sukupuolijakauma... 3 2. HENKILÖSTÖN Lisätiedot Maaningan kunta HENKILÖSTÖRAPORTTI. Kaupunginhallitus 30.3.2015
 Maaningan kunta HENKILÖSTÖRAPORTTI 214 Kaupunginhallitus 3.3.215 JOHDANTO 1 Henkilöstön hyvinvointi ja jaksaminen on viime vuosina noussut esille useissa yhteyksissä. Kunnassa on toteutettu henkilöstökysely Lisätiedot Työntekijän työkyvyn tukeminen Aktiivinen tuki
 Varhainen tukeminen osa esimiestyötä asiantuntijapalvelut Tehostettu tuki kun työpaikan eivät riitä 1. Työntekijän ongelman tunnistaminen 2. Esimies ottaa asian puheeksi 3. Työpaikan 4. Työterveyshuollon Lisätiedot LIITE 2 HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS 2013
 LIITE 2 HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS 2013 1 SISÄLLYSLUETTELO 1.1 Johdanto... 3 1.2 Henkilöstön määrä... 3 1.2.1 Koko- ja osa-aikaisen henkilöstön määrä... 3 1.2.2 Vakinaisen ja määräaikaisen henkilöstön määrä... Lisätiedot HENKILÖSTÖKERTOMUS 2012
 HENKILÖSTÖKERTOMUS 2012 SISÄLTÖ 1 Henkilöstön määrä ja rakenne 2 1.1 Henkilöstön määrä 2 1.2 Henkilöstön palvelussuhdejakauma 4 1.3 Henkilöstön sukupuolijakauma 4 1.4 Henkilöstön ikä 6 1.5 Henkilöstökulut Lisätiedot Henkilöstökertomus löytyy kokonaisuudessaan: http://www.salpaus.fi/kuntayhtyman-henkilostokertomus/sivut/default.aspx Henkilöstömäärä Henkilöstömäärässä huomioidaan myös osa-aikaeläkkeellä, sairauslomalla, Lisätiedot HENKILÖSTÖKERTOMUS 2011
 HENKILÖSTÖKERTOMUS Henkilöstö hallinnonaloittain 31.12. 2010 toistaiseksi määräajatetyt työllis- yhteensä toistaiseksi määräajan työllistetyt yhteensä Hallintotoimi 8 2 10 8 2 0 10 Perusturvatoimi 51 16 Lisätiedot TYÖHYVINVOINTIOHJELMA
 : HENKILÖSTÖRESURSSIT Henkilöstömäärä Henkilöstön lukumäärä vuoden 240 81210 4,0 39,0 82,0 227,0 13364,0 81210 Henkilöstön lukumäärän %-muutos edellisen vuoden lopusta 2,6-1,9-64,2-4,4-0,7 2,4 150,0-1,9 Lisätiedot Käytännön kokemuksia henkilöstöraportoinnista
 Käytännön kokemuksia henkilöstöraportoinnista Tanja Peltovuoma henkilöstöjohtaja Lapin sairaanhoitopiiri tanja.peltovuoma@lshp.fi Millainen on hyvä henkilöstöraportti? tukee strategista johtamista toimii Lisätiedot Yhteensä Minimi Alakvartiili Q1
 TURVATEKNIIKAN KESKUS HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS 2008 Koonneet: Päivi Hakulinen Seppo Vaalavuo SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto... 4 2. Tehokas TUKES... 4 Henkilöstömäärä... 4 Keski-ikä... 5 Vaihtuvuus... 6 Työaika... Lisätiedot Kh 18.8.2014 192 Kv 25.8.2014 28
 Kh 18.8.2014 192 Kv 25.8.2014 28 Henkilöstöraportti 2013 2 Sisältö Johdanto... sivu 3 Henkilöstön määrä ja rakenne... sivu 4 palvelussuhteiden luonne henkilöstö nimikkeittäin sukupuolijakauma ikäjakauma Lisätiedot Uudista ja uudistu 2009 Henkilöstöjohtamisen uudistamisen välttämättömyys - case Jyväskylän kaupunki - 23.9.2009
 Uudista ja uudistu 2009 Henkilöstöjohtamisen uudistamisen välttämättömyys - case Jyväskylän kaupunki - 23.9.2009 Pertti Malkki (FT, YTM) Henkilöstöjohtaja Sisältö Ajatuksia kuntien tuottavuuskehityksestä Lisätiedot Henkilöstöraportti 2014
 Henkilöstöraportti 2014 2 Sisällysluettelo 1 Johdanto 3 2 Henkilöstön määrä ja rakenne 3 2.1 Henkilöstömäärä 3 2.2 Henkilöstö sopimusaloittain 4 2.3 Virka- ja työvapaat ja kokonaistyöaika 5 2.4 Ikäjakauma Lisätiedot Henkilöstö- ja koulutussuunnitelma 2014, Raision kaupunki
 Henkilöstö- ja koulutussuunnitelma 2014, Raision kaupunki Eduskunnassa on parhaillaan käsittelyssä lakiesityksiä (Laki taloudellisesti tuetusta ammatillisen osaamisen kehittämisestä, Laki työnantajan ja Lisätiedot Kokkolan kaupungin työhyvinvointisyke 2010
 n kaupungin työhyvinvointisyke 2010 Yleistä kyselystä n työhyvinvointikyselyssä kartoitettiin kaupungin palveluksessa olevien työntekijöiden työhyvinvointi ja siinä ilmeneviä kehittämiskohteita. Kysely Lisätiedot Juankosken kaupunki. Henkilöstökertomus 2012
 Juankosken kaupunki Henkilöstökertomus 2012 Kaupunginhallitus 8.4.2013 JUANKOSKEN KAUPUNGIN HENKILÖSTÖKERTOMUS 2012 Henkilöstökertomus on henkilöstöjohtamisen ja henkilöstösuunnittelun apuväline, jonka Lisätiedot KAUPUNGINHALLITUKSEN TALOUS- JA TOIMINTARAPORTTI
 HEINÄKUU 1 KAUPUNKI/KONSERNI TOIMINTATUOTOT JA KULUT JOHTAMINEN, OSAAMINEN JA HENKILÖSTÖ Tammi-heinäkuussa 1 on kirjattu henkilöstökuluja n., milj. euroa (, %) viimevuotista enemmän. Muutos johtuu työllistämistuella Lisätiedot Henkilöstökertomus 2015
 Henkilöstökertomus 2015 Kaakkois-Suomen Ammattikorkeakoulu Oy Kymenlaakson Ammattikorkeakoulu Oy Mikkelin Ammattikorkeakoulu Oy Vastuuhenkilö Käsittelypäivä Käsittelypäivä Käsittelypäivä Käsittelypäivä Lisätiedot HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS 2015
 HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS 2015 1 SISÄLLYSLUETTELO 1.1 Johdanto... 1 1.2 Henkilöstön määrä... 1 1.2.1 Koko- ja osa-aikaisen henkilöstön määrä... 1 1.2.2 Vakinaisen ja määräaikaisen henkilöstön määrä... 2 1.2.3 Lisätiedot Henkilöstötilinpäätöksen tunnusluvut vuodelta 2004
 Henkilöstötilinpäätöksen tunnusluvut vuodelta 2004 Erja Laurila Organisaatio: ARKISTOLAITOS T1. Nykyiset henkilöstöpanokset euroa 2004 Henkilöstöpanokset vuonna 2004 Tunnusluku 2 Henkilöstön lukumäärä Lisätiedot Kannuksen kaupungin henkilöstöpoliittinen ohjelma vuosille 2015-2020
 Kannuksen kaupungin henkilöstöpoliittinen ohjelma vuosille 2015-2020 Kaupunginvaltuusto 8.12.2014 Voimaan 1.1.2015 Henkilöstöpoliittinen ohjelma 2015 2020 1 Sisällysluettelo 1 Mikä on henkilöstöpoliittinen Lisätiedot Työhyvinvointikysely - Työhyvinvointi_Perusturva_lautakunta
 Työhyvinvointikysely - Työhyvinvointi_Perusturva_lautakunta 1. Sukupuoli 0% 25% 50% 75% 100% mies 6,8% nainen 93,2% 2. Työ- ja virkasuhteesi muoto? 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% vakituinen 86,41% Lisätiedot Miten jaksamme työelämässä?
 Miten jaksamme työelämässä? työelämän haasteet Työhyvinvoinnin asiantuntija Tiina Holappa Sisältö: Työelämän haasteet Työelämän tämän hetkiset trendit Tilastoja suomalaisten eläköitymisestä Työurat pidemmiksi Lisätiedot Henkilöstöraportti 2015
 Kunnanhallitus 2.5.2016 109 Yt-toimikunta SISÄLLYSLUETTELO HENKILÖSTÖRAPORTTI... 3 JOHDANTO... 3 HENKILÖSTÖRESURSSIT... 3 Henkilöstön määrä ja rakenne... 3 Henkilöstö hallinnonaloittain... 4 Henkilötyövuodet... Lisätiedot Opetus- ja kasvatushenkilöstön työolosuhteiden laadullinen kehittäminen 27.5.2008
 Opetus- ja kasvatushenkilöstön työolosuhteiden laadullinen kehittäminen 27.5.2008 Pauli Forma, VTT, dos. Tutkimus- ja kehittämisjohtaja Kuntien eläkevakuutus Esitelmän näkökulmat Työolot, työkyky ja työhyvinvointi Lisätiedot Hausjärven kunta. HENKILÖSTÖKERTOMUS vuodelta 2012
 Hausjärven kunta HENKILÖSTÖKERTOMUS vuodelta 2012 11.4.2013 SISÄLTÖ 2 1 JOHDANTO 3 2 HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ 4 2.1 Vakinainen ja määräaikainen henkilöstö 4 2.2 Henkilöstön kokonaismäärä toimialoittain 4 2.3 Lisätiedot monien makujen maustaja
 monien makujen maustaja Maustaja Oy Elintarvikkeiden sopimusvalmistuskumppani 70 työntekijää Liikevaihto v. 2013 n. 16,0 milj. euroa Vienti noin 23 % liikevaihdosta Tuotanto ja toimistotilat, 6600 neliömetriä, Lisätiedot Henkilöstövoimavarojen arviointi. suositus henkilöstöraportoinnin kehittämiseen
 Henkilöstövoimavarojen arviointi suositus henkilöstöraportoinnin kehittämiseen Suosituksen tavoitteet Tämä suositus tukee strategista henkilöstöjohtamista sekä henkilöstön ja työyhteisöjen jatkuvaa kehittämistä Lisätiedot Työterveyshuolto kehittää työuria. KT Kuntatyönantajat 3.5.2013
 Työterveyshuolto kehittää työuria KT Kuntatyönantajat 3.5.2013 Diapaketin tarkoitus ja käyttö Diapaketti toimii tukimateriaalina, kun kunnat ja kuntayhtymät miettivät, miten voivat tukea henkilöstön työurien Lisätiedot Palvelussuhde 31.12. Miehet Naiset Yhteensä Muutos-% ed. vuodesta
 1 2 Johdanto Kaupunginhallitus hyväksyi Alavuden kaupungin henkilöstöohjelman 2015 2020 kokouksessaan 18.5.2015. Henkilöstötyön tavoitteena on, että Alavuden kaupunki on houkutteleva ja vastuullinen työnantaja, Lisätiedot 29.9.2011 FINLANDIA-TALO. henkilöstöjohtaja
 UUDISTA JA UUDISTU 2011 28. FINLANDIA-TALO Hannu Tulensalo henkilöstöjohtaja Työhyvinvoinnilla tuottavuutta vai tuottavuudella työhyvinvointia? Työhyvinvoinnin taloudellinen merkitys Helsingissä 2010 Työhyvinvointityössä Lisätiedot Juankosken kaupunki. Henkilöstökertomus 2013
 Juankosken kaupunki Henkilöstökertomus 2013 Kaupunginhallitus 7.4.2014 JUANKOSKEN KAUPUNGIN HENKILÖSTÖKERTOMUS 2013 Henkilöstökertomus on henkilöstöjohtamisen ja henkilöstösuunnittelun apuväline, jonka Lisätiedot KOULUTUSSUUNNITELMA 2014
 KOULUTUSSUUNNITELMA 2014 Johtoryhmä 7.3.2014 HEKE-tiimi 20.3.2014 YT-ryhmä 27.3.2014 Hallitus 8.4.2014 1. LAKISÄÄTEINEN KOULUTUSSUUNNITELMA JA KOULUTUSKORVAUS Kuntaorganisaatiossa on laadittava yhteistoimintamenettelyssä Lisätiedot SOTKAMON KUNTA HENKILÖSTÖRAPORTTI 2013 1. JOHDANTO
 Kunnanhallitus 3.6.2014 erillisliite 122 SOTKAMON KUNTA HENKILÖSTÖRAPORTTI 2013 1. JOHDANTO Henkilöstöraportin tehtävänä on antaa tietoa henkilöstön kehittämisen perustaksi ja päätöksenteon tueksi. Henkilöstöraportti Lisätiedot SYSMÄN KUNTA HENKILÖSTÖRAPORTTI 2006
 SYSMÄN KUNTA HENKILÖSTÖRAPORTTI 2006 2 1. JOHDANTO 3 2. HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ JA RAKENNE 3 2.1. Henkilöstön määrä 3 2.2. Henkilöstön määrä palvelukeskuksittain 4 2.3. Määräaikaisen henkilöstön osuus 4 2.4. Lisätiedot Miten tukea työurien jatkamista työpaikoilla?
 Jyväskylä sopimuksen avainkohdat - Henkilöstötoimikunta 8.10.2007 - Pertti Malkki Henkilöstöjohtaja Sisältö 1. Miksi Jyväskylä -sopimus? 2. Yhteistoiminta 3. Henkilöstösuunnittelu ja rekrytointi 4. Henkilöstön Lisätiedot SYSMÄN KUNTA HENKILÖSTÖRAPORTTI 2007
 SYSMÄN KUNTA HENKILÖSTÖRAPORTTI 2007 2 1. JOHDANTO 3 2. HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ JA RAKENNE 3 2.1. Henkilöstön määrä 3 2.2. Henkilöstön määrä palvelukeskuksittain 4 2.3. Määräaikaisen henkilöstön osuus 5 2.4. Lisätiedot SALON SEUDUN KOULUTUSKUNTAYHTYMÄN HENKILÖSTÖSUUNNITELMA 2013
 Taso 3 HENKILÖSTÖRESURSSIT Henkilöstömäärä Henkilöstön lukumäärä 252 122200 1,0 14,0 43,0 118,3 7819,0 122200 Henkilöstön lukumäärän %-muutos edellisen vuoden lopusta -0,8-100,0-4,1 0,0 4,5 528,6-0,8 Henkilötyövuosien Lisätiedot PAIMION KAUPUNGIN HENKILÖSTÖKATSAUS 2011
 PAIMION KAUPUNGIN HENKILÖSTÖKATSAUS 2011 1. HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ JA RAKENNE... 2 1.1. Henkilökunta toimielimittäin 31.12.2011... 3 1.2. Henkilöstömäärän kehitys toiminnoittain 2008 2011... 4 1.3. Henkilökunnan Lisätiedot Kuhmon kaupunki Henkilöstötilinpäätös 2013
 Työyhteisön pelisäännöt - tuottavuutta työhyvinvoinnista Jyväskylän kaupunki Henkilöstöhallinto Sisältö: 1. Henkilöstötyön keskeiset sisällöt 2. Miksi työyhteisön pelisäännöt? 3. Työhyvinvoinnin määritelmä Lisätiedot Hannu Issakainen 14.2.2011. HAKU- hankkeen tunnusluvuista
 Hannu Issakainen 14.2.2011 HAKU- hankkeen tunnusluvuista Henkilötyöpäivä ja -vuosi Htp= henkilötyöpäivä = täyden työajan kalenteripäivä Htv = henkilötyövuosi = 365 (366) htp Htt = henkilötyötunti (sopimatta) Lisätiedot Työhyvinvoinnin johtaminen osana suuryrityksen strategiaa
 Työhyvinvoinnin johtaminen osana suuryrityksen strategiaa t Ifin Suuryritysten riskienhallintapäivä 25.1.2012 2012 Sirpa Huuskonen Esityksen sisältö ISS:n Hyvissä voimissa työhyvinvointiohjelma ja TTT-johtaminen Lisätiedot Kunnalliset palkat ja henkilöstö
 Kunnalliset palkat ja henkilöstö Tilastoesite syyskuu 2016 KT Kuntatyönantajat 8000 7000 6000 Keskiansiot sopimusaloittain Kokoaikaiset kuukausipalkkaiset vuonna 2015 7 380 5000 4000 3000 2000 2 743 3 Lisätiedot KIRKON HENKILÖSTÖN AMMATILLISEN OSAAMISEN KEHITTÄMINEN. Sari Anetjärvi
 KIRKON HENKILÖSTÖN AMMATILLISEN OSAAMISEN KEHITTÄMINEN Sari Anetjärvi Kirkon henkilöstön ammatillisen osaamisen kehittämissopimus Kirkon henkilöstön kehittämissopimuksen tilalle on tullut voimaan Kirkon Lisätiedot Paimion kaupunki HENKILÖSTÖKATSAUS 2013
 Henkilöstöraportti 2014 Kh 03.06.2015 154 Kv 15.06.2015 32 Sisältö Johdanto... sivu 3 Henkilöstön määrä ja rakenne... sivu 4-6 palvelussuhteiden luonne henkilöstö nimikkeittäin sukupuolijakauma ikäjakauma Lisätiedot Henkilöstöraportoinnin vertailutietopankki
 Henkilöstöraportoinnin vertailutietopankki Mistä on kyse? Vertailutietopankki on kuntatyönantajille tarkoitettu ilmainen palvelu, johon kirjaudutaan omilla tunnuksilla. 2 Mistä on kyse? Tavoitteena on Lisätiedot SAUVON KUNNAN HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS 2014
 SAUVON KUNNAN HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS 2014 Käsittely: KH 27.4.2015 KV 8.6.2015 SISÄLLYSLUETTELO SAUVON KUNNAN HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS 2014... 2 1. HENKILÖSTÖSTRATEGIA... 2 2. KUNNAN HENKILÖSTÖRAKENNE... 3 Lisätiedot Henkilöstötilinpäätöksen tunnusluvut viraston sisällä 2015 Tarkastelujoukko: Varastokirjasto Viraston org. rakenne
 HENKILÖSTÖRESURSSIT Henkilöstömäärä Henkilöstön lukumäärä 21 807 73676 Henkilöstön lukumäärän %-muutos edellisen vuoden lopusta -16,0 3,2-6,5 Henkilötyövuosien määrä vuoden 22,7 806,0 73132,0 Henkilötyövuosien Lisätiedot HENKILÖSTÖPOLITIIKAN HAASTEET HENKILÖSTÖN RIITTÄVYYS JA REKRYTOINTI HENKILÖSTÖN RIITTÄVYYS JA REKRYTOINTI. 25.9.2013 Outi Sonkeri, henkilöstöjohtaja
 HENKILÖSTÖPOLITIIKAN KOHTI TEHOKASTA TERVEYDENHUOLLON KOKONAISUUTTA HUS:N VALTUUSTON LAIVASEMINAARI 24 26.9.2013 25.9.2013 Outi Sonkeri, henkilöstöjohtaja 1 2 HENKILÖSTÖN RIITTÄVYYS JA REKRYTOINTI Riittävä, Lisätiedot Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymä HENKILÖSTÖRAPORTTI 2015
 Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymä HENKILÖSTÖRAPORTTI 1. Johdanto... 3 2. Henkilöstömäärä... 3 3. Henkilötyövuodet... 4 4. Työajan jakautuminen... 6 5. Ikärakenne... 7 7. Terveysperusteiset poissaolot... Lisätiedot Suuntana parempi työelämä Työterveyshuolto työpaikan hyvinvoinnin tukena
 Kuntatyönantaja ja potilassiirtoergonomian haasteet M j R Merja Rusanen Työelämän kehittämisen asiantuntija Kunnallinen työmarkkinalaitos Kunta-alan haasteet t Kunta-alan alan työntekijöiden ikääntyminen, Lisätiedot Kalajoen kaupungin henkilöstö- ja koulutussuunnitelma
 Kalajoen kaupungin henkilöstö- ja koulutussuunnitelma Tausta Vuoden 2014 alusta voimaan tulleet lait taloudellisesti tuetusta ammatillisen koulutuksen kehittämisestä, työnantajan ja henkilöstön välisestä Lisätiedot MUISTAMIS- JA PALKITSEMISSÄÄNTÖ
 HENKILÖSTÖRAPORTTI 2012 2 Sisällys 1 Toimintavuosi 2012... 3 2 Tunnusluvut... 3 2.1 Henkilöstön määrä ja rakenne... 3 2.2 Henkilöstön ikä... 3 2.3 Palvelussuhteen pituus... 4 2.4 Vaihtuvuus... 4 2.5 Eläkeelle Lisätiedot HENKILÖSTÖRAPORTTI 2013 ÄHTÄRIN KAUPUNKI
 HENKILÖSTÖRAPORTTI 2013 ÄHTÄRIN KAUPUNKI Henkilöstöraportti kertoo tiivistetyssä muodossa olennaisimmat tiedot henkilöstön määrästä, henkilöstörakenteesta ja henkilöstökuluista. Raportti sisältää lisäksi Lisätiedot Röntgenliikelaitoksen henkilöstöraportti 2012
 Röntgenliikelaitoksen henkilöstöraportti 212 Johtokunta 12.3.213 1 Yleistä Tämä henkilöstöraportti on kahdeksas röntgenliikelaitoksen henkilöstöraportti. Raporttiin on kerätty tietoa henkilöstön määrästä, Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 31.7.2010
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 209/47
 Prasība, kas celta 2010. gada 24. maijā — Polija/Komisija
 (Lieta T-241/10)
 ()
 2010/C 209/71
 Tiesvedības valoda — poļu
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Polijas Republika (pārstāvis — M. Szpunar)
 Atbildētāja: Eiropas Komisija
 Prasītājas prasījumi:
 —
 atcelt Komisijas 2010. gada 11. marta Lēmumu 2010/152/ES [izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1317], ar ko no Eiropas Savienības finansējuma izslēdz atsevišķus dalībvalstu izdevumus, kurus tās attiecinājušas uz Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Garantiju nodaļu, uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) un uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) (1), tiktāl, ciktāl ar to no Eiropas Savienības finansējuma izslēdz PLN 279 794 442,15 un EUR 25 583 996,81, ko ir iztērējusi Polijas Republikas akreditēta aģentūra;
 —
 piespriest Komisijai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
 Pamati un galvenie argumenti
 Apstrīdētajā lēmumā ir paredzēta finanšu korekcija šādu trūkumu lauksaimniecības zemesgabalu noteikšanas un pārbaudes sistēmā 2005. un 2006. gadā dēļ: zemesgabalu sistēma nav pilnībā vektorizēta, neattiecināmu maksājumu par zemi pieņemšana, pārāk mazs pārbaužu uz vietas skaits reģionos, kur ir liels kļūdu biežums (Opoles vojevodiste [województwo Opolskie]), un kļūdaina noteikumu par tīšiem pārkāpumiem piemērošana.
 Prasītāja apstrīd tai pārmesto trūkumu pastāvēšanu un par apstrīdēto lēmumu izvirza šādus pamatus.
 Pirmkārt, tā iebilst, ka Komisija esot pārkāpusi Regulas (EK) Nr. 1258/1999 (2) 7. panta 4. punkta pirmo daļu un Regulas (EK) Nr. 1290/2005 (3) 31. panta 1. punktu, kā arī Pamatnostādnes Nr. VI/5330/97, jo tā esot piemērojusi finanšu korekciju, pamatojoties uz neprecīzu faktu konstatāciju un juridiski kļūdainu interpretāciju, kaut gan Polijas iestāžu izdevumi tika segti atbilstoši Savienības tiesību normām.
 Pēc prasītājas domām, neviens no apgalvotajiem trūkumiem, ar ko pamatota finanšu korekcija, nav noticis un izdevumi, kas ar apstrīdēto lēmumu tika izslēgti no Eiropas Savienības finansējuma, tika segti atbilstoši Savienības tiesību normām.
 Prasītāja apgalvo, ka Polijā 2005. un 2006. gadā piemērotā lauksaimniecības zemesgabalu noteikšanas un pārbaudes sistēma pilnībā atbilda Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 (4) 20. panta un Regulas (EK) Nr. 796/2004 (5) 6. panta prasībām, jo daudzos aspektos tā būtiski pārsniedza šīs prasības un nodrošināja Eiropas Savienības finanšu interešu stingru ievērošanu.
 Tāpat tā apgalvo, ka, paredzot strīdīgajos gadījumos tiesas nolēmumu un ievērojot nevainīguma prezumpcijas principu, valsts procedūras, kas tika piemērotas 2005. un 2006. gadā, ļāva efektīvi un objektīvi noteikt, vai pieteikuma iesniedzējs ir rīkojies ar nodomu vai aiz neuzmanības, deklarējot lielāku zemesgabalu platību, par kuru iesniegts maksājumu pieteikums.
 Turklāt prasītāja norāda, ka maksājumu piemērošanas zemesgabaliem nosacījumi atbilda piemērojamības kritērijiem, jo saskaņā ar pievienošanās aktu 2003. gada 30. jūnijā viens no piemērojamības kritērijiem bija zemesgabalu saglabāšana labos lauksaimniecības apstākļos (LLA), bet pārbaudes dienā zemesgabalu saglabāšana labos lauksaimniecības un vides apstākļos (LLVA) bija nevis šo zemesgabalu piemērojamības kritērijs, bet gan maksājamo summu samazināšanas kritērijs.
 Tā arī uzskata, ka 2005. gadā Opoles vojevodistē veikto pārbaužu uz vietas skaits atbilst Komisijas Regulas (EK) Nr. 796/2004 26. panta prasībām.
 Otrkārt, prasītāja iebilst, ka Komisija esot pārkāpusi Regulas (EK) Nr. 1258/1999 7. panta 4. punkta ceturto daļu un Regulas (EK) Nr. 1290/2005 31. panta 2. punktu, kā arī Pamatnostādnes Nr. VI/5330/97 un samērīguma principu, jo tā esot piemērojusi pārmērīgu finanšu korekciju, salīdzinot ar iespējamo Savienības budžeta finanšu zaudējumu risku.
 Pēc prasītājas domām, pat ja tiktu konstatēts, ka Polijas iestāžu paredzētajā pārbaužu un sankciju sistēmā ir zināmi trūkumi, kam tā nepiekrīt, šie trūkumi esot tik nenozīmīgi, ka Savienības budžeta iespējamais zaudējumu risks ir vairākas reizes zemāks par Komisijas apstrīdētajā lēmumā paredzēto finanšu korekcijas summu. Tas it īpaši attiecoties uz korekcijas apmēru, ko Komisija piemēroja tādēļ, ka 2005. gadā lauksamniecības zemesgabalu identificēšanas sistēma nebija pilnībā vektorizēta, un tādēļ, ka Opoles vojevodistē neesot veikts pietiekams skaits pārbaužu uz vietas.
 (1) OV 2010, L 63, 7. lpp.
 (2) Padomes 1999. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 1258/1999 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (OV 1999, L 160, 103. lpp.).
 (3) Padomes 2005. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (OV 2005, L 209, 1. lpp.).
 (4) Padomes 2003. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un groza Regulas (EEK) Nr. 2019/93, (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001, (EK) Nr. 1454/2001, (EK) Nr. 1868/94, (EK) Nr. 1251/1999, (EK) Nr. 1254/1999, (EK) Nr. 1673/2000, (EEK) Nr. 2358/71 un (EK) Nr. 2529/2001 (OV 2003, L 270, 1. lpp.).
 (5) Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 796/2004, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai ieviestu savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu, kura paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko ievieš kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (OV 2004, L 141, 18. lpp.).


type: legislation

text:
 N ° C 292/2 Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18.11.86
 II
 (Actos jurídicos preparatorios)
 COMISIÓN
 Propuesta de Decisión del Consejo relativa a la introducción de una medida adicional en la
 Comunidad para lograr la erradicación de la brucelosis, de la tuberculosis y de la leucosis en el
 ganado
 COM(86) 557final
 (Presentada por la Comisión al Consejo el 31 de octubre de 1986)
 (86/C 292/02)
 EL CONSEJO DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Considerando que, en cuanto a la brucelosis y a la tuber-
 culosis, es todavía necesario para ciertas pequeñas áreas
 Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Econó- de algunos Estados miembros realizar controles rutina-
 mica Europea y, en particular, su artículo 43, rios de todos sus rebaños;
 Vista la propuesta de la Comisión, Considerando que la erradicación total de dichas enfer-
 medades constituye una base esencial para el estableci-
 miento del mercado interno en los animales bovinos;
 Visto el dictamen del Parlamento Europeo,
 Visto el dictamen del Comité Económico y Social, Considerando que para lograr dichos objetivos es nece-
 sario permitir, para un período de tres años, que todo
 Estado miembro elegible que no haya conseguido la
 Considerando que la Directiva 77/391/CEE del Con- erradicación presente nuevos planes;
 sejo ('), cuya última modificación la constituye el Regla-
 mento (CEE) n° 3768/85 (2), ha introducido medidas co-
 munitarias para la erradicación de la brucelosis, de la tu- Considerando que la Comunidad debiera participar fi-
 berculosis y de la leucosis; que, a la vista de los resulta- nancieramente en dicha acción;
 dos obtenidos y del progreso satisfactorio de los progra-
 mas presentados por los Estados miembros, el Consejo Considerando que es necesario que los planes presenta-
 ha adoptado la Directiva 82/400/CEE, de 14 de junio dos por los Estados miembros se ajusten a los criterios
 de 1982, por la que se modifica la Directiva 77/391/ comunitarios y que, por tanto, deben aprobarse de
 CEE y se introduce una medida comunitaria suplementa- acuerdo con un procedimiento comunitario, y que la rea-
 ria para la erradicación de la brucelosis, de la tuberculo- lización de los planes debe ser controlada in situ regular-
 sis y de la leucosis en el ganado (3); mente,
 Considerando que la Directiva 78/52/CEE del Con-
 sejo (4) estableció los criterios comunitarios para un plan HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
 nacional de erradicación acelerada de la brucelosis, de la
 tuberculosis y de la leucosis en zoótica en el ganado;
 Artículo 1
 Considerando que, a la vista de los resultados obtenidos Se establece por la presente una medida comunitaria para
 en el marco de dicha acción, y de los progresos satisfac- completar la erradicación de la brucelosis, de la tubercu-
 torios de los programas anteriores presentados por los losis y de la leucosis en el ganado.
 Estados miembros, es necesario actuar de forma similar
 en el caso de los rebaños de España y de Portugal, con
 el fin de conseguir llegar a las mismas normas respecto a Artículo 2
 la brucelosis y a la tuberculosis;
 1. Los Estados miembros que tengan rebaños de los
 definidos en el artículo 6 prepararán nuevos planes de
 erradicación acelerada de acuerdo con las disposiciones
 (') DO n° L 145 de 13. 6. 1977, p. 44. técnicas de los artículos 2, 3 y 4 de la Directiva 77/391/
 O DO n° L 362 de 31. 12. 1985, p. 8. CEE, y de acuerdo a los criterios establecidos por la Di-
 (3) DO n° L 173 de 19. 6. 1982, p. 18. rectiva 78/52/CEE con el fin de garantizar la continui-
 (4) DO n° L 15 de 19. 1. 1978, p. 34. dad con las medidas presentadas en los planes originales,
 ---pagebreak--- 18118D Diario Cecial de las Comunidades Europeas ^C2^B^
 teniendo e n c u e n t a l o s r e s u l t a d o s o b t e n i d o s y l o s a i u s t e s 2. P a C o m u n i d a d p a g a r á a l o s Estados miembros ^ 2 ^
 necesarios. E C P ^ por cada vaca s a c r i r ^ c a d a y ^ D ^ E C P ^ por cada
 animal bovino sacri^icado^deacuerdoalas medidas pre
 2. Los nuevos planes acelerados de erradicación s e c o vistas en el c a p í t u l o l d e la Directiva B^B^B^^IBCEE.
 municarán a la Comisiona ^ m á s tardara dos meses des
 pues de la notiricación de esta Decisión. A^A^B
 1. Pas disposiciones del artículo B^ del Reglamento
 ^CEE^n^^^BB^O del C o n s e ^ d e c i d e abril d e l ^ O ^
 1. Laóeomisióm después de examinar losplanes pro relativas a la financiación de la política agrícola co
 puestosylas eventuales modincacionesalos mismos^ los m ú n g ^ se aplicaránalas decisiones de la Comisión reía
 aprobaráde acuerdo conelprocedimiento previsto e n e l tivas a lahnanciación por parte de la Comunidad de la
 articulólo presente medida.
 2. Pas candidaturas para recibir las ayudas se referirán
 2. ^e consultará alComité del Pondo sóbrelos aspeen
 al sacrificio de animales durante el año^ y deberánpre
 tos financieros.
 sentarse antes d e l l d e n d i o del año siguiente.
 ^. E n l a r e c b a r i i a d a p o r l a C o m i s i ó n e n laDecisión ^. Pas normas detalladas para la realización de este
 de aprobación^ los Estados miembros aplicarán las dispon artículo se adoptarán de acuerdo con el procedimiento
 siciones reglamentarias o administrativas necesariaspara establecido en el artículo 1^ del Reglamento ^CEE^ n^
 llevaracabo nuevos planes de erradicación acelerada. B^BBO
 1. Pasmedidasprevistas e n l a p r e s e n t e Decisión reci El Reglamento ^ C E E ^ n ^ l ^ B ^ 8 del Conse^o^ de 24 de
 birán una ayuda financiera de la Comunidad. enero d e l ^ ^ r e l a t i v o a l o s tipos de cambio que se apli
 carándentro del marco d é l a RolíticaComúndeEstruc
 2. PosgastosincurridosporlosEstadosmiembrosen turas A g r í c o l a s ^ y l o s a r t í c u l o s 8 y ^ d e l R e g l a m e n t o
 relación con las medidas tomadas de conformidad con ^CEE^n^B2^BB0 se aplicarán ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ .
 los nuevos planes de erradicación acelerada aprobados
 de acuerdo con el artículo ^ darán derecbo a solicitar
 ayuda comunitariadentrodeloslímitesindicados en los
 artículos^yD. 1. El control veterinario sobre la aplicación de los
 nuevos planesaceleradosdeerradicaciónsereali^ará se
 gún lo dispuesto en el artículo 10 de la Directiva
 A^rA^^ ^B^IBCEE.
 1. L a d u r a c i ó n d e la a y u d a h n a n c i e r a d e laComuni
 dadserádetresañosapartirdelatecbaenquelaCo^ 2. Cuando se bayan ejecutado todos los nuevos planes
 misión baya aprobado los nuevos planes acelerados de acelerados de erradicación^ la Comisión presentará un
 erradicación acelerada. intorme general al Consejo sobre los resultados obteni
 dos^ con una propuesta para la posterior armonización
 2. Elimporteestimadode l a a y u d a a c u e n t a d e l p r e de las medidas preventivas nacionales^ sigúese necesario.
 supuesto comunitario en el sector agrícola para el pe
 ríodo indicado en el apartado 1 s e r á d e ^ l ^ m i l l o n e s d e
 ECL^.
 1. Cuando se baga referencia al procedimiento de^i
 nido en este artículos el Comité será convocado sin de
 mora por su presidentes bien por propia iniciativas biena
 instancias de un Estado miembro.
 1. Cabrá ayuda financiera de la Comunidad para
 compensar el sacrificio de animalesacausade^ 2. En el seno del Comité los votos de los Estados
 miembros seponderarán según lo dispuesto en el apar
 — ^ ^ A ^ paraaquellos animalesprocedentesde re
 tado 2 del artículo 148 del Tratado. El presidente no
 bañosdeltipoB^ y deltipoB^ talcomosederinen
 participará en la votación.
 en el a p a r t a d o l d e l a r t í c u l o ^ d e la Directiva B^8B^2B
 CEE^
 ^. El representante d e l a C o m i s i ó n p r e s e n t a r á u n p r o ^
 — ^ ^ r c ^ A ^ para aquellos animales procedentes de yecto con las medidas que deban adoptarse. El Comité
 rebaños del t i p o f ^ y d e l t i p o T ^ tal como se detmen emitirá su dictamen sobre dicbo proyecto en el pla^o
 en el a p a r t a d o 2 d e l a r t í c u l o 2 d e la Directiva B^8B^2B previstoporelpresidente^segúnlaurgenciadelamate
 CEE^ ria. El dictamen se emitirá por mayoría de exvotos.
 — A ^ L ^ ^ en^oótica bovinas para aquellos animales
 procedentes de rebaños que aún no estén sometidosa ^ñeo^L^^^^m^o^m^
 programas de inspección regular. C ^ n o ^ L ^ o ^ ^ m m ^ D t^
 ---pagebreak--- N ° C 292/4 Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18.11.86
 4. La Comisión adoptará las medidas y las aplicará in- Si el Consejo n o hubiese a d o p t a d o n i n g u n a m e d i d a en
 mediatamente cuando se ajusten al dictamen del Comité. un plazo de tres meses después de la fecha en que se le
 Cuando no sea así o si el Consejo no hubiese emitido un presentó la p r o p u e s t a , la Comisión a d o p t a r á las medidas
 dictamen, la Comisión presentará sin demora una pro- propuestas y las aplicará i n m e d i a t a m e n t e .
 puesta sobre las medidas que deban adoptarse al Con-
 sejo. El Consejo adoptará las medidas por una moyoría Artículo 11
 cualificada. Los destinatarios de la presente Decisión serán los Esta-
 dos miembros.
 Propuesta de Reglamento (CEE) del Consejo relativo a la celebración del Protocolo por el que
 se fijan los derechos de pesca y la compensación financiera previstos en el Acuerdo entre la
 Comunidad Económica Europea y el Gobierno de la República de Senegal sobre la pesca en alta
 mar frente a la costa del Senegal para el período del 1 de octubre de 1986 al 28 de febrero de
 1988
 COM(86) 596 final
 (Presentada por la Comisión al Consejo el 4 de noviembre de 1986)
 (86/C 292/03)
 EL CONSEJO DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, C o n s i d e r a n d o que dicho P r o t o c o l o tiene en cuenta los
 intereses de los pescadores de las Islas C a n a n a s y que se
 Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Econó- mantienen las posibilidades de pesca de los pescadores de
 mica Europea y, en particular, su artículo 43, la C o m u n i d a d ampliada en las aguas dependientes de la
 Vista el Acta de adhesión de España y de Portugal y, en soberanía o de la jurisdicción del Senegal;
 particular, el apartado 2 b) de su artículo 155 y el apar- C o n s i d e r a n d o que es de interés p a r a la C o m u n i d a d la
 tado 3 de su artículo 167, celebración de este A c u e r d o ,
 Vista la propuesta de la Comisión, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
 Visto el dictamen del Parlamento Europeo, Artículo 1
 Considerando que la Comunidad y el Senegal han nego- Queda aprobado en nombre de la Comunidad el Proto-
 ciado, con arreglo a lo dispuesto en el párrafo segundo colo por el que se fijan los derechos de pesca y la com-
 del artículo 17 del Acuerdo entre la Comunidad Econó- pensación financiera previstos en el Acuerdo entre la Co-
 mica Europea y el Gobierno de la República del Senegal, munidad Económica Europea y el Gobierno de la Repú-
 relativo a la pesca en alta mar frente a la costa del Sene- blica de Senegal, relativo a la pesca en alta mar frente a
 gal (x), modificado por el Acuerdo firmado el 21 de la costa de Senegal para el período del 1 de octubre de
 enero de 1982 (2) y por el Acuerdo firmado el 20 de no- 1986 al 28 de febrero de 1988.
 viembre de 1985 (3), para determinar las modificaciones
 o complementos que deberán introducirse en dicho El texto del Protocolo se adjunta al presente Regla-
 Acuerdo al final del período de aplicación del Protocolo; mento.
 Considerando que, con motivo de dichas negociaciones, Artículo 2
 se rubricó el 1 de octubre de 1986 un proyecto de Proto- El Presidente del Consejo queda autorizado para desig-
 colo por el que se fijan los derechos de pesca y la com- nar las personas habilitadas para firmar el Protocolo, con
 pensación financiera previstos en el Acuerdo entre la Co- objeto de obligar a la Comunidad.
 munidad Económica Europea y el Gobierno de la Repú-
 blica de Senegal, relativo a la pesca en alta mar frente a Artículo 3
 la costa del Senegal para el período del 1 de octubre de
 1986 al 28 de febrero de 1988; El presente Reglamento entrará en vigor el tercer día si-
 guiente al de su publicación en el Diario Oficial de las
 Comunidades Europeas.
 (') DO n° L 226 de 29. 8. 1980, p. 15. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus
 (2) D O n° L 234 de 9. 8. 1982, p. 9. elementos y directamente aplicable en cada Estado
 (3) D O n° L 361 de 31. 12. 1985, p. 87. miembro.


text:
 5.3.2008
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 L 60/33
 BESCHLUSS DES RATES
 vom 28. Februar 2008
 über den Abschluss des Protokolls zum Europa-Mittelmeer-Abkommen zur Gründung einer Assoziation zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Arabischen Republik Ägypten andererseits anlässlich des Beitritts der Republik Bulgarien und Rumäniens zur Europäischen Union
 (2008/199/EG)
 DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION —
 gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 310 in Verbindung mit Artikel 300 Absatz 2 Unterabsatz 1 Satz 2 und Absatz 3 Unterabsatz 2,
 gestützt auf die Beitrittsakte von 2005, insbesondere auf Artikel 6 Absatz 2,
 auf Vorschlag der Kommission,
 nach Zustimmung des Europäischen Parlaments,
 in Erwägung nachstehender Gründe:
 (1)
 Das Protokoll zum Europa-Mittelmeer-Abkommen zur Gründung einer Assoziation zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Arabischen Republik Ägypten andererseits anlässlich des Beitritts der Republik Bulgarien und Rumäniens zur Europäischen Union ist am 26. November 2007 im Namen der Europäischen Gemeinschaft und ihrer Mitgliedstaaten unterzeichnet worden.
 (2)
 Das Protokoll sollte genehmigt werden —
 BESCHLIESST:
 Einziger Artikel
 Das Protokoll zum Europa-Mittelmeer-Abkommen zur Gründung einer Assoziation zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Arabischen Republik Ägypten andererseits anlässlich des Beitritts der Republik Bulgarien und Rumäniens zur Europäischen Union (1) wird im Namen der Europäischen Gemeinschaft und ihrer Mitgliedstaaten genehmigt.
 Geschehen zu Brüssel am 28. Februar 2008.
 Im Namen des Rates
 Der Präsident
 D. MATE
 (1) ABl. L 312 vom 30.11.2007, S. 33.


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 22003D0028
 Decisão do Comité Misto do EEE n.° 28/2003, de 14 de Março de 2003, que altera o anexo I (questões veterinárias e fitossanitárias) do Acordo EEE
 Jornal Oficial no L 137 de 05/06/2003 p. 0019 - 0020
 Decisão do Comité Misto do EEEn.o 28/2003de 14 de Março de 2003que altera o anexo I (questões veterinárias e fitossanitárias) do Acordo EEEO COMITÉ MISTO DO EEE,Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, tal como alterado pelo protocolo que adapta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, a seguir designado "o acordo", e, nomeadamente, o seu artigo 98.o,Considerando o seguinte:(1) O anexo I do acordo foi alterado pela Decisão do Comité Misto do EEE n.o 157/2002, de 6 de Dezembro de 2002(1).(2) A Decisão 2002/551/CE da Comissão, de 9 de Julho de 2002, que revoga a Decisão 2000/721/CE que diz respeito à introdução da vacinação para suplementar as medidas destinadas a controlar a gripe aviária em Itália e às medidas específicas de controlo das deslocações(2), deve ser incorporada no acordo.(3) A Decisão 2002/552/CE da Comissão, de 9 de Julho de 2002, que diz respeito a medidas de restrição relacionadas com a vacinação contra a gripe aviária em Itália(3), deve ser incorporada no acordo.(4) A presente decisão não se aplica à Islândia nem ao Liechtenstein,DECIDE:Artigo 1.oA parte 3.2 do capítulo I do anexo I do acordo é alterada do seguinte modo:1. É suprimido o texto do ponto 15 (Decisão 2000/721/CE da Comissão).2. A seguir ao ponto 23 (Decisão 2002/106/CE da Comissão) são aditados os seguintes pontos:"24. 32002 D 0551: Decisão 2002/551/CE da Comissão, de 9 de Julho de 2002, que revoga a Decisão 2000/721/CE que diz respeito à introdução da vacinação para suplementar as medidas destinadas a controlar a gripe aviária em Itália e às medidas específicas de controlo das deslocações (JO L 180 de 10.7.2002, p. 22).25. 32002 D 0552: Decisão 2002/552/CE da Comissão, de 9 de Julho de 2002, que diz respeito a medidas de restrição relacionadas com a vacinação contra a gripe aviária em Itália (JO L 180 de 10.7.2002, p. 24).".Artigo 2.oFazem fé os textos das Decisões 2002/551/CE e 2002/552/CE redigidos na língua norueguesa, que serão publicados no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.Artigo 3.oA presente decisão entra em vigor em 15 de Março de 2003, desde que tenham sido efectuadas ao Comité Misto do EEE todas as notificações, em conformidade com o n.o 1 do artigo 103.o do acordo(4).Artigo 4.oA presente decisão será publicada na secção EEE e no suplemento do EEE do Jornal Oficial da União Europeia.Feito em Bruxelas, em 14 de Março de 2003.Pelo Comité Misto do EEEO PresidenteP. Westerlund(1) JO L 38 de 13.2.2003, p. 3.(2) JO L 180 de 10.7.2002, p. 22.(3) JO L 180 de 10.7.2002, p. 24.(4) Não foram indicados requisitos constitucionais.