type: other

text:
Arbitraža pri ECDR - 100 vprašanj in odgovorov | Evropski center za reševanje sporov - ECDR
 / Pripomočki
 / Arbitraža pri ECDR - 100 vprašanj in odgovorov
 Splošno o arbitraži
 1. Kaj je arbitraža?
 Arbitraža je sporazumni razsojevalni postopek reševanja spora, kadar se stranke dogovorijo, da bodo obstoječi ali bodoči spor predložile arbitru ali arbitražnemu senatu, ki bo izdal dokončno in pravno zavezujočo arbitražno odločbo. 2. V čem se arbitraža razlikuje od mediacije?
 Mediacija je sporazumni postopek reševanja spora v katerem mediator strankam v sporu pomaga pri iskanju vzajemno sprejemljivega dogovora in jim ne more vsiliti nobene rešitve, ki je stranke ne želijo sprejeti. Doseženi sporazum lahko stranke sklenejo v obliki izvensodne ali sodne poravnave, izvršljivega notarskega zapisa ali pa v obliki sporazumne arbitražne odločbe. Arbitraža vselej reši spor, mediacija pa samo takrat, kadar se stranke z rešitvijo strinjajo. 3. V čem se arbitraža razlikuje od pravde?
 Arbitražni postopek za razliko od pravde ni javen. Vodijo ga arbitri, ki jih stranke same izberejo, postopek je manj formalen, hitrejši in praviloma cenejši od pravde. 4. Katere so glavne prednosti arbitraže?
 Stranke same ali s pomočjo ECDR imenujejo enega ali več arbitrov, ki so lahko strokovnjaki na posameznem področju. Arbitražo izvedejo na nevtralnem območju, v zaupnem postopku, ki je fleksibilen, hiter in cenejši od pravdanja. Arbitražna odločba ima enake pravne učinke kot pravnomočna sodba in je zato izvršljiva kot vsaka sodba. V mednarodnih sporih je arbitražna odločba lahko v celo lažje izvršljiva kot tuja sodba. 5. Zakaj stranke v pogodbe pogosto vnesejo arbitražno klavzulo? V domačih, zlasti gospodarskih sporih zato, ker ne želijo javnega sodnega postopka in ker si lahko izberejo enega ali več arbitrov, ki jim zaupajo zaradi njihove strokovnosti in izkušenosti, ob tem pa dosežejo hitro in dokončno rešitev spora.
 V čezmejni in mednarodnih sporih je arbitraža atraktivna predvsem zaradi nepredvidljivosti sodne prakse tujih sodišč in ker se stranke v arbitraži lahko dogovorijo, katero pravo se bo uporabilo pri odločanju o vsebini spora ter na podlagi katerih procesnih pravil arbitražnega postopka. 6. Katere so potencialne slabosti arbitraže?
 Arbitraža ne učinkuje zoper tretje osebe, ki niso stranke sporazuma o arbitražnem reševanju spora. Arbitri tudi ne morejo neposredno zahtevati, da se priče udeležijo postopka in pričajo ali da se postopka udeležijo tretje osebe, v kolikor slednje ne soglašajo z udeležbo. 7. Kaj je institucionalna arbitraža?
 Institucionalni arbitraži organizacijsko in administrativno podporo nudi arbitražna institucija kot je ECDR in druge podobne institucije. Običajno ima institucionalna arbitraža svoja pravila arbitražnega postopka. ECDR je institucionalna arbitraža. Stranke lahko za vodenje postopka izberejo bodisi arbitražna pravila ECDR, (ki se zgledujejo po arbitražnih pravilih UNCITRAL, pa tudi po pravilih Hong Kongškega mednarodnega arbitražnega centra) ali pa katerakoli druga pravila. 8. Kaj je »ad hoc« arbitraža?
 Ad hoc arbitraža je ustanovljena za posamezen spor in je oblikovana na podlagi sporazuma med strankami in arbitri. Taka arbitraža lahko uporabi katerakoli veljavna arbitražna pravila, redkeje pa stranke same določijo posebna pravila arbitražnega postopka, prilagojena njihovim interesom.
 ECDR strankam nudi podporo tudi pri ustanovitvi in vodenju ad hoc arbitraže. 9. Katere so prednosti institucionalne arbitraže?
 S pravili arbitražnega postopka institucionalne arbitraže se zagotavlja enotnost in predvidljivost postopka in uporaba ustreznih, v domači in mednarodni praksi priznanih načinov vodenja postopka. Poleg tega institucionalna arbitraža zagotavlja določeno kontrolo kakovosti preko pravil akreditacije in poklicne odgovornosti arbitrov. 10. Katere so prednosti ad hoc arbitraže?
 Strankam omogoča, da uporabijo fleksibilna pravila, ki so prilagojena njihovim interesom in vsebini spora. Vendar pa dogovor o teh pravilih in njihov sprejem terja precej časa in ekspertnega znanja, pa tudi pogajanja o teh pravilih med strankami. 11. Ali je arbitraža cenejša od pravde?
 To je odvisno od višine taks in administrativnih stroškov, ki jih zaračunavajo institucionalne arbitraže in od višine nagrad arbitrom, pa tudi od njihovega števila.
 Zaradi fleksibilnosti postopka in manj stroge formalnosti od sodnega postopka je arbitraža pri ECDR cenejša od pravde. Zaradi nizkih administrativnih stroškov, nadalje zato, ker ECDR ne zaračunava taks za začetek postopka in zaradi fiksnih nagrad arbitrom je arbitraža pri ECDR stroškovno atraktivna, še zlasti, kadar se stranke odločijo za pospešeno arbitražo in (ali) za arbitra posameznika. 12. Ali je arbitraža hitrejša kot pravda?
 Postopkovna prožnost omogoča, da je postopek pospešene arbitraže pri ECDR končan najkasneje v 6 mesecih, postopek klasične arbitraže pa v letu dni. Poleg tega zoper izdano odločbo ni pritožbe, kar lahko v razmerju do sodnega postopka predstavlja časovni prihranek, merjen v letih. 13. Ali arbitražna odločba pomeni pravno zavezujoči precedens za bodoče podobne primere?
 Ne, ker je arbitražni postopek praviloma zaupen in stranke običajno ne razkrijejo niti vsebine arbitražne odločbe, pa tudi pravni učinki take odločbe nastanejo le za stranke v sporu. 14. Ali je arbitražno odločbo mogoče izpodbijati s pritožbo?
 Arbitražne odločbe so običajno dokončne in jih ni mogoče izpodbijati s pritožbo, razen če se stranke izjemoma dogovorijo za dvostopenjski arbitražni postopek in če je to v skladu z veljavnim pravom.
 Arbitraža pri ECDR
 15. Zakaj arbitraža pri ECDR v Ljubljani?
 Geografska lokacija Ljubljane je za gospodarske subjekte zelo lahko dostopen nevtralen kraj na stičišču poti od zahodne proti vzhodni in od severne proti južni Evropi. Slovenija ima arbitraži prijazno in moderno zakonodajo s področja arbitraže, je podpisnica New Yorške konvencije, arbitražne odločbe v Sloveniji so enostavno izvršljive, o spornih zadevah ali primerih, ko se stranke o posameznih elementih arbitražnega sporazuma ne morejo dogovoriti, pa odloča eno specializirano sodišče in dokončno vselej Vrhovno sodišče. Register akreditiranih arbitrov pri ECDR zagotavlja široko izbiro priznanih domačih in tujih strokovnjakov. 16. Kakšna je vloga ECDR v arbitražnem postopku?
 ECDR je neodvisna neprofitna institucija, ki promovira široko uporabo arbitraže in zagotavlja organizacijsko in administrativno podporo arbitražnim postopkom. ECDR imenuje tudi enega ali več arbitrov, kadar se stranke ne morejo sporazumeti, koga želijo imeti za arbitra. 17. Ali ima ECDR svoja arbitražna pravila?
 Da, pri čemer ta pravila pretežno temeljijo na arbitražnih pravilih UNCITRAL. Poleg tega arbitražna pravila ECDR strankam omogočajo izbiro pospešene arbitraže, po vzoru mednarodnega centra za arbitražo v Hong Kongu. Stranke se sicer lahko odločijo za uporabo katerihkoli arbitražnih pravil.
 Če se stranke ne dogovorijo drugače se v arbitraži pri ECDR v mednarodnih oziroma čezmejnih sporih uporabljajo arbitražna pravila UNCITRAL. 18. Ali ECDR organizira in nudi administrativno podporo arbitraži?
 ECDR nudi administrativno podporo arbitraži, če jo stranke predlagajo. Ta podpora zajema zagotavljanje prostora, »case management« in posredovanje v komuniciranju med arbitri in strankami.
 Na podlagi pogodbe s strankami ECDR lahko zagotavlja ustrezno administrativno podporo tudi »ad hoc«arbitraži. 19. Ali arbitraže, ki se izvajajo v Sloveniji, morajo imeti administrativno podporo ECDR?
 Ne, stranke so svobodne v izbiri institucije, ki bo zagotavljala administrativno podporo arbitraži v Sloveniji in se lahko odločijo, da take administrativne podpore s strani institucije ne bodo imele. 20. Ali morajo biti arbitraže pri ECDR izvedene v prostorih ECDR?
 Ne, obravnava v arbitražnem postopku, ki ji nudi administrativno podporo ECDR, se lahko izvede v kateremkoli kraju oziroma prostoru, ki ustreza strankam in arbitrom. 21. Ali morajo arbitražni postopki pri ECDR potekati v skladu s pravili ECDR o arbitraži?
 Ne, stranke lahko izberejo bodisi pravila ECDR o arbitraži bodisi katerakoli druga pravila, ki jim ustrezajo. 22. Ali morajo stranke v arbitraži pri ECDR v sporih s čezmejnim ali mednarodnim elementom zastopati slovenski odvetniki?
 Ne, stranke imajo lahko slovenske ali tuje pooblaščence, ki tudi niso nujno odvetniki. 23. Kje je dostopnih več informacij o arbitraži pri ECDR?
 Na spletni strani ECDR na spletnem naslovu www.ecdr.si
 Pravila arbitražnega postopka pri ECDR
 24. Katera pravila urejajo arbitražo?
 Arbitražni postopek v Sloveniji je glede temeljnih vprašanj urejen z Zakonom o arbitraži, ki povzema glavna načela in pravila Vzorčnega zakona o arbitraži UNCITRAL. Podrobnejša pravila postopka pa običajno izberejo in določijo stranke v arbitražnem sporazumu. Glede vprašanj, ki jih zakon ali izbrana arbitražna pravila ne urejajo, imajo arbitri diskrecijo, da jih razrešijo tako, da je zagotovljen pošten in učinkovit arbitražni postopek. 25. Katera arbitražna pravila bodo uporabljena, če jih stranke ne bodo določile oziroma se ne bodo sporazumele o njih?
 V domačih sporih se bodo uporabila Pravila ECDR o arbitraži, ki o bistvenih vprašanjih odkazujejo na Zakon o arbitraži, v čezmejnih in mednarodnih sporih pa bodo uporabljena arbitražna pravila UNCITRAL. 26. Ali obstaja razlika glede tega, kako veljavno arbitražno pravo obravnava arbitražo v domačih in mednarodnih sporih?
 Ne, Zakon o arbitraži povzema enake rešitve iz Vzorčnega arbitražnega zakona UNCITRAL tako glede domače kot mednarodne arbitraže. 27. Katere so bistvene značilnosti Zakona o arbitraži?
 Zakon odseva strukturo Vzorčnega zakona o arbitraži UNCITRAL in izrazito poudarja pogodbeno avtonomijo strank pri uporabi ali izključitvi uporabe določb zakona, kar omogoča strankam prijazni arbitražni postopek. Predvideva možnost začasnih odredb za zavarovanje terjatev strank in zelo omejeno možnost izpodbijanja arbitražnih odločb pri specializiranem sodišču po vzoru Vzorčnega zakona UNCITRAL. 28. Kaj ureja Vzorčni zakon o arbitraži UNCITRAL?
 Vzorčni zakon, ki ga je sprejela Komisija Združenih narodov za mednarodno trgovinsko pravo (UNCITRAL) služi kot vzorec za učinkovit in vsestranski arbitražni pravni režim z omejenim obsegom možnosti nacionalnih sodišč, da intervenirajo v arbitražnem postopku. Pravila Vzorčnega zakona so povzeta tako v slovenskem Zakonu o arbitraži kot tudi v Pravilih ECDR o arbitraži. 29. Kaj pa urejajo Arbitražna pravila UNCITRAL?
 Ta pravila pa določajo postopkovne določbe, ki so primerne za uporabo v primeru arbitražnega postopka v mednarodnih in čezmejnih gospodarskih sporih. Arbitražni sporazum
 30. Ali mora nujno obstajati sporazum strank o predložitvi spora arbitraži?
 Da, arbitraža je sporazumni postopek in arbitri ne morejo začeti postopka brez dogovora strank o predložitvi spora institucionalni ali ad hoc arbitraži. Stranke se o arbitraži običajno dogovorijo s pogodbeno arbitražno klavzulo še preden pride do spora, lahko pa sklenejo arbitražni sporazum o predložitvi spora arbitraži tudi po tem, ko je do spora že prišlo. 31. Kakšne pravne posledice ima arbitražni sporazum?
 Z njim stranke izključijo pristojnost državnih sodišč za odločanje o sporu in jo vzpostavijo izbrani arbitraži. V arbitražnem sporazumu stranke običajno določijo tudi, katera postopkovna pravila in (v mednarodnih sporih) katero materialno pravo bodo uporabili arbitri. 32. Ali lahko arbitražni sporazum določa predložitev zahtevkov glede izpolnjevanja, veljavnosti ali prenehanja pogodbe kot tudi odškodninskih zahtevkov?
 Da, saj je arbitražni sporazum običajno zapisan tako, da se nanaša na spore, ki izvirajo iz ali so v zvezi z določeno pogodbo. Tako široka opredelitev vprašanj, o katerih naj odloča arbitraža, omogoča odločanje o odškodninskih in drugih zahtevkih istočasno. 33. Kaj se zgodi, če ena stranka začne pravdo na sodišču glede spora, ki se nanaša na sklenjeni arbitražni sporazum?
 V takem primeru se mora sodišče na podlagi ugovora nasprotne stranke izreči za nepristojno in tožbo zavreči, razen če ugotovi, da arbitražni sporazum ne obstaja, je ničen, je prenehal veljati ali ga ni mogoče izpolniti. 34. Kateri so pogoji za veljavnost arbitražnega sporazuma?
 Arbitražni sporazum mora biti zapisan v pisni obliki in le izjemoma, če je v skladu s poslovnimi običaji pogodba lahko sklenjena tudi ustno, se ustno dogovorjeni arbitražni sporazum naknadno zapiše v pisni obliki. 35. Kaj naj vsebuje arbitražni sporazum?
 Najpomembneje je, da arbitražni sporazum določa kraj oziroma sedež arbitraže, arbitražna pravila, ki naj se uporabijo, število arbitrov in način njihovega imenovanja ter jezik, v katerem naj poteka postopek. 36. Ali je nujno uporabiti vzorce ECDR za arbitražni sporazum?
 Ne. Tako kot tudi druge institucionalne arbitraže ECDR na spletni strani priporoča različne modelne arbitražne klavzule in sporazume. Nanje se stranke lahko oprejo, ker jim zagotavljajo uspešno izvajanje pristojnosti arbitraže. Če stranke želijo bistveno drugačno vsebino arbitražnega sporazuma je priporočljivo, da o tem pridobijo ustrezno strokovno mnenje. 37. Ali naj arbitražni sporazum določi imenovanje enega ali treh arbitrov?
 Pri odločitvi je pomembnih več dejavnikov. Tričlanski arbitražni senat pomeni višje stroške za nagrado arbitrov in lahko podaljša arbitražni postopek zaradi usklajevanja prostih terminov za izvedbo narokov.
 Senat treh arbitrov je ustrezen za reševanje kompleksnih ali tehničnih sporov ter kadar stranke v sporu prihajajo iz različnih držav z različnimi pravnimi sistemi in poslovnimi običaji oziroma uzancami. 38. Kateri jezik naj se izbere za vodenje arbitražnega postopka? Načeloma si stranke lahko prosto izberejo jezik postopka. V praksi pa stranke največkrat izberejo jezik, ki ga same govorijo,jezik pogodbe ali verjetnih dokazov in jezik, ki bo pomemben pri izbiri arbitrov. 39. Kaj se zgodi, če se stranke dogovorijo, da se bo arbitražni postopek vodil v dveh jezikih?
 To je dopustno in se arbitraža običajno izvaja v jezikih (obeh) strank postopka, toda tak dogovor lahko občutno podraži arbitražni postopek zaradi stroškov prevajanja listinske dokumentacije in prevajanja navedb in izpovedi na arbitražnem naroku. 40. Kaj se zgodi, če je pogodba, ki vsebuje arbitražno klavzulo,nična?
 Če je arbitražna klavzula vsebovana v glavni pogodbi, ki je po odločitvi arbitraže ali sodišča nična, ugotovljena ničnost pogodbe sama po sebi ne razveljavlja začetega arbitražnega postopka na podlagi arbitražne klavzule v taki pogodbi, saj se arbitražna klavzula šteje za neodvisen sporazum od glavne pogodbe, ki tako arbitražno klavzulo vsebuje. 41. Zakaj je kraj arbitraže pomemben?
 Kraj oziroma sedež arbitraže ima dve pomembni pravni posledici. Prvič, določa arbitražno pravo, ki se uporablja in določa pristojnost sodišč ki izvajajo podporna in nadzorna pooblastila nad arbitražo. In drugič, določa kraj možne izvršitve arbitražne odločbe v mednarodnih ali čezmejnih (gospodarskih) sporih. 42. Ali arbitražni naroki lahko potekajo izven kraja sedeža arbitraže?
 Arbitri lahko vodijo ustne obravnave in druga procesna dejanja kjerkoli je to primerno, tudi izven Slovenije, ne da bi to vplivalo na dejstvo, da je sedež arbitraže v Ljubljani.
 Pravo, ki se uporabi za odločanje o sporu
 43. Ali izbira kraja arbitraže v Ljubljani pomeni tudi, da se bo pri odločanja o sporu uporabilo slovensko pravo?
 Ne, materialno pravo, ki se bo uporabilo pri odločanju arbitraže o vsebini spora, ni določeno s sedežem oziroma krajem arbitraže. 44. Ali arbitri pri odločanju uporabijo slovensko pravo ali pravo pogodbe?
 Arbitri odločajo na podlagi pravnih pravil, ki so jih za vsebino pravnega razmerja izbrale stranke. V vsakem primeru morajo arbitri odločiti v skladu z določili pogodbe. Če je pravo pogodbe tuje pravo in arbitri nimajo ekspertnega znanja o takem pravu, bodo stranke lahko pozvali, da predlagajo izvedensko mnenje o uporabi tujega prava. 45. Kaj če pogodba ali arbitražni sporazum ne določata, katero pravo se uporabi?
 V takem primeru bodo arbitri določili, katero pravo se bo uporabilo in sicer običajno tako, da bodo o tem odločili kot o predhodnem vprašanju. To bo lahko pravo, ki ima s pogodbo najtesnejšo povezavo. Če pogodba določa, da bo spor predložen arbitraži pri ECDR, bo to lahko kriterij, ki ga bodo arbitri uporabili kot odločilnega za uporabo slovenskega prava kot prava pogodbe. 46. Katero pravo se bo uporabilo za presojo odškodninskih zahtevkov?
 O tem odločijo arbitri na podlagi pravnih pravil, ki jih štejejo za primerne. To lahko pomeni, da se bo za presojo odškodninskih zahtevkov uporabilo drugo pravo kot pa bo uporabljeno za odločanje o glavni pogodbi.
 47. Kako se arbitražni postopek začne?
 Če se stranke niso sporazumele drugače, se postopek začne na dan, ko stranka prejme zahtevo nasprotne stranke, naj se spor predloži arbitraži. 48. V kakšnih rokih je potrebno sprožiti arbitražni postopek?
 Rok za vložitev tožbe določa arbitražni sporazum ali ga določijo arbitri.
 Imenovanje arbitrov
 49. Kako se določi število arbitrov?
 Stranke lahko imenujejo enega ali več arbitrov. Če se dogovorijo za arbitražni senat, je ta običajno tričlanski. O številu arbitrov se sporazumejo v arbitražni klavzuli pred nastankom spora ali v arbitražnem sporazumu po nastanku spora. 50. Kaj če se stranke ne morejo dogovoriti o številu arbitrov?
 V takem primeru bo ECDR določil število arbitrov ob upoštevanju kompleksnosti in drugih relevantnih okoliščin spora. 51. Kako se izvede imenovanje arbitrov?
 En arbiter je običajno imenovan sporazumno med strankami ali pa njegovo imenovanje zaupajo tretji osebi, na primer ECDR.
 Če so arbitri trije, vsaka stranka imenuje enega, oba imenovana arbitra pa nato imenujeta tretjega kot predsednika arbitražnega senata. Lahko pa to stori tudi tretja oseba, na primer ECDR. 52. Kdo je lahko imenovan za arbitra?
 Stranke lahko v arbitražnem sporazumu določijo nekatere kriterije za imenovanje arbitrov kot je na primer njihovo državljanstvo ali poklic. Kadar je za imenovanje arbitrov zaprošen ECDR bo imenoval enega ali več arbitrov, ki so bodisi akreditirani na listi arbitrov pri ECDR bodisi osebo, ki ni neposredno akreditirana, če njeno imenovanje za posamezni primer odbori ECDR. 53. Ali morajo biti arbitri neodvisni od strank v sporu?
 Arbitri morajo biti neodvisni ne glede na to ali jih imenuje ena stranka ali pa vse stranke v sporu skupaj. Dolžni so razkriti vsako okoliščino, ki bi lahko zbudila dvom v njihovo nepristranskost in neodvisnost. Glede vsebine spora ne smejo zasebno komunicirati z nobeno stranko v sporu. 54. Ali stranka lahko izpodbija imenovanje arbitra?
 Stranka lahko zahteva izločitev arbitra, če meni, da obstajajo okoliščine, ki vzbujajo utemeljen dvom o njegovi nepristranskosti in neodvisnosti. V takem primeru o izločitvi arbitra odloča arbitražni senat, če pa stranka s to odločitvijo ni zadovoljna lahko zahteva, da o izločitvi arbitra dokončno odloči sodišče. 55. V kakšnem roku je potrebno zahtevati izločitev arbitra?
 Če stranke niso določile drugačnega roka v sporazumu, mora stranka v 15 dneh, odkar je zvedela za sestavo arbitražnega senata oziroma arbitra posameznika ali odkar je izvedela za katero od okoliščin, ki vzbujajo dvom v nepristranskost in neodvisnost arbitra, vložiti obrazloženo zahtevo za izločitev.
 56. Katere so glavne naloge arbitra?
 Arbiter je dolžan: omogočiti pošteno in hitro rešitev spora brez nepotrebnih stroškov, delovati pošteno in nepristransko med strankami, razumno omogočiti strankam, da predstavijo svoje argumente, dokaze in zahtevke in voditi postopek na način, ki ustreza okoliščinam spora ter brez nepotrebnega odlašanja. 57. Kaj se zgodi po imenovanju arbitra oziroma arbitražnega senata?
 Prvi korak arbitrov je običajno vabilo na pripravljalno srečanje s strankami z namenom določiti časovni okvir postopka in pripraviti vse potrebno za izvedbo dokaznega postopka. 58. Kaj se zgodi, če nasprotna stranka ugovarja pristojnosti arbitraže?
 Če nasprotna stranka ugovarja pristojnosti arbitraže zato ker se nanaša na spor, ki ga arbitražni sporazum ne obsega ali ker terja odločitev, ki presega meje tega sporazuma ali zaradi neveljavnosti arbitražnega sporazuma, lahko najkasneje v odgovoru na tožbo v okviru arbitražnega postopka vloži ugovor, o katerem s posebnim sklepom odloča arbitražni senat oziroma arbiter posameznik (pristojnost o pristojnosti). 59. Ali je odločitev arbitraže o njeni pristojnosti, da vodi arbitražni postopek mogoče izpodbijati?
 Da, v roku 30 dni po prejemu take odločitve lahko stranka zahteva, da o tem vprašanju odloči specializirano sodišče-Okrožno sodišče v Ljubljani. Arbitražni senat lahko med sodnim postopkom nadaljuje z arbitražnim postopkom in izda končno odločbo. 60. Kakšna procesna pooblastila imajo arbitri?
 Če ni drugačnega sporazuma strank o pravilih postopka, arbitražni senat vodi postopek na način, ki ga šteje za primernega. Vodenje postopka vključuje tudi odločanje o dopustnosti, pomenu in dokazni moči vsakega dokaza. Lahko tudi izdaja odredbe o plačilu zavarovanja stroškov postopka, razkritju listin in izdaja začasne odredbe. 61. V kakšnih okoliščinah se lahko tožniku naloži, da plača zavarovanje stroškov arbitražnega postopka?
 Plačilo zavarovanja stroškov je ustrezno, kadar nasprotna stranka izkaže, da tožnik zaradi slabega finančnega stanja ne bo zmogel plačati stroškov postopka nasprotni stranki v primeru, da bo tožbo izgubil. 62. Kakšna pooblastila lahko izvršuje sodišče v okviru podpore izvedbi arbitražnega postopka?
 Sodišče lahko na zahtevo arbitražnega senata ali ene od strank z dovoljenjem senata samo opravi dejanje, ki ga arbitraža sama ni upravičena opraviti. Arbitri so lahko navzoči pri izvajanju dokazov in lahko zastavljajo vprašanja. 63. Kako stranke formalno predstavijo bistvo spora?
 To storijo s tožbo in odgovorom nanjo, lahko tudi z nasprotno tožbo in odgovorom nanjo ter z morebitnimi pripravljalnimi vlogami. Roki za te predložitve so določeni v arbitražnem sporazumu, pravilih arbitražnega postopka ali pa so določeni s strani arbitrov. 64. Katere pisne vloge morajo biti med strankami izmenjane?
 Vse, vključno s priloženimi listinami, ki jih stranke štejejo za pomembne. 65. Kaj se zgodi, če nasprotna stranka ne odgovori na tožbo?
 Če se stranke niso sporazumele drugače in če je rok za odgovor na tožbo zamujen iz razlogov, ki niso upravičeni, arbitražni senat nadaljuje s postopkom ne da bi zamudo samo po sebi štel za priznanje navedb tožeče stranke. 66. Ali so stranke upravičene imeti dostop do vseh dokumentov druge stranke, ki so relevantni za odločanje o sporu?
 Pravica »discovery« je standardni ukrep, ki ga imajo na razpolago stranke v mednarodnih ali čezmejnih sporih, če se dogovorijo za uporabo arbitražnih pravil, ki »discovery« omogočajo. 67. Kakšno razkritje dokumentov je lahko določeno ali odrejeno?
 Obseg pravice «discovery« je lahko dogovorjen med strankami ali pa odrejen s strani arbitrov. Če je tako odrejeno morajo stranke razkriti vse relevantne dokumente ne glede na to ali jim koristijo ali škodijo pri izgledih za uspeh v postopku. 68. Ali se v arbitražnem postopku v čezmejnih in mednarodnih sporih uporabljajo pravila o zaupnosti privilegiranih informacij in dokumentov (rules of privilege)?
 Da, najpomembnejša vrsta zaupnosti se nanaša na pravno svetovanje, na pravdo in na pravilo »brez prejudica«.
 Če je dokument privilegiran, ga stranka ni dolžna razkriti tudi, če je relevanten za odločanje arbitrov. 69. Kaj pomeni pravilo privilegiranega pravnega svetovanja?
 To pravilo varuje pred razkritjem vse komunikacije med klienti in njihovimi pravnimi pooblaščenci (največkrat odvetniki), ki so potekale z namenom pravnega svetovanja. 70. Kaj pomeni pravilo privilegiranosti zaradi pravde?
 To pravilo varuje pred razkritjem dokumente, ki so bili pripravljeni za pravdo oziroma so predvidevali pravdo na sodišču. Enako velja tudi za dokumente, ki so bili pripravljeni za potrebe arbitražnega postopka. Samo če se stranka, ki je dokumente pripravila, odpove pravici, da jih varuje kot zaupne, jih je dolžna razkriti. 71. Kaj pomeni pravilo »brez prejudica«?
 To pravilo varuje pred razkritjem komunikacije med strankami v sporu in njihovimi odvetniki v okviru njihovih prizadevanj za dosego sporazumne rešitve spora. Uporablja se ne glede na to ali so bili ali niso bile ti dokumenti formalno opredeljeni kot »brez prejudica«. Za njihovo razkritje je potrebno soglasje vseh strank v sporu. 72. Ali se v arbitražnem postopku uporabljajo dokazna pravila?
 Arbitraža ni vezana na nobena striktna dokazna pravila, razen na tista, ki se nanašajo na zaupnost privilegiranih dokumentov oziroma informacij in arbitri prosto odločajo, katere dokaze bodo izvedli in kakšno težo bodo imeli pri ugotavljanju dejstev. 73. Ali lahko arbitri ugotavljajo dejstva po uradni dolžnosit ali pa so vezani na predloge strank?
 Arbitražni senat lahko ugotavlja dejstva po uradni dolžnosti. Z izvedenimi dokazi pa mora v takem primeru seznaniti stranke in jim dati možnost, da se o takih dokazih izrečejo. 74. Ali se priče navzkrižno zaslišuje?
 V arbitražnih postopkih o mednarodnih in čezmejnih sporih se običajno med strankami izmenjajo pisne izjave prič pred ustno obravnavo, zatem pa se te priče lahko navzkrižno zaslišijo z namenom, da bi se odkrile nekonsistentnosti v pisnih izjavah oziroma, da bi se potrdila verodostojnost takih izjav. 75. Ali se v arbitražnem postopku lahko imenuje izvedence in izvaja dokaze z izvedenimi pričami?
 Pravila o arbitraži ECDR odkazujejo na uporabo Zakona o arbitraži (30.člen), ki predvideva tako možnost, da arbitražni senat imenuje od strank neodvisne izvedence kot tudi, da stranke lahko na narok privedejo druge strokovnjake (izvedene priče), da podajo svoje mnenje o spornih vprašanjih. 76. Ali se v postopku vselej izvede ustna obravnava?
 Ne, Če se stranke niso dogovorile drugače, arbitražni senat odloči, ali bo postopek potekal ustno ali pisno. Na zahtevo stranke senat mora izvesti obravnavo v primerni fazi postopka, če se stranke niso drugače sporazumele. 77. V kakšnem vrstnem redu stranke predstavijo svoje videnje spora?
 V skladu z ustaljeno arbitražno prakso tožnik prvi predstavi svoj zahtevek in predlaga izvedbo dokazov, zatem enako stori nasprotna stranka. Pomembno je, da arbitri strankam omogočijo enakopravno predstavitev. 78. Katere metode procesnega vodstva lahko uporabi arbiter oziroma senat?
 Arbitri lahko pospešijo postopek z razpisom pripravljalnega naroka, posebnega naroka za diskretna vprašanja, lahko razdelijo obravnavanje na ugotavljanje temelja zahtevka in zatem še glede višine zahtevka,lahko odredijo predložitev pisnih izjav prič in fiksne časovne okvire za ustne izjave strank, lahko pa tudi določijo »kapico« za zgornjo višino stroškov, do katerih povrnitve bo lahko upravičena stranka, ki bo zmagala v postopku. 79. V čem je namen ločenega ugotavljanja temelja odgovornosti in višine vtoževanega zneska?
 V znižanju stroškov arbitražnega postopka, ker če arbitri odločijo, da ni podan temelj (odškodninske) odgovornosti, potem ni več potrebe za ugotavljanje višine pripadajočega zneska. Po drugi strani pa se z vmesno odločitvijo o obstoju temelja odgovornosti vzpostavijo možnosti za pogajanja in kompromis med strankami. 80. Ali lahko arbiter prevzame vlogo mediatorja?
 Lahko, če se stranke tako izrecno dogovorijo. Možno je, da mediator prevzame vlogo arbitra (med-arb) in obratno (arb-med). V takih kombiniranih postopkih je ključno, da se stranke vnaprej dogovorijo, kako mora arbiter oziroma mediator varovati ali razkriti zaupne informacije, ki jih je v ločenih srečanjih sprejel od strank. Arbitražna odločba
 81. Kakšno odločbo lahko izda arbiter oziroma senat?
 Katerokoli odločbo, ki jo lahko izda tudi sodišče, ne more pa izdati odločbe, ki bi pravno zavezovala tretje osebe, ki niso stranke arbitražnega sporazuma. 82. V kakšnem roku mora biti odločba izdana?
 V postopku pospešene arbitraže v roku 6 mesecev, sicer pa v razumnem roku glede na vse okoliščine zadeve. 83. Ali arbitraža lahko odloči tudi o obrestih?
 Da, ima enaka pooblastila pri odločanju o obrestih kot jih ima sodišče. 84. Kakšno pristojnost imajo arbitri pri odločanju o stroških arbitražnega postopka?
 Pristojni so za odločitev, katera stranka plača stroške postopka, v kakšnem deležu in v kakšni višini in sicer na podlagi pravila, da je stranka, ki je spor izgubila dolžna nasprotni stranki povrniti njene stroške arbitražnega postopka. 85. Kaj obsega odločitev o stroških?
 Zajema stroške, ki jih je imela stranka, vključno s stroški njenega pooblaščenca (odvetnika), nagrado arbitrom, administrativne stroške, plačane instituciji, ki nudi podporo arbitražnemu postopku in druge potrebne stroške postopka. 86. Kako stranka doseže plačilo priznanih stroškov?
 Tako, da pred izdajo arbitražne odločbe predloži stroškovnik, v katerem opredeli stroške, katerih povrnitev uveljavlja. Upravičena je do povrnitve nujnih in potrebnih stroškov.
 Izvrševanje in izpodbijanje arbitražnih odločb
 87. Kako se izvrši arbitražno odločbo?
 Arbitražna odločba ECDR se izvrši, ko jo sodišče razglasi za izvršljivo. Sodišče lahko zavrne predlog za razglasitev izvršljivosti arbitražne odločbe samo, če ugotovi, da predmet spora ne more biti predmet arbitražnega sporazuma ali če je arbitražna odločba v nasprotju z javnim redom Republike Slovenije. 88. Kaj, če se stranke poravnajo preden je izdana arbitražna odločba?
 Na zahtevo strank se poravnava zapiše v obliki arbitražne odločbe, ki ima enak učinek kot vsaka druga arbitražna odločba o vsebini spora. Lahko pa stranke tako poravnavo zapišejo tudi v obliki izvršljivega notarskega zapisa ali v obliki sporazuma, ki ga predložijo sodišču v odobritev v obliki sodne poravnave. 89. Kdaj je mogoče izpodbijati arbitražno odločbo?
 Razveljavitev arbitražne odločbe s strani sodišča je možna, če stranka dokaže neveljavnost arbitražnega sporazuma, če sestava arbitražnega senata ali arbitražni postopek nista bila v skladu s sporazumom strank, če se odločba nanaša na spor, ki ga arbitražni sporazum ne obsega ali če stranka ni bila pravilno obveščena o imenovanju arbitra ali o arbitražnem postopku ali ji je bila na kakšen drug način kratena pravica do izjave pred arbitražnim senatom.
 Razveljavitev pa je možna tudi, če sodišče po uradni dolžnosti ugotovi, da predmet spora ne more biti predmet arbitražnega postopka ali, če je arbitražna odločba v nasprotju z javnim redom Republike Slovenije. 90. Kaj ureja New Yorška konvencija?
 Konvencija Združenih narodov o priznanju in izvršitvi tujih arbitražnih odločb, podpisana v New Yorku leta 1958 zagotavlja pravno podlago za čezmejno izvršitev arbitražnih odločb. Preko 140 držav, podpisnic te Konvencije je prevzelo obveznost priznavanja in izvrševanja tujih arbitražnih odločb s strani nacionalnih sodišč. 91. Ali se New Yorška konvencija uporablja tudi v Sloveniji? Da in sicer na podlagi izrecne določbe drugega odstavka 42. člena Zakona o arbitraži. Stranka, ki predlaga priznanje tuje arbitražne odločbe predloži njen izvirnik ali kopijo, sodišče pa lahko zahteva prevod take odločbe v slovenski jezik. 92. Kako se izvršujejo tuje arbitražne odločbe v Sloveniji?
 Enako kot domače arbitražne odločbe. Učinkujejo kot sodne odločbe na podlagi odločbe sodišča o izvršljivosti take arbitražne odločbe. 93. Pod kakšnimi pogoji je možna zavrnitev razglasitve izvršljivosti tuje arbitražne odločbe?
 Pod pogoji, ki jih neposredno določa New Yorška konvencija o priznavanju in izvršitvi tujih arbitražnih odločb. 94. Kako so arbitražne odločbe, izdane v Sloveniji, izvršljive v drugih državah?
 Arbitražne odločbe, ki jih izdaja ECDR kot institucionalna arbitraža, so izvršljive v drugih državah, če so podpisnice New Yorške konvencije. V drugih državah pa so izvršljive na način, ki ga določa njihovo nacionalno pravo. 95. Kako so v Sloveniji izvršljive tuje arbitražne odločbe, če so bile izdane v državi, ki ni podpisnica New Yorške konvencije?
 Tudi za presojo priznanja in izvršljivosti take arbitražne odločbe se v skladu s slovenskim Zakonom o arbitraži neposredno uporabljajo določbe New Yorške konvencije.
 Posebnosti arbitražnega postopka pri ECDR
 96. Kaj je značilno za pospešeno arbitražo?
 Postopek vodi en arbiter in je pisen, arbitražna odločba pa je izdana v roku 6 mesecev. Stroški tega postopka so občutno nižji od klasičnega arbitražnega postopka ali od pravde. 97. V čem je prednost arbitraže znotraj denarnih omejitev?
 Ta vrsta arbitraže strankam zagotavlja več nadzora nad končnim izidom postopka. Stranke z dogovorom o taki arbitraži določijo minimalno in maksimalno vsoto, ki jo lahko prisodi arbitražni senat oziroma arbiter. Arbiter s temi omejitvami ni seznanjen in mora po izdaji arbitražne odločbe korigirati prisojeno vsoto na minimum oziroma maksimum, če je s prvotno odločbo prisodil manj ali več od minimuma oziroma maksimuma. 98. V čem je prednost arbitraže na podlagi zadnje ponudbe?
 Tudi v tem primeru gre za vrsto arbitraže, ki zagotavlja, da izdana arbitražna odločba za stranke ne predstavlja presenečenja. Stranke namreč ECDR obvestijo o zadnji denarni ponudbi, ki so jo pripravljene sprejeti oziroma plačati. Pri tem so stranke primorane predložiti čim bolj razumne ponudbe. 99. Kakšna pooblastila ima arbiter pri odločanju v takih primerih?
 Če je po dogovoru med strankami seznanjen z njihovimi zadnjimi ponudbami izbere tisto, ki je razumnejša glede na vse okoliščine primera.
 Če pred izdajo arbitražne odločbe ni seznanjen z zadnjimi ponudbami strank in se prisojeni znesek razlikuje od zneskov v zadnjih ponudbah, arbiter spremeni arbitražno odločbo tako, da prisodi znesek, ki je bližji zadnji poravnalni ponudbi. 100. Ali arbiter v takih primerih izda obrazloženo arbitražno odločbo?
 Izdana arbitražna odločba v takih primerih ni obrazložena. Potrošniški spori
 Tomšičeva ulica 61000 Ljubljana
 Izbira postopkaKriteriji za izbiro postopka
 Pravila postopkov in odločanjaPravila o mediaciji
 Vzorčni sporazumi o izbiri postopkaVzorčni sporazum o mediaciji
 Pomoč pri izbiri postopkaVodnik do postopka
 Vzorci zahtev za začetek postopkaZahteva za izvedbo postopka zgodnje nevtralne ocene


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 21.12.2011
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 338/48
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1356/2011
 z dne 20. decembra 2011
 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),
 ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati 21. decembra 2011.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 20. decembra 2011
 Za Komisijo V imenu predsednika
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja
 (1) UL L 299, 16.11.2007, str. 1.
 (2) UL L 157, 15.6.2011, str. 1.
 PRILOGA
 Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
 (EUR/100 kg)
 Oznaka KN
 Oznaka tretjih držav (1)
 Pavšalna uvozna vrednost
 0702 00 00
 AL
 61,8
 MA
 67,1
 TN
 88,5
 TR
 107,8
 ZZ
 81,3
 0707 00 05
 JO
 182,1
 TR
 149,7
 ZZ
 165,9
 0709 90 70
 MA
 37,8
 TR
 140,3
 ZZ
 89,1
 0805 10 20
 AR
 41,5
 BR
 39,7
 CL
 30,5
 MA
 53,2
 TR
 67,2
 ZA
 48,3
 ZZ
 46,7
 0805 20 10
 MA
 87,3
 TR
 79,7
 ZZ
 83,5
 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90
 IL
 75,8
 MA
 64,3
 TR
 78,1
 ZZ
 72,7
 0805 50 10
 AR
 52,9
 TR
 52,4
 ZZ
 52,7
 0808 10 80
 CA
 112,8
 US
 108,5
 ZA
 121,8
 ZZ
 114,4
 0808 20 50
 CN
 80,4
 ZZ
 80,4
 (1) Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.


text:
 19. 7. 97 | IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee N. L 190/ 1
 I
 (Atti per i quali la pubblicazione è una condizione di applicabilità)
 REGOLAMENTO (CE) N. 1388 /97 DELLA COMMISSIONE
 del 18 luglio 1997
 relativo al rilascio di titoli di esportazione del sistema B nel settore degli
 ortofrutticoli
 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, corretto funzionamento del regime delle restituzioni all'e
 visto il trattato che istituisce la Comunità europea, sportazione nel settore degli ortofrutticoli;
 visto il regolamento (CE) n . 2190/96 della Commissione, considerando che, per ovviare a tale situazione, è neces
 del 14 novembre 1996, recante modalità di applicazione sario respingere, fino alla fine del periodo di esportazione
 del regolamento (CEE) n . 1035/72 del Consiglio per in corso, le domande di titoli del sistema B per i pomo
 quanto riguarda le restituzioni all'esportazione nel settore dori e le arance, esportati dopo il 18 luglio 1997,
 degli ortofrutticoli ('), modificato da ultimo dal regola
 mento (CE) n. 610/97 (2), in particolare l'articolo 5, para HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 grafo 5,
 considerando che il regolamento (CE) n. 1120/97 della Articolo 1
 Commissione (3) ha fissato i quantitativi per i quali
 possono essere rilasciati i titoli di esportazione del sistema Le domande di titoli di esportazione del sistema B,
 B, diversi da quelli chiesti nel quadro di operazioni di presentate a norma dell'articolo 1 del regolamento (CE) n.
 aiuto alimentare; 1120/97 per i pomodori e le arance, la cui dichiarazione
 di esportazione sia stata accettata dopo il 18 luglio 1997 e
 considerando che, tenendo conto delle informazioni prima del 17 settembre 1997, sono respinte.
 attualmente a disposizione della Commissione, per i
 pomodori e le arance, i quantitativi indicativi previsti per Articolo 2
 il periodo di esportazione in corso rischiano di essere ben
 presto superati; che tali superamenti pregiudicherebbero il Il presente regolamento entra in vigore il 19 luglio 1997.
 Il presente regolamento e obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile
 in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 18 luglio 1997.
 Per la Commissione
 Franz FISCHLER
 Membro della Commissione
 (') GU n. L 292 del 15. 11 . 1996, pag. 12.
 (2) GU n. L 93 dell'8 . 4. 1997, pag. 16.
 1 GU n. L 163 del 20. 6. 1997, pag. 12.


type: caselaw

text:
 6.4.2013
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 101/21
 2013. január 25-én benyújtott kereset — Cezar kontra OHIM — Poli-Eco (Falábazatok)
 (T-39/13. sz. ügy)
 2013/C 101/45
 A keresetlevél nyelve: angol
 Felek
 Felperes: Cezar Przedsiębiorstwo Produkcyjne Dariusz Bogdan Niewiński (Ełk, Lengyelország) (képviselő: M. Nentwig és G. Becker, ügyvédek)
 Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)
 A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Poli-Eco Tworzywa Sztuczne sp. z o.o. (Szprotawa, Lengyelország)
 Kereseti kérelmek
 A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:
 —
 helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) harmadik fellebbezési tanácsának 2012. november 8-i határozatát (R 1512/2010-3. sz. ügy);
 —
 az alperest kötelezze a költségek viselésére.
 Jogalapok és fontosabb érvek
 A megsemmisítési kérelemmel érintett közösségi formatervezési minta: a „falábazatok” termékekre vonatkozó formatervezési minta — 70 438–0002. számon lajstromozott közösségi formatervezési minta.
 A közösségi formatervezésiminta-oltalom jogosultja: a felperes.
 A közösségi formatervezésiminta-oltalom megsemmisítését kérelmező fél: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél.
 A megsemmisítési kérelem indokolása: a megsemmisítési kérelem a 6/2002 tanácsi rendelet 4–6. cikkével együttesen olvasott 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti újdonság és egyéni jelleg hiányán alapult.
 A megsemmisítési osztály határozata: a megsemmisítési osztály a vitatott formatervezésiminta oltalmat megsemmisítette.
 A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.
 Jogalapok: a 6/2002 tanácsi rendelet 25. cikke (1) bekezdése b) pontjának, 63. cikke (1) bekezdésének és 62. cikke (1) bekezdésének megsértése.


text:
P�s Gradua��o Inova��o e Gest�o em EAD USP - Valores �ticos
 Valores �ticos //
 RESOLU��O N� 4871, DE 22 DE OUTUBRO DE 2001.
 (D.O.E. - 23.10.2001 e retificada em 24.10.2001)
 (Ver as Resolu��es 4881/2001; 5083/2003; 5293/2006; 5431/2007, 5825/2010 e 5839/2010)
 O Reitor da Universidade de S�o Paulo, no uso de suas atribui��es legais e � vista do deliberado pelo E. Conselho Universit�rio, em sess�o de 09 de outubro de 2001, baixa a seguinte RESOLU��O:
 Artigo 1� - Fica aprovado o C�digo de �tica da Universidade de S�o Paulo, anexo a esta Resolu��o.
 Artigo 2� - Esta Resolu��o entra em vig�ncia na data de sua publica��o, revogadas as disposi��es em contr�rio, em especial as da Resolu��o n� 4783/2000 e da Portaria GR n� 3082/1997.
 Reitoria da Universidade de S�o Paulo, 22 de outubro de 2001.
 C�DIGO DE �TICA DA UNIVERSIDADE DE S�O PAULO
 Um C�digo de �tica destinado a nortear as rela��es humanas no interior de uma universidade pode contemplar tanto princ�pios universais quanto recomenda��es espec�ficas, peculiares �s institui��es de ensino superior.
 Os princ�pios �ticos gerais remetem a documentos que j� alcan�aram consenso internacional, como a Declara��o Universal de Direitos Humanos (1948), que constitui o pressuposto de todas as constitui��es contempor�neas de inspira��o democr�tica.
 A USP adota os princ�pios indissoci�veis aprovados pela Associa��o Internacional de Universidades, convocada pela Unesco em 1950 e em 1998, a saber:
 1) o direito de buscar conhecimento por si mesmo e de persegui-lo at� onde a procura da verdade possa conduzir;
 2) a toler�ncia em rela��o a opini�es divergentes e a liberdade em face de qualquer interfer�ncia pol�tica;
 3) a obriga��o, enquanto institui��o social, de promover, mediante o ensino e a pesquisa, os princ�pios de liberdade e justi�a, dignidade humana e solidariedade, e de desenvolver ajuda m�tua, material e moral, em n�vel internacional.
 S�o inerentes � �tica universit�ria o direito � pesquisa, o pluralismo, a toler�ncia, a autonomia em rela��o aos poderes pol�ticos, bem como o dever de promover os princ�pios de liberdade, justi�a, dignidade humana e solidariedade.
 A Universidade deve sempre agir e se manifestar a favor da defesa e da promo��o dos direitos humanos, a� inclu�dos os direitos individuais e liberdades p�blicas, os direitos sociais, econ�micos e culturais e os direitos da humanidade.
 T�tulo I - Dos Princ�pios Comuns
 T�tulo II - Dos Servidores da Universidade
 T�tulo III - Dos Servidores Docentes
 T�tulo IV - Dos Servidores N�o-Docentes
 T�tulo V - Do Corpo Discente e dos demais alunos da Universidade
 T�tulo VI - Disposi��es Espec�ficas
 Cap�tulo I - Das Funda��es e dos Conv�nios
 Cap�tulo II - Da Pesquisa
 Cap�tulo III - Das Publica��es
 Cap�tulo IV - Do Uso do Nome da Universidade
 Cap�tulo V - Registros de Dados e Inform�tica
 T�tulo VII - Disposi��es Finais
 DOS PRINC�PIOS COMUNS
 Artigo 1� - O presente C�digo de �tica destina-se a nortear as rela��es humanas no �mbito da Universidade de S�o Paulo (USP), tendo como postulados o direito � pesquisa, o pluralismo, a toler�ncia, a autonomia em rela��o aos poderes pol�ticos, o respeito � integridade acad�mica da institui��o, bem como o dever de promover os princ�pios de liberdade, justi�a, dignidade humana, solidariedade e a defesa da USP como Universidade p�blica.
 Artigo 2� - S�o considerados membros da Universidade, para fim de observ�ncia dos preceitos deste C�digo, os seus servidores docentes e n�o-docentes, o corpo discente e demais alunos, definidos nos artigos 203 e 204 do Regimento Geral, devendo prevalecer, dentre todos, o respeito m�tuo e a preserva��o da dignidade da pessoa humana.
 Par�grafo �nico - As disposi��es deste C�digo de �tica aplicam-se tamb�m aos docentes inativos, professores colaboradores e visitantes, bem como pesquisadores, bolsistas e todos aqueles que se utilizem de bens da Universidade.
 Artigo 3� - A a��o da Universidade, respeitadas as op��es individuais de seus membros, pautar-se-� pelos seguintes princ�pios:
 I - a n�o ado��o de prefer�ncias ideol�gicas, religiosas, pol�ticas, e raciais, bem como quanto ao sexo e � origem;
 II - a n�o ado��o de posi��es de natureza partid�ria;
 III - a n�o submiss�o a press�es de ordem ideol�gica, pol�tica ou econ�mica que possam desviar a Universidade de seus objetivos cient�ficos, culturais e sociais.
 Artigo 4� - Nas rela��es entre os membros da Universidade deve ser garantido:
 I - o interc�mbio de id�ias e opini�es, sem preconceitos ou discrimina��es entre as partes envolvidas;
 II - o direito � liberdade de express�o dentro de normas de civilidade e sem quaisquer formas de desrespeito.
 Artigo 5� - � dever dos membros da Universidade:
 I - observar as normas deste C�digo e os postulados �ticos da Institui��o, visando manter e preservar o funcionamento de suas estruturas, o respeito, os bons costumes e preceitos morais e a valoriza��o do nome e da imagem da Universidade;
 II - defender e promover medidas em favor do ensino p�blico, em todos os seus n�veis, e do desenvolvimento da ci�ncia, das artes e da cultura, bem como contribuir para a dignidade, o bem-estar do ser humano e o progresso social;
 III - propor e defender medidas em favor do bem-estar de seus membros e de seu aperfei�oamento e atualiza��o;
 IV - prestar colabora��o ao Estado e � sociedade no esclarecimento e na busca e encaminhamento de solu��es em quest�es relacionadas com o bem-estar do ser humano e com o desenvolvimento cultural, social e econ�mico;
 V - incentivar o respeito � verdade.
 Artigo 6� - Constitui dever funcional e acad�mico dos membros da Universidade:
 I - agir de forma compat�vel com a moralidade e a integridade acad�mica;
 II - aprimorar continuamente os seus conhecimentos;
 III - prevenir e corrigir atos e procedimentos incompat�veis com as normas deste c�digo e demais princ�pios �ticos da Institui��o, comunicando-os � Comiss�o de �tica (art. 40);
 IV - corrigir erros, omiss�es, desvios ou abusos na presta��o das atividades voltadas �s finalidades da Universidade;
 V - promover a melhoria das atividades desenvolvidas pela Universidade, garantindo sua qualidade;
 VI - promover o desenvolvimento e velar pela realiza��o dos fins da Universidade;
 VII - promover e preservar a privacidade e o acesso adequado aos recursos computacionais compartilhados;
 VIII - preservar o patrim�nio material e imaterial da Universidade e garantir o reconhecimento da autoria de qualquer produto intelectual gerado no �mbito de suas Unidades e �rg�os.
 Artigo 7� - Os membros da Universidade devem abster-se de:
 I - valer-se de sua posi��o funcional ou acad�mica para obter vantagens pessoais e para patrocinar interesses estranhos �s atividades acad�micas;
 II - declarar qualifica��o funcional ou acad�mica que n�o possuam ou utilizar t�tulos gen�ricos que possam induzir a erro;
 III - fazer uso de mandato representativo de categoria para auferir benef�cios pr�prios ou para exercer atos que prejudiquem os interesses da Universidade;
 IV - divulgar informa��es de maneira sensacionalista, promocional ou inver�dica;
 V - comentar fatos cuja veracidade e proced�ncia n�o tenham sido confirmadas ou identificadas.
 Artigo 8� - As rela��es entre os servidores devem ser pautadas pelo respeito rec�proco, esp�rito de colabora��o e solidariedade e reconhecimento da igual responsabilidade perante a Universidade.
 Artigo 9� - A posi��o hier�rquica ocupada por servidores docentes ou n�o-docentes n�o poder� ser utilizada para:
 I - desrespeitar ou discriminar subordinados;
 II - criar situa��es embara�osas ou desencadear qualquer tipo de persegui��o ou atentado � dignidade da pessoa humana;
 III - impedir que, por motivo n�o justificado, se usem as instala��es e demais recursos do �rg�o sob sua dire��o, quando esse uso for consent�neo com os fins da Universidade;
 IV - favorecer o uso das instala��es e demais recursos do �rg�o sob sua dire��o, com fins n�o consent�neos com os objetivos da Universidade;
 V - constranger subordinados a desobedecer ou contrariar os princ�pios estabelecidos neste C�digo.
 Artigo 10 - O servidor docente ou n�o-docentes em posi��o de dire��o ou chefia deve:
 I - zelar para que seus subordinados atuem dentro dos princ�pios �ticos previstos neste C�digo;
 II - orientar seus auxiliares para que respeitem o segredo profissional a que est�o obrigados por lei;
 III - promover a apura��o de atos de improbidade e de il�citos administrativos.
 Artigo 11 - O servidor deve evitar qualquer conflito entre os seus interesses pessoais e os interesses da Universidade, especialmente em situa��es nas quais haja:
 I - conflito de interesses na aloca��o de tempo e esfor�os em atividades n�o universit�rias;
 II - conflito de interesses entre a universidade e institui��es p�blicas e privadas;
 III - relacionamento pessoal ou profissional do servidor com institui��es fornecedoras da Universidade.
 Artigo 12 - Nenhum servidor docente ou n�o-docentes deve participar de decis�es que envolvam a sele��o, contrata��o, promo��o ou rescis�o de contrato, pela Universidade, de membro de sua fam�lia ou de pessoa com quem tenha rela��es que comprometam julgamento isento.
 Artigo 13 - Nenhum servidor docente ou n�o-docentes deve participar de decis�es relacionadas a atribui��o de carga did�tica, uso de espa�o ou material did�tico e cient�fico na Universidade, a qualquer t�tulo, para familiar ou pessoa com quem tenha rela��es que comprometam julgamento isento.
 Artigo 14 - Cabe ao servidor docente ou n�o-docente vetar o acesso a informa��es confidenciais por pessoas que n�o estejam para isso credenciadas.
 I - exercer sua fun��o com autonomia;
 II - contribuir para melhorar as condi��es do ensino e os padr�es dos servi�os educacionais, assumindo sua parcela de responsabilidade quanto � educa��o e � legisla��o aplic�vel;
 III - zelar pelo desempenho �tico e o bom conceito da profiss�o, preservando a liberdade profissional e evitando condi��es que possam prejudicar a efic�cia e corre��o de seu trabalho;
 IV - empenhar-se na defesa da dignidade da profiss�o docente e de condi��es de trabalho e remunera��o compat�veis com o exerc�cio e aprimoramento da profiss�o;
 V - apontar aos �rg�os competentes da institui��o em que trabalha, sugerindo formas de aperfei�oamento, os itens ou falhas em regulamentos e normas que, em seu entender, sejam inadequados ao exerc�cio da doc�ncia;
 VI - atuar com isen��o e sem ultrapassar os limites de sua compet�ncia quando servir como perito ou auditor, consultor ou assessor.
 I - cumprir pessoalmente sua carga hor�ria;
 II - adequar sua forma de ensino �s condi��es do aluno e aos objetivos do curso, de forma a atingir o n�vel desejado de qualidade;
 III - apontar, a quem de direito, itens de regulamento ou normas que possam ser prejudiciais � forma��o acad�mica e ao desenvolvimento pessoal do aluno;
 IV - exercer o ensino e a avalia��o do aluno sem interfer�ncia de diverg�ncias pessoais ou ideol�gicas;
 V - denunciar o uso de meios e artif�cios que possam fraudar a avalia��o do desempenho discente;
 VI - respeitar as atividades associativas dos alunos.
 I - exercer a profiss�o docente em institui��es nas quais as condi��es de trabalho n�o sejam dignas ou que possam ser prejudiciais � educa��o em geral e ao ensino p�blico;
 II - fornecer documentos em forma n�o consent�nea com a lei e assinar folhas ou laudos em branco;
 III - fornecer documentos que divirjam de suas convic��es ou que discordem do que admite como sendo a verdade.
 Artigo 18 - A rela��o do docente com os demais profissionais da �rea deve basear-se no respeito m�tuo e na independ�ncia profissional de cada um, buscando sempre o interesse institucional.
 Artigo 19 - Nas rela��es dos membros de comiss�es examinadoras de concursos docentes com os candidatos devem ser observados os seguintes preceitos:
 I - aplicam-se aos membros de Comiss�es Examinadoras externos � Universidade os princ�pios e normas deste C�digo de �tica, especialmente aqueles constantes dos T�tulos I e II;
 II - no uso de suas atribui��es, os examinadores n�o poder�o suscitar quest�es atinentes � vida privada, convic��o filos�fica ou pol�tica, cren�a religiosa, intimidade, honra ou imagem do candidato, ou que de algum modo se liguem a seus direitos fundamentais, ressalvadas aquelas que tiverem rela��o direta com o exerc�cio do cargo ou fun��o pretendida.
 DOS SERVIDORES N�O-DOCENTES
 Artigo 20 - � dever do servidor n�o-docente:
 I - adotar crit�rio justo e honesto nas suas atividades;
 II - prestar colabora��o aos colegas que dela necessitem, assegurando-lhes considera��o, apoio e solidariedade;
 III - empenhar-se em elevar e firmar seu pr�prio conceito, procurando manter a confian�a dos membros da equipe de trabalho e da comunidade em geral.
 Artigo 21 - As rela��es entre os membros do corpo discente e demais alunos da Universidade devem ser presididas pelo respeito � autonomia e � dignidade do ser humano, n�o sendo tolerados atos ou manifesta��es de prepot�ncia ou viol�ncia ou que ponham em risco a integridade f�sica e moral de outros.
 Artigo 22 - � dever dos membros do corpo discente fazer bom uso dos recursos p�blicos que financiam sua forma��o acad�mica.
 Artigo 23 - � vedado aos membros do corpo discente e demais alunos da Universidade:
 I - prolongar indevidamente o per�odo de forma��o acad�mica ou manter matr�cula com o objetivo de utilizar as estruturas da Universidade;
 II - lan�ar m�o de meios e artif�cios que possam fraudar a avalia��o do desempenho, seu ou de outrem, em atividades acad�micas, culturais, art�sticas, desportivas e sociais, no �mbito da Universidade, e acobertar a eventual utiliza��o desses meios.
 DAS FUNDA��ES E DOS CONV�NIOS
 Artigo 24 - A organiza��o e os objetivos de funda��es de apoio � Universidade e a celebra��o de conv�nios pela Universidade devem visar ao aumento da sua capacidade em ensino, pesquisa, bem como a extens�o � sociedade de servi�os deles indissoci�veis.
 Artigo 25 - Os rendimentos que resultarem de atividades de funda��es, conv�nios e outras formas de atua��o da Universidade devem reverter em benef�cio das atividades de ensino e pesquisa, bem como da extens�o � comunidade de servi�os deles indissoci�veis.
 I - os m�todos utilizados s�o adequados e compat�veis com as normas �ticas estabelecidas em seu campo de trabalho e das quais deve ter pleno conhecimento;
 II - os objetivos do projeto s�o cientificamente v�lidos, justificando o investimento de recursos e tempo;
 III - os objetivos da pesquisa e a divulga��o dos seus resultados devem ser p�blicos, salvo nas hip�teses devidamente justificadas por raz�es estrat�gicas de interesse p�blico; IV - disp�e das condi��es necess�rias para realizar o projeto;
 V - as conclus�es s�o coerentes com os resultados e levam em conta as limita��es dos m�todos e t�cnicas utilizadas;
 VI - na apresenta��o e publica��o dos resultados e conclus�es � dado cr�dito a colaboradores e outros pesquisadores, cujos trabalhos se relacionem com o seu ou que tenham contribu�do com informa��es ou sugest�es relevantes, bem como � Universidade de S�o Paulo;
 VII - tratando-se de pesquisa envolvendo pessoas, individuais ou coletivas, s�o respeitados os princ�pios estabelecidos nas declara��es e conven��es sobre Direitos Humanos, na Constitui��o Federal e na legisla��o espec�fica;
 VIII - � vedado ao docente e ao pesquisador utilizar recursos destinados ao financiamento de pesquisa em benef�cio pr�prio ou de terceiros ou com desvio de finalidade.
 DAS PUBLICA��ES
 Artigo 28 - � vedado aos membros da Universidade:
 I - na elabora��o de artigos e relat�rios, falsear dados sobre suas publica��es;
 II - nas suas publica��es, n�o dar cr�dito a colaboradores e outros que tenham contribu�do para obten��o dos resultados nelas contidos;
 III - utilizar, sem refer�ncia ao autor ou sem a sua autoriza��o expressa, informa��es, opini�es ou dados ainda n�o publicados;
 IV - apresentar como originais quaisquer id�ias, descobertas ou ilustra��es, sob a forma de texto, imagens, representa��es gr�ficas ou qualquer outro meio, que na realidade n�o o sejam;
 V - falsear dados ou deturpar sua interpreta��o cient�fica;
 VI - falsear dados sobre sua vida acad�mica pregressa.
 Artigo 29 - A associa��o, efetiva ou potencial, do nome ou da imagem da Universidade de S�o Paulo com qualquer ato ou atividade, de �ndole individual ou institucional, deve ser nitidamente definida pelo seu autor ou agente.
 Artigo 30 - A associa��o, impl�cita ou expl�cita, do nome e da imagem da Universidade de S�o Paulo �s atividades desenvolvidas pelos membros da institui��o deve ser perfeitamente definida.
 Par�grafo �nico - Os contratos, conv�nios e acordos que implicarem a associa��o ao nome ou imagem da Universidade devem explicitar as condi��es dessa associa��o.
 Artigo 31 - A Universidade, por seus �rg�os e membros, tem a responsabilidade de assegurar a observ�ncia de padr�es �ticos e acad�micos compat�veis com os seus fins, em todas as atividades que levarem o seu nome ou a sua imagem, ou que forem a eles associadas.
 Artigo 32 - A Universidade, por seus �rg�os e membros, tem a responsabilidade de proteger o seu patrim�nio material e imaterial, de forma coerente com a sua natureza p�blica, assegurando em favor da institui��o o recebimento do justo valor, quando utilizados seu nome ou sua imagem.
 REGISTROS DE DADOS E INFORM�TICA
 Artigo 33 - A coleta, a inser��o e a conserva��o, em fich�rio ou registro, informatizado ou n�o, de dados pessoais relativos a opini�es pol�ticas, filos�ficas ou religiosas, origem, conduta sexual e filia��o sindical ou partid�ria devem estar sob a �gide da voluntariedade, da privacidade e da confidencialidade, podendo ser utilizados para os fins propostos para sua coleta.
 �1� - � proibido usar os dados a que se refere o caput para discriminar ou estigmatizar o indiv�duo, cuja dignidade humana deve ser sempre respeitada.
 �2� - No caso de dados para fins de pesquisa, deve ser obedecido o disposto na Resolu��o 196/96 do Conselho Nacional de Sa�de, atinente � �tica na pesquisa envolvendo seres humanos.
 Artigo 34 - Os membros da Universidade t�m direito de acesso aos registros que lhes digam respeito.
 Artigo 35 - O acesso e a utiliza��o de informa��es relativas � vida acad�mica ou funcional de outrem, por qualquer membro da Universidade, dependem de:
 I - expressa autoriza��o do titular do direito;
 II - ato administrativo motivado, em raz�o de objetivos acad�micos ou funcionais, devidamente justificados.
 Artigo 36 - Os recursos computacionais da Universidade destinam-se exclusivamente ao desenvolvimento de suas atividades de ensino, pesquisa e extens�o.
 Artigo 37 - Arquivos computacionais s�o de uso privativo e confidencial de seu autor ou propriet�rio, sendo igualmente confidencial todo o tr�fego na rede.
 Par�grafo �nico - Os administradores dos sistemas computacionais poder�o ter acesso aos arquivos em casos de necessidade de manuten��o ou falha de seguran�a.
 Artigo 38 - No que concerne ao uso dos sistemas de computa��o compartilhados, � vedado aos membros da Universidade:
 I - utilizar a identifica��o de outro usu�rio;
 II - enviar mensagens sem identifica��o do remetente;
 III - degradar o desempenho do sistema ou interferir no trabalho dos demais usu�rios;
 IV - fazer uso de falhas de configura��o, falhas de seguran�a ou conhecimento de senhas especiais para alterar o sistema computacional;
 V - fazer uso de meio eletr�nico para enviar mensagens ou sediar p�ginas ofensivas, preconceituosas ou caluniosas.
 Artigo 39 - A Universidade criar� uma Comiss�o de �tica com as atribui��es de:
 I - conhecer das consultas, den�ncias e representa��es formuladas contra membros da Universidade, por infring�ncia �s normas deste C�digo e postulados �ticos da Institui��o;
 II - apurar a ocorr�ncia das infra��es;
 III - encaminhar suas conclus�es �s autoridades competentes para as provid�ncias cab�veis;
 IV - criar um acervo de decis�es do qual se extraiam princ�pios norteadores das atividades da Universidade, complementares a este C�digo.
 Artigo 40 - A Comiss�o de �tica ser� constitu�da por sete membros, sendo cinco docentes, um representante discente e um representante dos servidores n�o-docentes.
 �1� - Os representantes docentes e n�o-docentes ser�o eleitos pelo Co para um mandato de dois anos, permitida uma recondu��o.
 �2� - O representante discente ser� eleito por seus pares para um mandato de dois anos, n�o permitida recondu��o.
 �3� - Os membros da Comiss�o de �tica dever�o julgar com isen��o e eleva��o de esp�rito, observando sempre os interesses maiores da Universidade de S�o Paulo e da sociedade.
 Artigo 41 - A Ouvidoria da Universidade e a Comiss�o de �tica atuar�o de forma coordenada para assegurar a plena observ�ncia das normas e princ�pios previstos neste C�digo.
 Artigo 42 - A Comiss�o de �tica dever� apresentar relat�rio anual de atividades ao Conselho Universit�rio, acompanhado de eventuais propostas de aprimoramento deste C�digo.


text:
 14.4.2007
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 82/4
 Arrêt de la Cour (deuxième chambre) du 15 février 2007 (demande de décision préjudicielle du Hof van beroep te Brussel — Belgique) — BVBA Management, Training en Consultancy/Benelux-Merkenbureau
 (Affaire C-239/05) (1)
 (Marques - Directive 89/104/CEE - Demande d'enregistrement d'une marque pour un ensemble de produits et de services - Examen du signe par l'autorité compétente - Prise en considération de tous les faits et circonstances pertinents - Compétence de la juridiction nationale saisie d'un recours)
 (2007/C 82/06)
 Langue de procédure: le néerlandais
 Juridiction de renvoi
 Hof van beroep te Brussel
 Parties dans la procédure au principal
 Partie requérante: BVBA Management, Training en Consultancy
 Partie défenderesse: Benelux-Merkenbureau
 Objet
 Demande de décision préjudicielle — Hof van beroep te Brussel — Interprétation de l'art. 3 de la directive 89/104/CEE: Première directive du Conseil, du 21 décembre 1988, rapprochant les législations des États membres sur les marques (JO L 40, p. 1) — Demande d'enregistrement de la marque «The Kitchen Company »— Examen du signe par l'autorité compétente — Prise en considération de tous les faits et circonstances pertinentes — Arrêt Koninklijke KPN Nederland
 Dispositif
 La première directive 89/104/CEE du Conseil, du 21 décembre 1988, rapprochant les législations des États membres sur les marques, doit être interprétée en ce sens:
 —
 que l'autorité compétente, lorsqu'elle refuse l'enregistrement d'une marque, est tenue d'indiquer dans sa décision la conclusion à laquelle elle aboutit pour chacun des produits et des services visés dans la demande d'enregistrement, indépendamment de la manière dont cette demande a été formulée. Toutefois, lorsque le même motif de refus est opposé pour une catégorie ou un groupe de produits ou de services, l'autorité compétente peut se limiter à une motivation globale pour tous les produits ou services concernés;
 —
 qu'elle ne s'oppose pas à une réglementation nationale qui empêche la juridiction saisie d'un recours contre une décision de l'autorité compétente de se prononcer sur le caractère distinctif de la marque séparément pour chacun des produits et des services visés dans la demande d'enregistrement dès lors que ni cette décision ni cette demande ne portait sur des catégories de produits ou de services ou sur des produits ou services considérés séparément;
 —
 qu'elle ne s'oppose pas à une réglementation nationale qui empêche la juridiction saisie d'un recours contre une décision de l'autorité compétente de tenir compte de faits et circonstances postérieurs à la date d'adoption de cette décision.
 (1) JO C 217 du 3.9.2005.


text:
28 | november | 2019 | Fiscaal Journaal
 ECLI:NL:GHSHE:2019:3836 Gerechtshof ‘s-Hertogenbosch, 17-10-2019, 19/00051
 Geplaatst op 28 november 2019 door Rechtspraak
 Belanghebbende woont in België, werkt in Nederland en geniet dividendinkomen uit Nederlandse BV. Belanghebbende is een kwalificerende buitenlandse belastingplichtige als bedoeld in artikel 7.8 Wet IB 2001, ondanks dat het dividendinkomen slechts beperkt in de belastingheffing wordt betrokken. Negatieve inkomsten uit eigen woning in België mogen in aanmerking worden genomen. Lees verder →
 Geplaatst in Belastingrechtspraak | Reacties uitgeschakeld voor ECLI:NL:GHSHE:2019:3836 Gerechtshof ‘s-Hertogenbosch, 17-10-2019, 19/00051
 ECLI:NL:GHSHE:2019:3835 Gerechtshof ‘s-Hertogenbosch, 17-10-2019, 18/00716 en 19/00047
 Verwijzing van Hoge Raad 7 december 2018, nr. 17/01211, ECLI:NL:HR:2018:2264.
 Eerst dient beoordeeld te worden of de in geschil zijnde kosten in rechtstreeks oorzakelijk verband met de verkochte aandelen hebben gestaan. Indien een dergelijk verband op ... Lees verder →
 Geplaatst in Belastingrechtspraak | Reacties uitgeschakeld voor ECLI:NL:GHSHE:2019:3835 Gerechtshof ‘s-Hertogenbosch, 17-10-2019, 18/00716 en 19/00047
 OECD Revenue Statistics 2019 launches on Thursday 5 December 2019
 Geplaatst op 28 november 2019 door Organisation for Economic Co-operation and Development
 Revenue Statistics 2019 provides data on government tax revenues from 1965 to 2018, including the tax to GDP ratio, revenues collected by central, state and regional governments, and the relative importance of personal and corporate income tax, social ... Lees verder →
 Geplaatst in Internationaal, Nieuws, OECD | Reacties uitgeschakeld voor OECD Revenue Statistics 2019 launches on Thursday 5 December 2019
 ECLI:NL:GHSHE:2019:3834 Gerechtshof ‘s-Hertogenbosch, 17-10-2019, 19/00011 tot en met 19/00013
 Privé gebruik auto (PGA). Belanghebbende beschikt niet over een kilometeradministratie. De Inspecteur heeft terecht voordeel vanwege PGA in aanmerking genomen. Lees verder →
 Geplaatst in Belastingrechtspraak | Reacties uitgeschakeld voor ECLI:NL:GHSHE:2019:3834 Gerechtshof ‘s-Hertogenbosch, 17-10-2019, 19/00011 tot en met 19/00013
 ECLI:NL:GHSHE:2019:3831 Gerechtshof ‘s-Hertogenbosch, 17-10-2019, 18/00598, 18/00599, 18/00600 en 18/00601
 Belanghebbende heeft in 2015 en het eerste kwartaal van 2016 gebruikte auto’s vanuit Duitsland verhandeld. Naar aanleiding van een boekenonderzoek zijn naheffingsaanslagen omzetbelasting met vergrijpboetes over het derde en vierde kwartaal van 2015 en het eerste kwartaal van 2016 opgelegd. In geschil is of het verdedigingsbeginsel is geschonden, de naheffingsaanslagen en de vergrijpboetes terec... Lees verder →
 Geplaatst in Belastingrechtspraak | Reacties uitgeschakeld voor ECLI:NL:GHSHE:2019:3831 Gerechtshof ‘s-Hertogenbosch, 17-10-2019, 18/00598, 18/00599, 18/00600 en 18/00601
 Geplaatst op 28 november 2019 door Fiscaal beleid - Europa Nu
 BRUSSEL (ANP) – De EU-landen zijn er niet in geslaagd een akkoord te bereiken over een wettelijke verplichting voor multinationals om jaarlijks te rapporteren over hun winst en belastingen in elk land waar ze actief zijn. Het voorstel moet de transpara... Lees verder →
 Geplaatst in Europa Nu, Internationaal, Nationaal, Nieuws | Reacties uitgeschakeld voor Geen Europees akkoord over belastingregels voor multinationals
 ECLI:NL:RBNNE:2019:1492 Rechtbank Noord-Nederland, 11-04-2019, AWB – 17 _ 2171
 Informatiebeschikkingen subjectieve (vennootschaps)belastingplicht 2010, 2011 en 2012. Naar het oordeel van de rechtbank heeft verweerder de artikelen 10:3, 7:5 en 8:42 van de Algemene wet bestuursrecht niet geschonden. Daarnaast is de rechtbank van oo... Lees verder →
 Geplaatst in Belastingrechtspraak | Reacties uitgeschakeld voor ECLI:NL:RBNNE:2019:1492 Rechtbank Noord-Nederland, 11-04-2019, AWB – 17 _ 2171
 Onderzoek opvolging aanbevelingen Gateway schenk- en erfbelasting
 Geplaatst op 28 november 2019 door Rijksoverheid
 In 2018 is een Gateway-review uitgevoerd op het automatiseringsproject Klantoptimalisatie schenk- en erfbelasting, gericht op het realiseren van twee nieuwe systemen die de aangifteverwerkingen en het heffings- en inningsproces van de schenk- en erfbel... Lees verder →
 Geplaatst in Nationaal, Nieuws, Rijksoverheid | Reacties uitgeschakeld voor Onderzoek opvolging aanbevelingen Gateway schenk- en erfbelasting


type: wikipedia

text:
NMT (, myöhemmin Nordisk Mobiltelefon) oli yhteispohjoismainen analoginen radiopuhelinverkko. NMT-verkko oli käytössä vuosina 1981–2010, tosin Suomessa verkot suljettiin jo 2000-luvun alussa.
 NMT oli maailman ensimmäinen täysautomaattinen matkapuhelinverkko. NMT on niin sanottu ensimmäisen sukupolven verkko (1G). NMT-verkosta NMT-verkkoon soitetut puhelut välittyivät päässääntöisesti osin 450:n tai 900 megahertsin taajuista mikroaaltosäteilyä lähettävien tukiasemien ja osin kiinteän puhelinverkon kautta. NMT-verkon käyttämät säteilytajuudet läpäisivät seinä- ja muita rakenteita paremmin kuin myöhempien 2-, 3-, 4- ja 5G-teknologioiden käyttämät korkeammat taajuudet.
 NMT-puhelin oli puhelun aikana yhteydessä yhteen tukiasemaan kerrallaan, josta puhelu välittyi NMT-verkon keskukseen eli paikalliseen NMT-keskukseen. NMT-keskuksesta puhelu ohjautui yleiseen eli kiinteään puhelinverkkoon tai keskuksen alaisen tukiaseman kautta toiseen alueella sijainneeseen NMT-puhelimeen.
 NMT-verkon tukiasemat muodostivat hunajakennomaisen solukon, jossa yhden solun koko vaihteli maasto-olosuhteista ja tarvittavasta kapasiteetista riippuen kahdesta kolmeenkymmeneen kilometriin. NMT-verkko koostui liikkuvista asemista eli matkapuhelimista, kiinteistä tukiasemista (Base Station) sekä kiinteän verkon osuudesta eli tietokoneden avulla toimivista NMT-keskuksista (Mobile Switching Center). Tukiasema välitti puheluita oman solunsa eli kantoalueensa sisällä, ja NMT-keskus huolehti periaatteessa lähes kaikista muista NMT-verkon hallintaan liittyvistä asioista, kuten verkon hallinnasta, tukiasemien ohjauksesta, puhelinyhteyksien hallinnasta, laskutuksesta ja yhteyksistä kiinteään puhelinverkkoon.
 NMT-puhelinten lähetystehot olivat 15 wattia, 1,5 wattia ja 150 milliwattia, ja tukiasemien lähetystehot olivat 20, 5 ja 1,25 wattia. Dataa liikkui NMT-verkossa nopeudella 1200/2400 bittiä sekunnissa.
 Datasiirto-ominaisuuksiltaan NMT on ARP-järjestelmää parempi liikuttaen dataa nopeudella 1200/2400 bps.
 Historiaa
 NMT:n historia alkaa vuodesta 1969. Pohjoismaiden valtiolliset telelaitokset päättivät ryhtyä yhdessä kehittämään radiopuhelinverkkoa, joka toimisi kaikissa Pohjoismaissa. Kehitystyö käynnistyi 1970-luvulla.
 NMT:n keskeisiä ominaisuuksia tulivat olemaan automaattisuus ja toiminta maiden rajojen yli. Aiemmat radiopuhelinverkot kuten Suomen ARP ja Ruotsin MTD nimittäin toimivat vain maan sisällä, ja niissä puhelut tilattiin välittäjän kautta.
 450 MHz:n taajuusalueella toiminut NMT-450 otettiin ensimmäisenä kaupalliseen käyttöön Saudi-Arabiassa 1. syyskuuta vuonna 1981, kuukautta aikaisemmin kuin ensimmäinen verkko Pohjoismaissa. Ruotsissa NMT-verkko avattiin lokakuussa 1981 ja Norjassa marraskuussa. Tanskassa NMT-toiminta käynnistettiin vuoden 1982 tammikuussa ja Suomessa maaliskuussa. Verkkoja avattiin myös muissa maissa.
 NMT:tä tuli nopeasti suosittu. NMT-450 -verkon kapasiteetin alkaessa loppua kaupunkialueilla otettiin 1987 käyttöön kapasiteetiltaan suurempi 900 MHz:n taajuusalueella toimiva NMT-900 -verkko. NMT:n huippuvuosi oli Suomessa 1996, jolloin verkoissa oli yhteensä yli 600 000 liittymää. Koko maailmassa NMT:tä käytti lähes 50 miljoonaa ihmistä.
 Myöhemmin NMT sai tehdä tilaa uudempien digitaalisten matkapuhelinjärjestelmien, lähinnä GSM:n tieltä, ja NMT-verkot suljettiin. Suomessa NMT-900 -verkko suljettiin vuoden 2001 alussa ja NMT-450 pari vuotta myöhemmin. Pisimpään NMT oli käytössä Islannissa, jossa verkko suljettiin 2010.
 2000-luvun alussa suljettiin myös NMT-450 taajuusallokaation reunalla analogiseen MPT1327-tekniikkaan perustuneet yksityisten puhelinyhtiöiden alueelliset AutoNet-verkot.
 Puhelimet
 Itse NMT-puhelin koostui radio-osasta, ohjauselektroniikasta ja kontrollisignaaleja välittävästä modeemista. Puhelimet olivat varsinkin NMT-450-verkon alkuaikoina nykymittapuun mukaan erittäin kookkaita ja alkeellisia. NMT-standardi sinänsä ei asettanut erityisiä minimivaatimuksia puhelimen koolle: viimeiseksi NMT-450-puhelimeksi jäänyt (Benefonin) Exion oli 10 cm pitkä ja painoi akkuineen 109 grammaa. Valmiusaikaa puhelimessa oli noin viikko. Tätä edesauttoi, että alun perin NMT-900-verkkoa varten kehitetyt virransäästöominaisuudet siirrettiin myöhemmin myös NMT-450-verkon puolelle.
 Suomalaisia 1980-luvun NMT-puhelimia olivat mm. Mobiran ensimmäinen NMT-puhelin Mobira MD25, ensimmäinen kannettava puhelin Mobira Talkman ja NMT-900 -verkon läpilyöntipuhelin Mobira Cityman 900 sekä Benefonin ensimmäinen puhelin, autopuhelin Benefon Forte. Sittemmin markkinoilla oli myös vuosien ajan suurta suosiota saaneet Mobira Cityman 100 ja Nokia 101 -matkapuhelimet NMT-900-verkkoon, joista oli myös myynnissä eri järjestelmäversioita (mm. AMPS, TACS) NMT-maiden ulkopuolella.
 Alkuperäisessä NMT-standardissa ei ollut mahdollisuutta puheen salaukseen. Tämän takia NMT-puheluita oli mahdollista kuunnella sopivasti viritetyllä FM-skanneriradiolla. Myöhemmin NMT-spesifikaatioon lisättiin mahdollisuus kaksikaistaiseen kantataajuuskääntöön perustuvaan salaukseen. Vaikka tämä ei ole vahva salaus sanan digitaalisessa mielessä, se estää kuitenkin satunnaisen kuuntelun. Jotta NMT-salausta voisi käyttää, täytyy joko tukiaseman tai molempien käytettävien puhelinten tukea salausta. Jälkimmäisessä tapauksessa salaus täytyy kääntää puhelimista käsin päälle. Suomessa Telen NMT-verkko ei tukenut salausta.
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Ylen Elävä arkisto: NMT-900 verkko avattiin Suomessa 1987
 Matkapuhelinverkot
 Seulonnan keskeiset artikkelit


text:
SELECT dra.id_quantity_discount_rule FROM `nwcrsh0_quantity_discount_rule_action` dra LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule dr ON dr.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule_condition_product drcp ON drcp.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule_condition_category drcc ON drcc.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule WHERE dra.id_type = 8 AND dra.reduction_amount = 0.01 AND dr.active = 1 AND (drcp.id_product = 802 OR drcc.id_category IN (55,370,383,386,389,436,437,439,442,444,445,448,455,495,536,559,576,577,578,579,580,581)) AND dr.date_from <= "2020-07-06 09:47:36" AND dr.date_to >= "2020-07-06 09:47:36"
 Kodas 650-01100
 Tai prausiklis ir tonikas viename!
 Maloniai kvepintis tonizuojantis prausiklis pašalina makiažą, nešvarumus bei riebalų perteklių, pasižymi giliai valo veido odą ir pašalina nešvarumus. Tonizuojantis veido prausiklis pagerina sekančiai naudojamų produktų veikliųjų medžiagų absorbciją, oda tampa švari ir tonizuota. Šis prausiklis nesausina odos, atstato jos pH ir tonizuoja, todėl nejaučiamas tempimo jausmas nusiprausus. Tinka visų tipų, taip pat ir jautriai, odai.
 "Derma Zest" rekomenduojamas naudoti kartu su naktiniu kremu "Omega High Impact", nes pasižymi rūgštis neutralizuojančiu poveikiu.
 Puikiai nuplauna veido , oda švelni , patinka .
 Parašykite savo atsiliepimą apie Tonizuojantis gelinis veido valiklis „Derma Zest“
 SELECT dra.id_quantity_discount_rule FROM `nwcrsh0_quantity_discount_rule_action` dra LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule dr ON dr.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule_condition_product drcp ON drcp.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule_condition_category drcc ON drcc.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule WHERE dra.id_type = 8 AND dra.reduction_amount = 0.01 AND dr.active = 1 AND (drcp.id_product = 806 OR drcc.id_category IN (370,377,436,437,442,445,446,448,495,560,561,562,566)) AND dr.date_from <= "2020-07-06 09:47:36" AND dr.date_to >= "2020-07-06 09:47:36"
 SELECT dra.id_quantity_discount_rule FROM `nwcrsh0_quantity_discount_rule_action` dra LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule dr ON dr.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule_condition_product drcp ON drcp.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule_condition_category drcc ON drcc.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule WHERE dra.id_type = 8 AND dra.reduction_amount = 0.01 AND dr.active = 1 AND (drcp.id_product = 910 OR drcc.id_category IN (370,383,384,389,455,485,523,524,535,536,541)) AND dr.date_from <= "2020-07-06 09:47:36" AND dr.date_to >= "2020-07-06 09:47:36"
 SELECT dra.id_quantity_discount_rule FROM `nwcrsh0_quantity_discount_rule_action` dra LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule dr ON dr.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule_condition_product drcp ON drcp.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule_condition_category drcc ON drcc.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule WHERE dra.id_type = 8 AND dra.reduction_amount = 0.01 AND dr.active = 1 AND (drcp.id_product = 942 OR drcc.id_category IN (370,386,439,442,446,485,512,518,524,559)) AND dr.date_from <= "2020-07-06 09:47:36" AND dr.date_to >= "2020-07-06 09:47:36"
 SELECT dra.id_quantity_discount_rule FROM `nwcrsh0_quantity_discount_rule_action` dra LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule dr ON dr.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule_condition_product drcp ON drcp.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule_condition_category drcc ON drcc.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule WHERE dra.id_type = 8 AND dra.reduction_amount = 0.01 AND dr.active = 1 AND (drcp.id_product = 255 OR drcc.id_category IN (370,386,436,439,445,448,496,497,514,518,524,559)) AND dr.date_from <= "2020-07-06 09:47:36" AND dr.date_to >= "2020-07-06 09:47:36"
 SELECT dra.id_quantity_discount_rule FROM `nwcrsh0_quantity_discount_rule_action` dra LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule dr ON dr.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule_condition_product drcp ON drcp.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule_condition_category drcc ON drcc.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule WHERE dra.id_type = 8 AND dra.reduction_amount = 0.01 AND dr.active = 1 AND (drcp.id_product = 44115 OR drcc.id_category IN (386,437,439,442,445,448,487,518,524,535,538,559)) AND dr.date_from <= "2020-07-06 09:47:36" AND dr.date_to >= "2020-07-06 09:47:36"
 SELECT dra.id_quantity_discount_rule FROM `nwcrsh0_quantity_discount_rule_action` dra LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule dr ON dr.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule_condition_product drcp ON drcp.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule_condition_category drcc ON drcc.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule WHERE dra.id_type = 8 AND dra.reduction_amount = 0.01 AND dr.active = 1 AND (drcp.id_product = 44164 OR drcc.id_category IN (18,35,47,48,49,50,51,370,376,377,381,383,386,439,442,444,445,446,448,473,482,533,542,559,560,561,563,564,565,566,568,569,571,572,573)) AND dr.date_from <= "2020-07-06 09:47:36" AND dr.date_to >= "2020-07-06 09:47:36"
 SELECT dra.id_quantity_discount_rule FROM `nwcrsh0_quantity_discount_rule_action` dra LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule dr ON dr.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule_condition_product drcp ON drcp.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule LEFT JOIN nwcrsh0_quantity_discount_rule_condition_category drcc ON drcc.id_quantity_discount_rule = dra.id_quantity_discount_rule WHERE dra.id_type = 8 AND dra.reduction_amount = 0.01 AND dr.active = 1 AND (drcp.id_product = 44092 OR drcc.id_category IN (386,436,437,445,448,481,488,518,524,535,538,559)) AND dr.date_from <= "2020-07-06 09:47:36" AND dr.date_to >= "2020-07-06 09:47:36"


text:
I Broncoviz sono stati un gruppo comico italiano formato da Marcello Cesena, Maurizio Crozza, Ugo Dighero, Mauro Pirovano e Carla Signoris, fondato nel 1989 e attivo fino al 1996.
 Origine del nome
 Il nome Broncoviz è una citazione dal film Ridere per ridere (The Kentucky Fried Movie), una commedia cult del 1977 diretta da John Landis e scritta da Zucker-Abrahams-Zucker. Nella pellicola sono presenti diversi finti trailer di film di serie B, tutti prodotti da un certo Samuel L. Bronkowitz della Bronkowitz Film Production.
 Storia
 Origini
 Maurizio Crozza e Ugo Dighero si conobbero in prima elementare, mentre Crozza conobbe Carla Signoris (sua futura moglie) durante il primo anno di liceo. I tre incontrarono poi Marcello Cesena e Mauro Pirovano intorno alla fine degli anni settanta. Frequentando insieme la scuola del Teatro Stabile di Genova, costituirono una compagnia presso il Teatro dell'Archivolto insieme al regista Giorgio Gallione. Il loro primo lavoro a teatro fu lo spettacolo Il bar sotto il mare, seguito da Amlieto, il principe non si sposa, entrambi tratti da libri di Stefano Benni.
 Nel 1989 i cinque diedero vita ai Broncoviz. In quell'anno il gruppo cominciò la carriera radiofonica facendo 13 parodie di film famosi nel programma di Rai Radio 3 Axillo. I ruoli di ogni individuo, nel gruppo, erano ben definiti. Marcello Cesena, per via della sua voce alta e squillante, interpretava soprattutto parti en travesti e si occupava anche della regia di sketch e parodie. Carla Signoris e Maurizio Crozza, invece, ricoprivano nella maggior parte dei casi il ruolo dei conduttori, e si cimentavano nelle imitazioni. Ugo Dighero partecipava in modo attivo agli sketch, mentre Mauro Pirovano svolgeva il ruolo di spalla comica.
 Avanzi
 Nel 1992 i Broncoviz sbarcarono in televisione, su Rai 3, partecipando alla trasmissione Avanzi in cui il gruppo si cimentò nella realizzazione di moltissime parodie di spot televisivi dell'epoca, tra cui: Grigiopirla (parodia di Grigioperla), Merendina Frista (Fiesta Ferrero), Passata Posillipo, Fasorade (Gatorade), Fasa Cola (Coca-Cola), Popexan (Topexan), Gran Gran - "Michele è l'intenditore" (Glen Grant), Caffè Rinko (Kimbo Caffè), Forforin, Caramelle Doctor (Victors Respiravivo), Corsi di lingue D'Agusten (De Agostini), Ribok (Reebok), Aiace (Ace), Sirirasi, Suoch (Swatch) e Soffricini Pintus (Sofficini Findus).
 I Broncoviz realizzarono anche alcune parodie a tema politico, come Antica segreteria del Corso (parodia di Antica Gelateria del Corso riferita al Partito Socialista Italiano e a Tangentopoli) e Vogliono disgregare l'Italia, parodia dello spot elettorale della Democrazia Cristiana). Il gruppo realizzò inoltre alcune particolari Pubblicità Progresso, tra cui: La cabina, un posto sicuro, contro l'uso smodato dei telefoni cellulari (che proprio in quegli anni si stavano diffondendo sempre più), e Adotta un disoccupato.
 Tunnel
 I Broncoviz ritornano nel 1993 all'interno della trasmissione televisiva Tunnel, qui, oltre alle consuete parodie delle pubblicità, venivano trasmessi anche i TG Riuniti, fantomatica unione di TG1, TG2 e TG3. Infatti la sigla dei TG Riuniti era proprio il logo del TG1 che andava in frantumi sotto i colpi del logo del TG3, a sua volta soppresso dal logo del TG2. TG Riuniti metteva in scena le difficoltà di quattro conduttori di TG Rai (Marcello Cesena, Maurizio Crozza, Ugo Dighero e Carla Signoris, con i loro veri nomi) costretti a mandare in onda una trasmissione assolutamente neutrale, pena la morte del conduttore per mano di un sadico emissario dei capi dell'azienda (Mauro Pirovano).
 Ogni volta che all'interno del telegiornale una domanda restava senza risposta, veniva stabilito un collegamento con un fantomatico dottore di origine apparentemente straniera (Maurizio Crozza), che puntualmente diceva «di non avere idea della risposta», e concludeva ogni sketch dicendo «Bel collegament!», a sottolineare la scarsa importanza e organizzazione dei TG Riuniti. Il conduttore maggiormente controcorrente era invece la giornalista interpretata da Marcello Cesena che portava il suo stesso nome. All'inizio di ogni edizione leggeva sempre un lungo e noioso comunicato sindacale contro i bavagli imposti ai giornalisti.
 Peggio di così si muore
 Nel 1995 girarono il film Peggio di così si muore.
 Hollywood Party
 Nel 1996 andò in onda su Rai 3 Hollywood Party, trasmissione scritta e prodotta dai Broncoviz. Ogni puntata di Hollywood Party aveva come oggetto un filone cinematografico differente e presentava le parodie delle pellicole maggiormente conosciute rientranti nelle categorie di volta in volta presentate, nonché diverse gag sul tema del cinema. Ad aprire ogni puntata vi erano le improbabili pubblicità a diapositive del marchio commerciale Novembrini, di volta in volta riferite a un prodotto diverso, nello stile delle pubblicità che precedono la proiezione dei film al cinema.
 All'interno della trasmissione vi erano come "ospiti" numerosi personaggi impersonati ricorrenti dai cinque Broncoviz, tra cui: il soprano centroasiatico Irina Skassalkatsaja (interpretata da Marcello Cesena en travesti); il critico cinematografico costantemente impreparato Steve Imparato (Ugo Dighero); il baffuto direttore d'orchestra Empire State McNamara (ancora Dighero); il mago degli effetti speciali Tom Rainer (Maurizio Crozza che "abusava" di uno stralunato Cesena); il miserabile ex-produttore di origine greca Aristotiles Piroskafos (Mauro Pirovano), che aveva rifiutato di produrre film come Nightmare o Superman. Alla conduzione del programma vi era la coppia formata da Bob e Sheila (Maurizio Crozza e Carla Signoris), ospiti abusivi della villa di Kevin Costner e qui impegnati ad affrontare le trovate dell'improbabile maggiordomo indiano chiamato Javarnanda Malor (Mauro Pirovano), ricalcato sull'aspetto e i manierismi di Peter Sellers nel film Hollywood Party, da cui lo show prendeva nome.
 Scioglimento
 In seguito al successo solista di Crozza e ai progetti personali degli altri membri, principalmente legati alle collaborazioni con la Gialappa's Band, il gruppo si sciolse, pur rimanendo in ottimi rapporti tra loro e non escludendo un ritorno futuro.
 Filmografia
 Peggio di così si muore, regia di Marcello Cesena (1995)
 Trasmissioni televisive
 Avanzi - Rai 3 (1992-1993)
 Tunnel - Rai 3 (1994)
 Hollywood Party - Rai 3 (1996)
 Radio
 Axillo - Rai Radio 3 (1989)
 Teatro
 L'incerto palcoscenico
 Il bar sotto il mare
 Amlieto, il principe non si sposa
 Note
 Bibliografia
 Altri progetti
 Comici italiani


text:
 Σημαντική ανακοίνωση νομικού περιεχομένου
 |
 52006PC0433
 [pic] | ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ |Βρυξέλλες, 1.8.2006COM(2006) 433 τελικό2006/0148 (CNS)ΠρότασηΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥγια την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 639/2004 του Συμβουλίου σχετικά με τη διαχείριση των αλιευτικών στόλων που είναι νηολογημένοι στις άκρως απόκεντρες περιφέρειες(υποβληθείσα από την Επιτροπή)ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗΠλαισιο της προτασησ |110 | Αιτιολογία και στόχοι της πρότασης Λαμβανομένης υπόψη της ιδιαίτερης διαρθρωτικής, κοινωνικής και οικονομικής κατάστασης του κλάδου της αλιείας στις άκρως απόκεντρες περιφέρειες της Κοινότητας καθώς και της δυσκολίας ρύθμισης ενός ορισμένες φορές σημαντικού ανεπίσημου κλάδου σε ορισμένες από τις περιφέρειες αυτές, η έκδοση από το Συμβούλιο του κανονισμού για το Ευρωπαϊκό Αλιευτικό Ταμείο συνοδεύτηκε από κοινή δήλωση του Συμβουλίου και της Επιτροπής η οποία αφορά ειδικά τους στόλους των περιφερειών αυτών, γεγονός που καθιστά αναγκαία την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 639/2004 του Συμβουλίου, της 30ης Μαρτίου σχετικά με τη διαχείριση των αλιευτικών στόλων που είναι νηολογημένοι στις άκρως απόκεντρες περιφέρειες. |120 | Γενικό πλαίσιο Στο πλαίσιο του καθεστώτος εισόδου/εξόδου και των δημόσιων ενισχύσεων για την ανανέωση και τον εκσυγχρονισμό, οι στόλοι των άκρως απόκεντρων περιφερειών δικαιούνται ορισμένων παρεκκλίσεων που καθορίζονται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 639/2004, και αφορούν: o το άρθρο 13 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2371/2002 όσον αφορά την είσοδο νέων αλιευτικών σκαφών στον στόλο εντός των ειδικών ορίων αναφοράς που εγκρίνονται για τις άκρως απόκεντρες περιφέρειες· o το άρθρο 9 παράγραφος 1 στοιχείο α) του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2792/1999 όσον αφορά τη χορήγηση δημόσιων ενισχύσεων για την ανανέωση αλιευτικών σκαφών που είναι νηολογημένα στις άκρως απόκεντρες περιφέρειες. Η κοινή δήλωση του Συμβουλίου και της Επιτροπής αφορά ιδίως την παράταση μέχρι την 31η Δεκεμβρίου 2006 των παρεκκλίσεων αυτών και καθιστά κατά συνέπεια αναγκαία την αναθεώρηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 639/2004. Συνεπάγεται επίσης την παράταση κατά ένα έτος, μέχρι την 31η Δεκεμβρίου 2007, της υποβολής στο Κοινοβούλιο και στο Συμβούλιο από την Επιτροπή έκθεσης για την εφαρμογή του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 639/2004. |130 | Ισχύουσες διατάξεις στον τομέα της πρότασης Η διαχείριση των αλιευτικών στόλων στις άκρως απόκεντρες περιφέρειες διέπεται από τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 639/2004 του Συμβουλίου της 30ης Μαρτίου του 2004 και από τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 2104/2004 της Επιτροπής της 9ης Δεκεμβρίου 2004 περί λεπτομερειών εφαρμογής του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 639/2004. |141 | Συνέπεια με τις άλλες πολιτικές και τους στόχους της Ένωσης Άνευ εφαρμογής. |Διαβουλευση με τα ενδιαφερομενα μερη και αναλυσεισς επιπτωσεων |Διαβούλευση με τα ενδιαφερόμενα μέρη |211 | Mέθοδοι διαβούλευσης που χρησιμοποιήθηκαν, κυριότεροι τομείς και γενικά χαρακτηριστικά των συνομιλητών Άνευ αντικειμένου |212 | Σύνθεση των απαντήσεων που παρελήφθησαν και τρόπος με τον οποίο ελήφθησαν υπόψη Άνευ αντικειμένου |Συγκέντωση και χρήση εμπειρογνωμοσύνης |229 | Δεν υπήρξε προσφυγή σε υπηρεσίες εξωτερικών εμπειρογνωμόνων. |230 | Aνάλυση επιπτώσεων Δεδομένου ότι πρόκειται για πρόταση κανονισμού του Συμβουλίου μετά από κοινή δήλωση του Συμβουλίου και της Επιτροπής, δεν μπορεί να υπάρξει άλλη επιλογή εκτός από αυτήν που παρουσιάστηκε. Η ανάλυση των επιπτώσεων δεν δικαιολογείται κατά συνέπεια στην προκειμένη περίπτωση. |Νομικα στοιχεια της προτασησ |305 | Περίληψη των προτεινόμενων μέτρων Παράταση των παρατηρήσεων που προβλέπονται για τη διαχείριση αλιευτικών στόλων που είναι νηολογημένοι στις άκρως απόκεντρες περιφέρειες |310 | Νομική βάση Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 639/2004 |329 | Αρχή της επικουρικότητας Η πρόταση αφορά έναν τομέα ο οποίος υπάγεται στην αποκλειστική αρμοδιότητα της Κοινότητας. Κατά συνέπεια, δεν έχει εφαρμογή η αρχή της επικουρικότητας. |Αρχή της αναλογικότητας Η πρόταση συνάδει με την αρχή της αναλογικότητας για τους ακόλουθους λόγους. |331 | Άνευ αντικειμένου |332 | Άνευ αντικειμένου |Επιλογή μέσων |341 | Προτεινόμενο(α) μέσο(α): κανονισμός. |342 | Άλλα μέσα δεν θα ήταν επαρκή για τους ακόλουθους λόγους. Άνευ αντικειμένου |Δημοσιονομικη επιπτωση |409 | Η πρόταση δεν έχει επιπτώσεις για τον προϋπολογισμό της Κοινότητας. |1. 2006/0148 (CNS)ΠρότασηΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥγια την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 639/2004 του Συμβουλίου σχετικά με τη διαχείριση των αλιευτικών στόλων που είναι νηολογημένοι στις άκρως απόκεντρες περιφέρειεςΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ,Έχοντας υπόψη:τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και ιδίως το άρθρο 37 και το άρθρο 299, παράγραφος 2,την πρόταση της Επιτροπής,τη γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου[1],Εκτιμώντας τα ακόλουθα:2. Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 639/2004 του Συμβουλίου, της 30ης Μαρτίου 2004, σχετικά με τη διαχείριση των αλιευτικών στόλων που είναι νηολογημένοι στις άκρως απόκεντρες περιφέρειες[2] επιτρέπει την εφαρμογή παρέκκλισης από τις διατάξεις που προβλέπονται στο άρθρο 9 παράγραφος 1 στοιχείο α) του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2792/1999 του Συμβουλίου της 17ης Δεκεμβρίου 1999 για τον καθορισμό των λεπτομερειών και των όρων διαρθρωτικών δράσεων της Κοινότητας στον τομέα της αλιείας[3] καθώς και στο άρθρο 13 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2371/2002 του Συμβουλίου της 20ης Δεκεμβρίου 2002 σχετικά με τη διατήρηση και τη βιώσιμη εκμετάλλευση των αλιευτικών πόρων στο πλαίσιο της κοινής αλιευτικής πολιτικής[4].3. Προκειμένου να ληφθεί υπόψη η ιδιαίτερη διαρθρωτική, κοινωνική και οικονομική κατάσταση του κλάδου της αλιείας στις άκρως απόκεντρες περιφέρειες, θεωρήθηκε αναγκαίο να παραταθεί μέχρι την 31η Δεκεμβρίου 2006, η ισχύς των παρεκκλίσεων που προβλέπονται στο άρθρο 2 παράγραφος 4 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 639/2004 μετά την πολιτική συμφωνία που επιτεύχθηκε στο Συμβούλιο της 19ης Ιουνίου 2006 σχετικά με το Ευρωπαϊκό Αλιευτικό Ταμείο.4. Λόγω της παράτασης της ισχύος της παρέκκλισης που προβλέπεται στο άρθρο 2 παράγραφος 4 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 639/2004, είναι αναγκαίο να παραταθεί η ισχύς της παρέκκλισης που προβλέπεται στο άρθρο 2 παράγραφος 5 μέχρι την 31η Δεκεμβρίου 2008, προκειμένου να καταστεί δυνατή η προσθήκη στον στόλο των νέων σκαφών για την αγορά των οποίων χορηγήθηκαν δημόσιες ενισχύσεις με στόχο την ανανέωση των αλιευτικών σκαφών.ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:Άρθρο 1Ο κανονισμός (ΕΚ) 639/2004 τροποποιείται ως εξής:Στο σημείο 4 του άρθρου 2 η ημερομηνία της 31ης Δεκεμβρίου 2005 αντικαθίσταται από την ημερομηνία της 31ης Δεκεμβρίου 2006.Στο σημείο 5 του άρθρου 2 η ημερομηνία της 31ης Δεκεμβρίου 2007 αντικαθίσταται από την ημερομηνία της 31ης Δεκεμβρίου 2008.Στο άρθρο 6 η ημερομηνία της 31ης Δεκεμβρίου 2006 αντικαθίσταται από την ημερομηνία της 31ης Δεκεμβρίου 2007.Άρθρο 2Έναρξη ισχύοςΟ παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την επομένη της δημοσίευσής του στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης.Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και εφαρμόζεται άμεσα σε κάθε κράτος μέλος.Βρυξέλλες, ... 2006.Για το ΣυμβούλιοΟ Πρόεδρος [1] Γνώμη που διατυπώθηκε στις --.--.2006[2] ΕΕ L 102 της 07.04.2004, σ. 9.[3] ΕΕ L 337 της 30.12.1999, σ. 10. Κανονισμός που τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 2369/2002 (ΕΕ L 358 της 31.12.2002, σ. 49).[4] ΕΕ L 358 της 31.12.2002, σ. 59.