type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 11.6.2018.
 COM(2018) 479 final
 2018/0257(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 u vezi s potpisivanjem, u ime Europske unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Maroka o izmjeni protokolâ 1. i 4. uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, te Kraljevine Maroka, s druge strane
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Već gotovo pola stoljeća Europska unija i Maroko grade korisno i višedimenzionalno partnerstvo ponajviše omogućeno Euro-mediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane
 1
 (dalje u tekstu „Sporazum o pridruživanju između EU-a i Maroka”), koji je stupio na snagu 2000. Mjere liberalizacije u području poljoprivrednih proizvoda, prerađenih poljoprivrednih proizvoda, ribe i proizvoda ribarstva uvedene su u Sporazum o pridruživanju Sporazumom u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Maroka
 2
 (dalje u tekstu „Sporazum o liberalizaciji”), koji je stupio na snagu 2012.
 Isto je tako u okviru tog povlaštenog partnerstva Maroku 2008. dodijeljen „napredni status” kojim se učvršćuju bilateralne veze između stranaka, kao i njihove ambicije i obveze s ciljem unaprjeđenja zajedničkih inicijativa poput dobrog upravljanja te političkih, društvenih i gospodarskih reformi.
 Istodobno, Unija je uvijek isticala svoju predanost rješavanju spora u vezi sa Zapadnom Saharom. Unija nije priznala marokanski suverenitet u Zapadnoj Sahari, ali u potpunosti podupire nastojanja glavnog tajnika UN-a i njegova osobnog izaslanika kojima žele pomoći strankama da postignu pravedno, trajno i uzajamno prihvatljivo političko rješenje kojim bi se osiguralo samoodređenje stanovnika Zapadne Sahare u okviru sporazuma u skladu s ciljevima i načelima predviđenima u Povelji Ujedinjenih naroda, kako su navedeni u rezolucijama Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, posebno rezolucijama 2152 (2014.) i 2218 (2015.).
 U svojoj je presudi od 21. prosinca 2016. u predmetu C-104/16 P
 3
 Sud Europske unije odlučio da se Sporazum o pridruživanju i Sporazum o liberalizaciji sklopljeni između Unije i Maroka ne primjenjuju na Zapadnu Saharu.
 Nakon presude Suda nije se na de facto osnovi mogla nastaviti praksa primjene trgovinskih povlastica utvrđenih u Sporazumu o pridruživanju i njegovim protokolima na proizvode podrijetlom iz Zapadne Sahare, odnosno s područja koje nema samoupravu, osim ako se ne izmijene Protokol 1. (pristup tržištu Unije za marokanske poljoprivredne proizvode, prerađene poljoprivredne proizvode, ribu i proizvode ribarstva) i Protokol 4. (koji se odnosi na pravila o podrijetlu) kako bi se moglo utvrditi da se s proizvodima podrijetlom iz Zapadne Sahare postupa na jednak način kao i s proizvodima podrijetlom iz Maroka.
 Vijeće je 29. svibnja 2017. ovlastilo Komisiju za otvaranje pregovora radi pružanja pravne osnove za odobravanje povlastica proizvodima podrijetlom iz Zapadne Sahare te je donijelo pregovaračke smjernice. Održana su dva kruga pregovora. Prvi je krug održan 15. i 16. lipnja 2017., a drugi 18. srpnja 2017. Glavni su pregovarači parafirali nacrt Sporazuma 31. siječnja 2018.
 Ovim se Prijedlogom uvode izmjene Protokola 4. i Protokola 1. uz Sporazum o pridruživanju između EU-a i Maroka radi usklađivanja sa zahtjevima presude Suda od 21. prosinca 2016. i pružanja pravne osnove za odobravanje povlastica proizvodima koji potječu iz Zapadne Sahare.
 Ovim se Prijedlogom nastoji izbjeći narušavanje trgovine sa Zapadnom Saharom, a pristup tržištu Unije održati na stabilnoj razini, s obzirom na to da se ne dodjeljuju nikakve nove povlastice. Njime se posebno nastoji potaknuti gospodarski razvoj Zapadne Sahare primjenom istih kriterija na izvoz proizvoda koji potječu iz Zapadne Sahare u Uniju kao i na izvoz proizvoda koji potječu iz Maroka. Tim će se mjerama spriječiti da Zapadna Sahara dođe u nepovoljan tržišni položaj i tako propusti prilike za ulaganja u usporedbi sa susjednim zemljama, koje ostvaruju koristi od carinskih povlastica na različitim osnovama (na temelju sporazuma o pridruživanju ili u okviru općeg sustava povlastica).
 Konačno, potrebno je naglasiti da se presuda Suda Europske unije od 27. veljače 2018. u predmetu C-266/16 odnosi na Sporazum o partnerstvu između EU-a i Maroka u sektoru ribarstva. To je pitanje odvojeno od pitanja pristupa tržištu, koje je obuhvaćeno Sporazumom o pridruživanju i stoga ovim Prijedlogom.
 Svaki se sporazum smatra isključivo privremenim do rješavanja spora putem UN-a i u skladu s relevantnim rezolucijama Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda. U tom se kontekstu u Sporazumu navodi da se sklapa ne dovodeći u pitanje stajališta Europske Unije i Maroka u pogledu statusa Zapadne Sahare.
 •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području
 Ovaj je Prijedlog u skladu s trenutačnom trgovinskom politikom. Potrebno je napomenuti da su carinska tijela do 21. prosinca 2016., odnosno do datuma donošenja presude Suda u predmetu C-104/16 P, na de facto osnovi primjenjivala povlastice na proizvode iz Zapadne Sahare s certificiranim marokanskim podrijetlom. Ni Maroku ni Zapadnoj Sahari neće se dodijeliti nikakve nove trgovinske povlastice uz one od kojih su na de facto osnovi ostvarivali koristi prije 21. prosinca 2016. jer se želi proširiti samo geografsko područje primjene povlastica, a ne izmijeniti njihov opseg niti proizvode koji su njima obuhvaćeni.
 Prijedlog je u skladu s općim ciljevima europske politike susjedstva te je koristan doprinos poboljšanju trgovinskih i gospodarskih odnosa u južnom susjedstvu u bliskoj suradnji. U skladu je i s cjelokupnom politikom Europske unije u pogledu Maroka, kojom se želi osnažiti povlašteno partnerstvo s tom zemljom ne dovodeći u pitanje ishod postupka koji u vezi sa Zapadnom Saharom provodi UN.
 Moguće je da područje primjene trgovinskih povlastica bude šire od državnog područja ugovornih stranaka jer Sporazum o pridruživanju između EU-a i Maroka sadržava dvije zajedničke izjave u kojima se navodi da proizvode koji potječu iz Republike San Marino i Andore „Maroko prihvaća kao proizvode podrijetlom iz Zajednice u smislu ovog Sporazuma”.
 •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije
 Carinske povlastice dodijeljene Maroku na temelju protokolâ 1. i 4. mogu se proširiti pod određenim uvjetima kako bi se njima obuhvatili proizvodi iz Zapadne Sahare, uz uvjet da postoji odgovarajuća pravna osnova. Uspostava pravne osnove posebna je svrha priloženog nacrta Sporazuma. Izmjenom relevantnih protokolâ uz Sporazum o pridruživanju omogućava se i dodjela carinskih povlastica Unije na temelju ocjene prednosti za lokalno stanovništvo i poštovanja ljudskih prava.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Pravna je osnova za potpisivanje Sporazuma članak 207. u vezi s člankom 218. stavkom 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) jer je riječ o pitanju u vezi sa zajedničkom trgovinskom politikom.
 •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)
 Zajednička trgovinska politika u isključivoj je nadležnosti Unije (članak 3. stavak 1. UFEU-a) te se, u skladu s člankom 5. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), načelo supsidijarnosti ne primjenjuje na područja isključive nadležnosti.
 •Proporcionalnost
 Prijedlogom se osigurava primjeren odgovor na dotično pitanje. Sporazumom se neće promijeniti stupanj pristupa tržištu Unije onih proizvoda koji su podrijetlom iz Zapadne Sahare, a koji su postojali prije presude Suda od 21. prosinca 2016. Pravila o podrijetlu definirana su u Protokolu 4. uz Sporazum o pridruživanju; taj se Protokol mijenja kako bi se ostvario željeni cilj i kako bi se u razumnom roku odgovorilo na trenutačnu nesigurnost na tržištu koja utječe na izvoz proizvoda iz Zapadne Sahare u Uniju ne dovodeći u pitanje postupak koji u vezi sa Zapadnom Saharom provodi UN ili konačan ishod tog spora.
 Stoga, Prijedlog odluke Vijeća o potpisivanju, u ime Europske unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Maroka o izmjeni protokolâ 1. i 4. uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, te Kraljevine Maroka, s druge strane, ne prelazi ono što je potrebno ili odgovarajuće za ostvarivanje navedenih ciljeva.
 •Odabir instrumenta
 Dotični se protokoli mogu izmijeniti samo dogovorom između stranaka. To se odnosi i na suradnju među tijelima koja je potrebna kako bi se provele trgovinske povlastice.
 Sporazum je u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Maroka. Jedino se sporazumom između Europske unije i Kraljevine Maroka može osigurati da uvoz proizvoda podrijetlom iz Zapadne Sahare može uživati pogodnosti povlaštenog podrijetla, s obzirom na to da jedino marokanska tijela mogu osigurati usklađenost s pravilima potrebnima za dodjelu takvih povlastica.
 Nacrtom sporazuma predviđena je mogućnost privremene primjene sporazuma prije njegova sklapanja. Međutim, ta se privremena primjena ne smatra potrebnom.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA
 •Procjena učinka
 Na zahtjev Vijeća Komisija je ocijenila moguće posljedice Sporazuma na održivi razvoj, posebno u pogledu prednosti i nedostataka carinskih povlastica dodijeljenih proizvodima iz Zapadne Sahare za dotično stanovništvo.
 Službe Komisije suočile su se s mnoštvom metodoloških ograničenja. Ponaprije, općenito govoreći, statistički podaci koji se odnose na Zapadnu Saharu i dalje su nepotpuni i neujednačeni. Daljnje je ograničenje povezano s praksom koja je prevladavala do 21. prosinca 2016., datuma donošenja presude Suda Europske unije. Budući da je roba iz Zapadne Sahare uvezena u Uniju na de facto osnovi imala iste povlastice kao i roba koja potječe iz Maroka, općenito nije moguće razlikovati robu uvezenu iz Maroka od robe uvezene iz Zapadne Sahare. Osim toga, izraz „dotično stanovništvo” može se tumačiti na razne, pa čak i oprečne načine
 4
 . Može se odnositi na skupine ljudi koje žive u regiji, što je marokansko tumačenje kojim se ne pravi razlika između stanovnika na temelju etničke pripadnosti ili zajednice. Može se odnositi i na određene stanovnike na temelju etničke pripadnosti ili zajednice (Sahrawi); u tom slučaju dotične osobe mogu, barem djelomično, živjeti izvan Zapadne Sahare (izbjeglice), dok osobe koje su se tamo nedavno doselile ne moraju biti obuhvaćene. To je posebno tumačenje Fronta Polisario.
 Iako stanovnici Zapadne Sahare imaju pravo na samoodređenje, sastavljanje popisa stanovništva nije dužnost Europske unije, a dokumenti UN-a koji se odnose na gospodarske aktivnosti u nesamoupravnim područjima odnose se i na stanovnike tih regija kad je riječ o socioekonomskim koristima
 5
 . Imajući na umu te razlike i poteškoće u ispitivanju utjecaja na narod koji tek treba definirati i s obzirom na činjenicu da se povlastice proširuju na proizvode s određenog područja i da će koristi stoga logično uglavnom biti povezane s tim područjem, procjena je bila usmjerena na koristi za stanovništvo Zapadne Sahare.
 Kriteriji za ocjenjivanje temelje se na relevantnim parametrima iz članka 73. Povelje UN-a, u kojem se navodi da oni „koji su odgovorni ili preuzmu odgovornost za upravljanje područjima kojih pučanstvo još nije postiglo punu mjeru samouprave priznaju načelo da su interesi stanovnika tih područja prvenstveni” i da „prihvaćaju kao svetu dužnost i obvezu da što je više moguće unapređuju [...] blagostanje stanovnika tih područja”.
 Procjena je usmjerena na trgovinske tokove koji potječu iz Zapadne Sahare, točnije na proizvode ribarstva, poljoprivredne proizvode i fosfate, kao i na utjecaj na prirodne resurse, zapošljavanje i ljudska prava. Temelji se na predviđanjima, ali i na procjeni postojećih podataka. Uzimajući u obzir posebne okolnosti u Zapadnoj Sahari i poteškoće s kojima se, kao treća strana, suočava Unija u provođenju istraga na državnom području Zapadne Sahare, Komisija je nastojala prikupiti objektivne i pouzdane podatke od Maroka, civilnog društva i Fronta Polisario, a koristila se i javno dostupnim informacijama. Komisija je razmotrila i sve ostale dostupne informacije. Ipak, u određenim su slučajevima informacije nepotpune i ograničene.
 Savjetovanje sa zainteresiranim stranama
 Službe Europske komisije i Europska služba za vanjsko djelovanje provele su opsežno savjetovanje s dotičnim stanovništvom Zapadne Sahare.
 Tim je savjetovanjem utvrđeno da se većina slaže s izmjenom Sporazuma o liberalizaciji kako bi se carinske povlastice proširile na proizvode iz Zapadne Sahare. Većina ispitanika izvijestila je o pozitivnom utjecaju na stanovništvo u cjelini naglašavajući posebno odlučujući učinak poluge takvih trgovinskih povlastica na privatna ulaganja. Tvrdili su da bi privilegirani pristup europskim tržištima poboljšao poslovno okruženje, a povećala bi se i izravna europska ulaganja podupirući na taj način uspostavu novog participativnog modela i modela održivog razvoja u Zapadnoj Sahari. Međutim, većina je isto tako smatrala da bi nastavak pravne nesigurnosti koja utječe na trgovinske tokove sa Zapadnom Saharom znatno ugrozila socioekonomski razvoj, kao što je već vidljivo iz usporavanja trgovinskih odnosa između Zapadne Sahare i određenih država članica ili u određenim sektorima. Prema ispitanicima, ograničavanje pristupa Zapadne Sahare stranim tržištima i ulaganjima samo bi kočilo razvoj domaćih gospodarskih aktivnosti i ugrozilo određene socioekonomske i političke promjene u trenutku kada se razvoj Zapadne Sahare konačno čini spremnim započeti.
 Front Polisario, s kojim se isto tako savjetovalo, te neke nevladine organizacije, izrazili su negativno mišljenje. Ipak, te kritike nisu motivirane posebnim negativnim učincima koje bi primjena planiranih carinskih povlastica imala na stanovništvo Zapadne Sahare, nego strahom od toga da će se zbog povlastica održati status quo u Zapadnoj Sahari, za koju smatraju da je pod marokanskom okupacijom.
 Procjenom je utvrđeno da dodjeljivanje carinskih povlastica utvrđenih u Sporazumu o pridruživanju između EU-a i Maroka ima pozitivan učinak na gospodarstvo Zapadne Sahare i da bi se taj učinak u budućnosti trebao nastaviti, pa čak i povećati. Bojazan da proširenje carinskih povlastica znači priznavanje statusa quo nije opravdana jer ništa u Sporazumu ne upućuje na to da bi se priznao suverenitet Maroka nad Zapadnom Saharom.
 Ljudska prava
 Stanje ljudskih prava u Zapadnoj Sahari uglavnom je slično onome u Maroku. Mehanizmi i propisi kojima se uređuje zaštita ljudskih prava jednaki su. Ipak, u Zapadnoj Sahari postoje određene okolnosti povezane s političkim nesuglasicama, posebno u pogledu slobode govora, prosvjedovanja i udruživanja. Na primjer, svaka radnja kojom se „u pitanje dovodi teritorijalna cjelovitost”, što uključuje separatizam pristaša Fronte Polisario, zabranjena je i kažnjiva novčanom, pa čak i zatvorskom kaznom.
 Općenito govoreći, kad je riječ o očekivanom učinku koji bi proširenje carinskih povlastica na proizvode iz Zapadne Sahare imalo na stanje ljudskih prava u regiji, može se usporediti učinak koji je Sporazum o pridruživanju između EU-a i Maroka imao na stanje ljudskih prava u Maroku. U mjeri u kojoj se Sporazumom potiče regulatorna konvergencija sa standardnima EU-a u raznim područjima postoje dokazi o pozitivnom neizravnom učinku, uglavnom na radne uvjete (na primjer mjere sigurnosti), radno zakonodavstvo (npr. zaštita djece), fitosanitarne mjere i zaštitu potrošača.
 Gospodarski i trgovinski učinak
 Kad je riječ o različitim gospodarskim sektorima, zaključci su sljedeći.
 U Zapadnoj Sahari postoji poljoprivredna proizvodnja te se sade uglavnom rani usjevi (rajčice i dinje), za koje postoji tržište u EU-u. Procjenjuje se da se proizvede 64 000 tona, a u proizvodnji je izravno zaposleno otprilike 14 000 osoba. Njezina je vrijednost uvoza oko 65 milijuna EUR. Bez carinskih bi povlastica taj izvoz podlijegao plaćanju carine u iznosu od 6,6 milijuna EUR.
 Te bi se gospodarske koristi mogle proširiti ako bi Zapadna Sahara razvila svoju proizvodnju i u budućnosti više izvozila u EU u okviru projekata koji se trenutačno razmatraju. To bi utjecalo i na broj radnih mjesta, koji bi se prema nekim predviđanjima mogao povećati za pet puta. Kad je riječ o tvrdnjama da bi razvoj poljoprivrednih aktivnosti, što se potiče Sporazumom, imao utjecaj na upotrebu prirodnih resursa, posebno vode, procjene Maroka o upotrebi vodonosnika, u koje neki sumnjaju, ukazuju na blag utjecaj na neobnovljive zalihe podzemnih voda. Poduzimaju se i mjere za smanjenje upotrebe vode iz vodonosnika (kao što su lokalizirano navodnjavanje i desalinizacija morske vode). Trenutačno se čini da postoji malo vjerodostojnih alternativa kojima bi se omogućio rast gospodarstva regije, a nedostatke upotrebe vodnih resursa ublažava pozitivan učinak na Zapadnu Saharu.
 Kad je riječ o sektoru proizvoda ribarstva, Zapadna Sahara ima veliku prerađivačku industriju sačinjenu od 141 poduzeća kojima je odobren izvoz u EU. Vrijednost izvoza proizvoda ribarstva iz regije tijekom 2015. i 2016. iznosila je između 100 i 200 milijuna EUR. Oko 45 000 radnih mjesta izravno je ili neizravno ovisilo o tom izvozu u EU. Proširenje carinskih povlastica na taj uvoz imalo bi stoga važan učinak na gospodarstvo regije i stoga na zapošljavanje. Isto bi tako bilo u skladu s nastojanjima EU-a da pruži financijsku potporu održavanju i razvoju konkurentnosti tog sektora, radnih mjesta i kvalitete života ribara u Zapadnoj Sahari, kao i održivom iskorištavanju prirodnih resursa. S druge strane, odbijanjem dodjele tih povlastica ugrozila bi se radna mjesta i izvoz, a olakšalo bi se preseljenje prerađivačkih aktivnosti na druge lokacije, vjerojatno u Maroko. To bi isto tako bilo u suprotnosti s ciljevima Europske unije, koji se odnose na podržavanje razvoja tog sektora u Zapadnoj Sahari.
 Europski su uvoznici proizvoda ribarstva iz Zapadne Sahare izjavili da bi, s obzirom na visoku zajedničku vanjsku tarifu (isključujući povlastice – nepovlaštene stope), bilo mnogo nepovoljnije kupiti te proizvode bez povlaštenog postupanja.
 Konačno, kad je riječ o industriji fosfata, s obzirom na stanje u kojem se trenutačno nalazi, isključenje Zapadne Sahare iz Sporazuma o pridruživanju nema neposredan ni izravan učinak na tu industriju. Tri su glavna razloga za to: 1. određeni proizvodi (fosfatna ruda) podliježu nultoj stopi (klauzula o najpovlaštenijoj naciji); 2. ne proizvode se fosfati za koje postoji tržište u EU-u; 3. ako bi se određeni fosfati proizvedeni u Zapadnoj Sahari obrađivali u Maroku (ili u bilo kojoj zemlji s kojom EU ima sklopljen sporazum o povlaštenom trgovinskom režimu), to bi bilo dovoljno da se tim proizvodima dodijeli povlašteno marokansko podrijetlo, stoga korist povlastica za te prerađene proizvode ne ovisi o podrijetlu minerala.
 Istodobno, čini se da bi dodjela povlastica proizvodima podrijetlom iz Zapadne Sahare utjecala na budući razvoj proizvodnje određenih fosfata. Zaista, najavljena znatna ulaganja (u vrijednosti višoj od 2 milijarde USD) u proizvodnju fosfatnih proizvoda u Zapadnoj Sahari (poput fosforne kiseline i gnojiva) bila bi ugrožena ako se s izvozom tih fosfatnih proizvoda u EU ne bi postupalo na povlašteni način. Bez povlastica bi bilo atraktivnije ulagati tamo gdje bi proizvodnja imala koristi od povlastica (npr. u Maroko), nego u Zapadnu Saharu. Prekid ulaganja u Zapadnu Saharu utjecao bi na proizvodni kapacitet i raznolikost proizvoda te stoga i na zapošljavanje u fosfatnom sektoru regije.
 Općenito govoreći, dodjela carinskih povlastica trebala bi stoga znatno utjecati na gospodarski razvoj regije. Međutim, radi praćenja tih učinaka u Sporazumu se posebno navode odgovarajući okvir i postupak kojima se strankama omogućava da redovitom razmjenom informacija procijene njegove posljedice tijekom provedbe.
 Unatoč poteškoćama u dobivanju dosljedno točnih podataka, iz ove se studije može zaključiti da u Zapadnoj Sahari postoje gospodarske i proizvodne aktivnosti koje bi imale velike koristi od istih carinskih povlastica dodijeljenih Kraljevini Maroku. Neke od tih proizvodnih aktivnosti uživale su te povlastice do 21. prosinca 2016., što je dovelo do gospodarskog rasta i otvaranja radnih mjesta u Zapadnoj Sahari: riječ je posebno o sektoru proizvoda ribarstva i o određenim poljoprivrednim proizvodima. Proširenjem carinskih povlastica na te proizvode omogućio bi se nastavak izvoza.
 Potrebna diversifikacija gospodarskog potencijala Zapadne Sahare uključuje poticaje za vanjska ulaganja, zbog čega će posebno biti potrebna veća pravna sigurnost i stoga pojašnjenje carinskih uvjeta primjenjivih na sadašnji i budući izvoz iz Zapadne Sahare u EU. Proširenjem koristi carinskih povlastica na proizvode iz Zapadne Sahare osigurat će se uvjeti za ulaganja i, s obzirom na neiskorišteni gospodarski potencijal regije i trenutačnu nisku razinu izravnih stranih ulaganja, potaknuti znatan i brz rast koji pogoduje lokalnom zapošljavanju.
 Suprotno tome, ako se carinske povlastice ne bi dodijelile, uvelike bi se ugrozio izvoz iz Zapadne Sahare, posebno proizvoda ribarstva i poljoprivrednih proizvoda, i stoga je vjerojatno da bi se već ograničeni broj proizvodnih aktivnosti dodatno smanjio, što bi dodatno otežalo razvoj regije. Zaista, ako se carinske povlastice ne bi proširile na proizvode iz Zapadne Sahare, podlijegali bi carinama primjenjivima u Uniji u okviru sustava najpovlaštenije nacije i stoga ne bi uživali povlašteni pristup tržištu EU-a. To bi imalo samo vrlo ograničen učinak na izvoz industrijskih proizvoda (fosfata), ali velik negativan učinak na izvoz proizvoda ribarstva i poljoprivrednih proizvoda u EU.
 Općenitije, dodjela carinskih povlastica trebala bi znatno utjecati na razvoj gospodarstva Zapadne Sahare poticanjem ulaganja u navedene sektore. To je na primjer slučaj s određenim fosfatima (posebno fosfornom kiselinom i gnojivima), u koja su ulaganja već planirana, s poljoprivredom, u kojoj se razvojni projekti već provode, i s ribarstvom. Međutim, nepostojanje carinskih povlastica moglo bi usporiti ulaganja, rast i diversifikaciju gospodarskih aktivnosti, kao i zapošljavanje.
 U međunarodnom se pravu, posebno članku 36. Bečke konvencije, navodi da je dodjela povlastica tek dodatno pravo regije Zapadne Sahare koje ne uključuje nikakve povratne obveze i stoga se može pretpostaviti da je od koristi za regiju. Zaista, kad je riječ o vodnim resursima i zapošljavanju, potencijalni su negativni učinci u potpunosti neizravni. Kad je riječ o ljudskim pravima, carinskim se povlasticama ne mogu pripisati nikakvi negativni učinci.
 •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje
 Prijedlog nije povezan s REFIT-om.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Kad je riječ o carinskim prihodima Unije, ne postoji znatan utjecaj na proračun koji je potrebno zabilježiti. U tom je pogledu potrebno naglasiti da su do 21. prosinca 2016. proizvodi podrijetlom iz Zapadne Sahare pri ulasku u Uniju bili na de facto osnovi izuzeti od carina.
 5.OSTALI DIJELOVI
 •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja
 Međutim, radi praćenja učinaka Sporazuma na dotično stanovništvo i iskorištavanje prirodnih resursa dotičnih državnih područja u Sporazumu se posebno navode odgovarajući okvir i postupak kojima se strankama omogućava da redovitom razmjenom informacija procijene njegove posljedice tijekom provedbe. Europska unija i Maroko složili su se da će barem jednom godišnje razmjenjivati informacije putem Odbora za pridruživanje osnovanog u okviru Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Maroka. Pojedinosti te evaluacije utvrdit će se kasnije kako bi ih donio Odbor za pridruživanje.
 Štoviše, Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje obavješćivat će civilno društvo o provedbi Sporazuma.
 2018/0257 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 u vezi s potpisivanjem, u ime Europske unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Maroka o izmjeni protokolâ 1. i 4. uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, te Kraljevine Maroka, s druge strane
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak, u vezi s člankom 218. stavkom 5.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, te Kraljevine Maroka, s druge strane
 6
 (dalje u tekstu „Sporazum o pridruživanju”) stupio je na snagu 1. ožujka 2000.
 (2)Od stupanja na snagu Sporazuma o pridruživanju Unija je nastavila jačati bilateralne odnose s Marokom i dodijelila mu napredni status.
 (3)Istodobno je Unija, koja nije priznala suverenitet Maroka nad Zapadnom Saharom, uvijek isticala svoju predanost rješavanju spora u vezi sa Zapadnom Saharom, nesamoupravnim područjem, čijim velikim dijelom trenutačno upravlja Maroko. Unija u potpunosti podupire nastojanja glavnog tajnika UN-a i njegova osobnog izaslanika kojima žele pomoći strankama da postignu pravedno, trajno i uzajamno prihvatljivo političko rješenje kojim bi se omogućilo samoodređenje stanovnika Zapadne Sahare u okviru dogovora u skladu s ciljevima i načelima predviđenima u Povelji Ujedinjenih naroda, kako su navedeni u rezolucijama Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, posebno rezolucijama 2152 (2014.) i 2218 (2015.).
 (4)Od stupanja na snagu Sporazuma o pridruživanju proizvodi iz Zapadne Sahare s certificiranim marokanskim podrijetlom uvozili su se u Uniju i uživali carinske povlastice utvrđene relevantnim odredbama Sporazuma.
 (5)Međutim, Sud Europske unije u svojoj je presudi u predmetu C-104/16 P
 7
 naveo da Sporazum o pridruživanju obuhvaća samo državno područje Kraljevine Maroka, a ne Zapadne Sahare, koje je nesamoupravno područje.
 (6)Potrebno je osigurati da ne dođe do prekida trgovinskih tokova razvijenih tijekom godina te da se uspostave odgovarajuća jamstva za zaštitu ljudskih prava i održivog razvoja dotičnih državnih područja. Vijeće je 29. svibnja 2017. ovlastilo Komisiju da započne pregovore s Kraljevinom Maroko radi uspostave pravne osnove za dodjelu carinskih povlastica, utvrđenih u Sporazumu o pridruživanju, proizvodima podrijetlom iz Zapadne Sahare. Jedino se sporazumom između Europske unije i Kraljevine Maroka može osigurati da uvoz proizvoda podrijetlom iz Zapadne Sahare uživa pogodnosti povlaštenog podrijetla, s obzirom na to da jedino marokanska tijela mogu osigurati usklađenost s pravilima potrebnima za dodjelu takvih povlastica.
 (7)Komisija je ocijenila moguće posljedice Sporazuma na održivi razvoj, posebno u pogledu prednosti i nedostataka carinskih povlastica dodijeljenih proizvodima iz Zapadne Sahare za dotično stanovništvo i iskorištavanja prirodnih resursa dotičnih državnih područja. Učinci carinskih povlastica na zapošljavanje, ljudska prava i iskorištavanje prirodnih resursa vrlo se teško mogu izmjeriti jer su po prirodi neizravni. Štoviše, o tome je teško dobiti objektivne informacije.
 (8)Ipak, procjena upućuje na to da su, sve u svemu, prednosti za gospodarstvo Zapadne Sahare koje proizlaze iz dodjele carinskih povlastica, utvrđenih u Sporazumu o pridruživanju, proizvodima podrijetlom iz Zapadne Sahare, kao što je njihov jak učinak poluge na gospodarski rast i stoga društveni razvoj, veće od nedostataka iznesenih tijekom postupka savjetovanja, poput pretjerane upotrebe prirodnih resursa, posebno zaliha podzemnih voda, u pogledu kojih su mjere već poduzete.
 (9)Stoga će proširenje carinskih povlastica na proizvode podrijetlom iz Zapadne Sahare imati pozitivan učinak na dotično stanovništvo i taj bi se učinak u budućnosti trebao nastaviti, pa čak i povećati. Evaluacija je pokazala da će se proširenjem koristi carinskih povlastica na proizvode iz Zapadne Sahare osigurati uvjeti za ulaganja i potaknuti znatan i brz rast koji pogoduje lokalnom zapošljavanju. Činjenica da u Zapadnoj Sahari postoje gospodarske i proizvodne aktivnosti koje bi imale velike koristi od carinskih povlastica utvrđenih u Sporazumu o pridruživanju pokazuje da bi se uvelike ugrozio izvoz iz Zapadne Sahare, posebno proizvoda ribarstva i poljoprivrednih proizvoda, ako se carinske povlastice ne bi dodijelile. Dodjela carinskih povlastica trebala bi pozitivno utjecati na razvoj gospodarstva Zapadne Sahare poticanjem ulaganja.
 (10)Komisija je u suradnji s Europskom službom za vanjsko djelovanje osigurala i da je stanovništvo na koje se Sporazum odnosi uključeno na odgovarajući način provođenjem savjetovanja s mnoštvom socioekonomskih i političkih aktera iz Zapadne Sahare. Većina tih aktera složila se s proširenjem carinskih povlastica iz Sporazuma o pridruživanju na Zapadnu Saharu. Oni koji su odbacili tu ideju nisu naveli nikakve opipljive posljedice za lokalno stanovništvo, ali su smatrali da bi Sporazumom trebao biti potvrđen položaj Maroka na državnom području Zapadne Sahare. Međutim, u Sporazumu se ničim ne priznaje suverenitet Maroka nad Zapadnom Saharom. Unija će isto tako i dalje sve više podupirati mirno rješavanje spora pokrenutog u okviru UN-a.
 (11)Komisija je stoga, u ime Europske unije, u pregovorima dogovorila Sporazum u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Maroka o izmjeni protokolâ 1. i 4. uz Sporazum o pridruživanju, koji je parafiran 31. siječnja 2018.
 (12)Sporazumom se podupire ostvarivanje ciljeva koje Unija teži ostvariti u skladu s člankom 21. Ugovora o Europskoj uniji.
 (13)Stoga bi Sporazum trebalo potpisati u ime Europske unije, podložno njegovu kasnijem sklapanju,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Potpisivanje Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Maroka o izmjeni protokolâ 1. i 4. uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, te Kraljevine Maroka, s druge strane, odobrava se u ime Unije, podložno sklapanju tog Sporazuma.
 Tekst Sporazuma koji je potrebno potpisati priložen je ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Glavno tajništvo Vijeća izdaje, za osobu ili osobe koje odredi pregovarač Sporazuma, ispravu sa svim potrebnim ovlastima za potpisivanje Sporazuma, podložno njegovu sklapanju.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu [...].
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 SL L 70, 18.3.2000., str. 2.
 (2)
 Sporazum u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Maroka o uzajamnoj liberalizaciji mjera za poljoprivredne proizvode, prerađene poljoprivredne proizvode, ribu i proizvode ribarstva, zamjeni protokolâ 1., 2. i 3. i njihovih priloga te izmjenama Sporazuma o pridruživanju (SL L 241, 7.9.2012., str. 2.).
 (3)
 Presuda Suda od 21. prosinca 2016., Vijeće protiv Front Polisario, C-104/16 P, ECLI:EU:C:2016:973.
 (4)
 Potrebno je napomenuti da se, na primjer, u francuskoj verziji pregovaračkih smjernica spominje „stanovništvo”, a u engleskoj verziji „narod”. To odražava različitu terminologiju koja se koristi u dokumentima UN-a. Na primjer, u francuskoj se verziji savjetodavnog mišljenja Međunarodnog suda pravde od 16. listopada 1975. koristi izraz „stanovništvo”, dok se u engleskoj verziji koristi izraz „narod”.
 (5)
 Rezolucija Opće skupštine donesena 7. prosinca 2017. o gospodarskim i drugim aktivnostima koje utječu na interese naroda u nesamoupravnim područjima (dokument A/RES/72/92 od 14. prosinca 2017.).
 (6)
 SL L 70, 18.3.2000., str. 2.
 (7)
 Presuda Suda od 21. prosinca 2016., Vijeće protiv Front Polisario, C-104/16 P, ECLI:EU:C:2016:973.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles,11.6.2018.
 COM(2018) 479 final
 PRILOG
 Prijedlogu odluke Vijeća
 u vezi s potpisivanjem, u ime Europske unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Maroka o izmjeni protokolâ 1. i 4. uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, te Kraljevine Maroka, s druge strane
 PRILOG
 Nacrt Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Maroka o izmjeni protokolâ 1. i 4. uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane
 A. Pismo Unije
 Poštovana gospođo, poštovani gospodine,
 čast mi je pozvati se na pregovore održane u okviru Euro-mediteranskog sporazuma o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane („Sporazum o pridruživanju”), u pogledu izmjene određenih protokolâ uz taj Sporazum.
 Nakon pregovora Europska unija i Kraljevina Maroko sporazumjele su se kako slijedi:
 Ovaj se Sporazum sklapa ne dovodeći u pitanje stajališta Europske unije i Kraljevine Maroka o statusu Zapadne Sahare.
 Obje stranke ponovno potvrđuju svoju potporu procesu UN-a te podupiru nastojanja Glavnog tajnika za postizanje trajnog političkog rješenja, u skladu s načelima i ciljevima iz Povelje Ujedinjenih naroda te na temelju rezolucija Vijeća sigurnosti.
 Europska unija i Kraljevina Maroko sporazumjele su se o uključivanju zajedničke izjave u nastavku na temelju Protokola 4. uz Sporazum o pridruživanju.
 „Zajednička izjava o primjeni protokolâ 1. i 4. uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane („Sporazum o pridruživanju”)
 1.
 Proizvodi podrijetlom iz Zapadne Sahare koji podliježu nadzoru carinskih tijela Maroka uživaju iste carinske povlastice koje je Europska unija dodijelila proizvodima obuhvaćenima Sporazumom o pridruživanju.
 2.
 Protokol 4. primjenjuje se mutatis mutandis za potrebe definiranja statusa proizvoda s podrijetlom iz stavka 1., među ostalim i u pogledu dokaza o podrijetlu
 1
 .
 3.
 Carinska tijela država članica Europske unije i Maroka odgovorna su za primjenu Protokola 4. na te proizvode. ”
 Europska unija i Kraljevina Maroko ponovno potvrđuju svoju predanost primjeni protokolâ u skladu s odredbama Sporazuma o pridruživanju u pogledu poštovanja temeljnih sloboda i ljudskih prava.
 Uključivanje ove zajedničke izjave temelji se na dugotrajnom povlaštenom partnerstvu između Europske unije i Kraljevine Maroka, koje je posebno potvrđeno naprednim statusom odobrenim Kraljevini Maroku, te na zajedničkoj ambiciji stranaka u pogledu produbljenja i proširenja tog partnerstva.
 U tom duhu partnerstva te kako bi se strankama omogućilo da procijene učinak tog sporazuma, posebice na održivi razvoj i posebno u pogledu pogodnosti za predmetno stanovništvo i iskorištavanja prirodnih resursa predmetnog područja, Europska unija i Kraljevina Maroko dogovorile su se da će razmjenjivati informacije u okviru Odbora za pridruživanje, koji se sastaje najmanje jednom godišnje.
 Posebne metode te procjene odredit će se u kasnijoj fazi s ciljem da ih Odbor za pridruživanje donese najkasnije dva mjeseca nakon stupanja na snagu ove razmjene pisama.
 Ova razmjena pisama može se privremeno primjenjivati na temelju dogovora utvrđenog razmjenom obavijesti među strankama od datuma potpisivanja koji je odobrilo Vijeće Europske unije.
 Ovaj sporazum u obliku razmjene pisama stupa na snagu dan nakon datuma kad su obje stranke dostavile obavijest o dovršetku unutarnjih postupaka za donošenje sporazuma.
 Bio bih Vam zahvalan kad biste potvrdili da je Vaša vlada suglasna s navedenim.
 S poštovanjem
 Za Vijeće Europske unije
 B. Pismo Kraljevine Maroka
 Poštovana gospođo, poštovani gospodine,
 čast mi je potvrditi primitak Vašeg pisma s današnjim datumom, koje glasi kako slijedi:
 „Poštovana gospođo, poštovani gospodine,
 čast mi je pozvati se na pregovore održane u okviru Euro-mediteranskog sporazuma o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane („Sporazum o pridruživanju”), u pogledu izmjene određenih protokolâ uz taj Sporazum.
 Nakon pregovora Europska unija i Kraljevina Maroko sporazumjele su se kako slijedi:
 Ovaj se Sporazum sklapa ne dovodeći u pitanje stajališta Europske unije i Kraljevine Maroka o statusu Zapadne Sahare.
 Obje stranke ponovno potvrđuju svoju potporu procesu UN-a te podupiru nastojanja Glavnog tajnika za postizanje trajnog političkog rješenja, u skladu s načelima i ciljevima iz Povelje Ujedinjenih naroda te na temelju rezolucija Vijeća sigurnosti.
 Europska unija i Kraljevina Maroko sporazumjele su se o uključivanju zajedničke izjave u nastavku na temelju Protokola 4. uz Sporazum o pridruživanju.
 „Zajednička izjava o primjeni protokolâ 1. i 4. uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane („Sporazum o pridruživanju”)
 1.
 Proizvodi podrijetlom iz Zapadne Sahare koji podliježu nadzoru carinskih tijela Maroka uživaju iste carinske povlastice koje je Europska unija dodijelila proizvodima obuhvaćenima Sporazumom o pridruživanju.
 2.
 Protokol 4. primjenjuje se mutatis mutandis za potrebe definiranja statusa proizvoda s podrijetlom iz stavka 1., među ostalim i u pogledu dokaza o podrijetlu
 2
 .
 3.
 Carinska tijela država članica Europske unije i Maroka odgovorna su za primjenu Protokola 4. na te proizvode. ”
 Europska unija i Kraljevina Maroko ponovno potvrđuju svoju predanost primjeni protokolâ u skladu s odredbama Sporazuma o pridruživanju u pogledu poštovanja temeljnih sloboda i ljudskih prava.
 Uključivanje ove zajedničke izjave temelji se na dugotrajnom povlaštenom partnerstvu između Europske unije i Kraljevine Maroka, koje je posebno potvrđeno naprednim statusom odobrenim Kraljevini Maroku, te na zajedničkoj ambiciji stranaka u pogledu produbljenja i proširenja tog partnerstva.
 U tom duhu partnerstva te kako bi se strankama omogućilo da procijene učinak tog sporazuma, posebice na održivi razvoj i posebno u pogledu pogodnosti za predmetno stanovništvo i iskorištavanja prirodnih resursa predmetnog područja, Europska unija i Kraljevina Maroko dogovorile su se da će razmjenjivati informacije u okviru Odbora za pridruživanje, koji se sastaje najmanje jednom godišnje.
 Posebne metode te procjene odredit će se u kasnijoj fazi s ciljem da ih Odbor za pridruživanje donese najkasnije dva mjeseca nakon stupanja na snagu ove razmjene pisama.
 Ova razmjena pisama može se privremeno primjenjivati na temelju dogovora utvrđenog razmjenom obavijesti među strankama od datuma potpisivanja koji je odobrilo Vijeće Europske unije.
 Ovaj sporazum u obliku razmjene pisama stupa na snagu dan nakon datuma kad su obje stranke dostavile obavijest o dovršetku unutarnjih postupaka za donošenje sporazuma.
 Bio bih Vam zahvalan kad biste potvrdili da je Vaša vlada suglasna s navedenim.
 S poštovanjem ”
 Čast mi je potvrditi suglasnost svoje vlade sa sadržajem Vašeg pisma.
 S poštovanjem
 Za Kraljevinu Maroko
 (1)
 Carinska tijela Maroka odgovorna su za primjenu odredaba Protokola 4. na proizvode iz stavka 1.
 (2)
 Carinska tijela Maroka odgovorna su za primjenu odredaba Protokola 4. na proizvode iz stavka 1.


type: other

text:
Časová verzia predpisu účinná od 01.03.2019 do 31.12.2019
 Elektronická zásielka sa prijíma prostredníctvom elektronickej schránky,2) elektronickej podateľne,3) elektronickej pošty alebo elektronických služieb.
 Elektronický systém správy registratúry je prepojený s elektronickou podateľňou4) a elektronickou schránkou. Prijatý elektronický záznam sa spravidla ukladá v tvare, v akom bol doručený.
 Pôvodca skontroluje obsah, formát,4a) bezpečnosť a možnosť zobrazenia doručeného elektronického záznamu používateľsky zrozumiteľným spôsobom. Ak nie je možné elektronický záznam zobraziť používateľsky zrozumiteľným spôsobom a možno z neho zistiť adresu odosielateľa, pôvodca o tom odosielateľa informuje.
 Ak je prijatý elektronický záznam autorizovaný kvalifikovaným elektronickým podpisom4b) alebo kvalifikovanou elektronickou pečaťou,4c) ku ktorým je pripojená kvalifikovaná elektronická časová pečiatka,4d) overí sa ich platnosť spôsobom ustanoveným v osobitnom predpise,5) ak tieto údaje neboli overené elektronickou podateľňou.
 Výsledok overenia platnosti kvalifikovaného elektronického podpisu, kvalifikovanej elektronickej pečate alebo kvalifikovanej elektronickej časovej pečiatky sa trvalo pripojí k prijatému elektronickému záznamu pripojením technickej správy alebo zaznamenaním výsledku overenia v elektronickom systéme správy registratúry. Doručená technická správa sa nepovažuje za elektronický záznam.
 Ak výsledok overenia preukázal neplatnosť kvalifikovaného elektronického podpisu, kvalifikovanej elektronickej pečate alebo kvalifikovanej elektronickej časovej pečiatky, pôvodca o tom informuje odosielateľa.
 Podateľňa prijíma len neelektronickú zásielku adresovanú pôvodcovi. Neelektronickú zásielku adresovanú inej právnickej osobe podateľňa neprevezme.
 Podateľňa skontroluje správnosť adresy, počet prijatých zásielok podľa evidencie na súpiske poštového podniku a neporušenosť obalov zásielok. Omylom doručenú zásielku vráti poštovému podniku, doručiteľovi alebo odošle adresátovi.
 pôvodcom určené zásielky, ktoré sa odovzdávajú adresátom neotvorené; to neplatí, ak zásielka bola doručená prostredníctvom elektronickej schránky,
 Podateľňa neotvára neelektronickú
 Ak je doručená elektronická zásielka určená viacerým adresátom, zaraďuje sa do obehu vytvorením jej elektronických kópií.
 Ak sa vyhotoví z prijatého neelektronického záznamu elektronická kópia, zabezpečí sa jednoznačná väzba medzi neelektronickým záznamom a jeho elektronickou kópiou. Väzba na elektronický záznam podpísaný kvalifikovaným elektronickým podpisom, opatrený kvalifikovanou elektronickou pečaťou alebo kvalifikovanou elektronickou časovou pečiatkou je tvorená hodnotou digitálneho odtlačku7) z digitálneho podpisu obsiahnutého v kvalifikovanom elektronickom podpise, kvalifikovanej elektronickej pečati alebo kvalifikovanej elektronickej časovej pečiatke.
 Ak sa z prijatého elektronického záznamu vytvorí neelektronická kópia, označí sa v pravom hornom rohu slovom „kópia“, pod ktorým sa uvedie číslo pôvodného prijatého elektronického záznamu z registratúrneho denníka alebo inej evidencie; kópia sa odtlačkom prezentačnej pečiatky neoznačuje.
 Záznamu sa prideľuje v chronologicko-numerickom rade evidenčné číslo záznamu, číslo spisu a poradové číslo záznamu v rámci spisu automaticky. Obsah spisu sa vytvára automaticky. Forma a osobitosť záznamu sa v evidencii vyznačuje udelením príznaku, ktorého formu upraví pôvodca v registratúrnom poriadku. V evidencii, v ktorej sa evidujú utajované registratúrne záznamy, je príznakom uvedenie skratky stupňa utajenia podľa osobitného predpisu.10b)
 Ak sa obeh registratúrneho záznamu medzi jednotlivými organizačnými zložkami pôvodcu uskutočňuje prostredníctvom elektronického systému správy registratúry, registratúrny záznam sa podpisuje elektronickým podpisom, elektronickou parafou, opatruje kvalifikovanou elektronickou pečaťou alebo kvalifikovanou elektronickou časovou pečiatkou. Elektronickou parafou je podpis registratúrneho záznamu v rámci obehu registratúrnych záznamov medzi jednotlivými organizačnými zložkami pôvodcu automaticky generovaný elektronickým systémom správy registratúry v procese schvaľovania registratúrneho záznamu.
 Ak osobitný predpis neustanovuje inak, registratúrny záznam, ktorý je úradným listom, sa vyhotovuje s predtlačou podľa technických noriem13) alebo inej obdobnej technickej špecifikácie, ktorá obsahuje
 Číslo spisu obsahuje označenie pôvodcu alebo jeho organizačnej zložky, poradové číslo z registratúrneho denníka alebo inej evidencie a rok. Číslo spisu môže obsahovať aj iné znaky charakterizujúce skutočnosti súvisiace so spisom.
 Ak sa obmedzuje prístup k spisu, spracovateľ uvedie na spisovom obale označenie „obmedzený prístup“ a čas trvania obmedzenia. Tieto údaje vyznačí v evidencii spisov. Ak spis obsahuje utajovaný registratúrny záznam, označí sa stupňom utajenia podľa osobitného predpisu a obmedzí sa prístup k celému spisu.
 Ak sa má k neelektronickému registratúrnemu záznamu alebo listinnému rovnopisu16b) pripojiť doložka právoplatnosti a vykonateľnosti, pôvodca ju pripája odtlačkom pečiatky na prvú stranu písomného vyhotovenia registratúrneho záznamu, spravidla do ľavého horného rohu. Doložka právoplatnosti a vykonateľnosti obsahuje číslo rozhodnutia, ku ktorému sa pripája a dátum nadobudnutia právoplatnosti alebo dátum nadobudnutia vykonateľnosti rozhodnutia. Doložku právoplatnosti a vykonateľnosti podpíše zamestnanec správneho orgánu, ktorý ju pripojil a uvedie deň, v ktorom tak urobil. Pripájanie doložky právoplatnosti a doložky vykonateľnosti k elektronickému registratúrnemu záznamu upravuje osobitný predpis.16c) Elektronický registratúrny záznam odosielaný adresátovi po vyznačení právoplatnosti alebo vykonateľnosti sa nepovažuje za nový elektronický registratúrny záznam. Elektronický formulár doložky právoplatnosti a elektronický formulár doložky vykonateľnosti je zverejnený v module elektronických formulárov16d) na ústrednom portáli verejnej správy.16e) Pôvodca môže v registratúrnom poriadku alebo v inom internom riadiacom akte spôsob pripájania doložky právoplatnosti a vykonateľnosti upraviť odchylne.
 Ak spracovateľ zvolí písomnú formu vybavenia, píše iba v jednej veci. Ak vybaví vec ústne, urobí o tom záznam na doručenom registratúrnom zázname alebo vyhotoví úradný záznam. Záznam musí obsahovať čas, výsledok a meno a priezvisko osoby, s ktorou vec vybavil.
 Elektronický registratúrny záznam ani jeho neelektronická kópia sa odtlačkom úradnej pečiatky neoznačujú.16f)
 Elektronický registratúrny záznam sa autorizuje kvalifikovaným elektronickým podpisom vyhotoveným s použitím mandátneho certifikátu16g) alebo kvalifikovanou elektronickou pečaťou, ku ktorým sa pripojí kvalifikovaná elektronická časová pečiatka, alebo sa zvolí iná forma jeho autorizácie upravená v registratúrnom poriadku. K internému elektronickému záznamu sa spravidla pripája elektronický podpis.
 Certifikáty vydané akreditovanou certifikačnou autoritou, ktorých je pôvodca držiteľom a na ktorých sú založené ním používané kvalifikované elektronické podpisy a kvalifikované elektronické pečate, sa evidujú.
 Autorizovanie elektronických príloh sa odlišuje v závislosti od formátu príloh. Spôsob autorizovania prílohy vytvorenej vo formáte PDF alebo v podobe elektronického formulára16h) upravuje registratúrny poriadok pôvodcu.
 Odosielanie zásielky sa zabezpečuje prostredníctvom podateľne, elektronickej schránky, elektronickej pošty alebo inými elektronickými prostriedkami. Pôvodca využíva na odosielanie elektronických registratúrnych záznamov spravidla modul elektronického doručovania.16i)
 Elektronický registratúrny záznam vyhotovený pôvodcom pri výkone verejnej moci môže byť odosielaný aj v podobe listinného rovnopisu. Podmienkou automatizovaného odosielania listinného rovnopisu je vyhotovenie pôvodného elektronického registratúrneho záznamu v podobe elektronického formulára. Prílohy elektronického registratúrneho záznamu sa vyhotovujú ako elektronické formuláre alebo vo formáte PDF.
 Elektronický registratúrny záznam a elektronický spis sa ukladá v elektronickom systéme správy registratúry, vo vládnom cloude16j) alebo v module dlhodobého uchovávania.17) Do zavedenia elektronického systému správy registratúry sa za uloženie elektronického registratúrneho záznamu považuje ponechanie elektronického registratúrneho záznamu v elektronickej schránke.
 Elektronický registratúrny záznam alebo elektronický spis sa považuje za úplný, ak sú k nemu trvalo pripojené štruktúrované údaje o jeho obsahu, štruktúre, väzbách a jeho správe vrátane údajov o platnosti kvalifikovaného elektronického podpisu, kvalifikovanej elektronickej pečate alebo kvalifikovanej elektronickej časovej pečiatky.
 kombinovaný spis tak, že jeho elektronické registratúrne záznamy sa ukladajú v elektronickej príručnej registratúre a elektronickom registratúrnom stredisku a jeho neelektronické registratúrne záznamy sa ukladajú v príručnej registratúre a registratúrnom stredisku.
 Neelektronická kópia elektronického registratúrneho záznamu vyhotovená pôvodcom nie je registratúrnym záznamom a neukladá sa do príručnej registratúry ani do registratúrneho strediska. Do zavedenia elektronického systému správy registratúry alebo agendového systému pôvodca môže neelektronickú kópiu elektronického registratúrneho záznamu ukladať v príručnej registratúre alebo registratúrnom stredisku.
 Prístup k registratúre sa uskutočňuje nazeraním, vypožičiavaním a vyhotovovaním odpisu, výpisu, potvrdenia a kópie zo spisu. Elektronický registratúrny záznam a elektronický spis sa nevypožičiava, sprístupňuje sa spravidla vyhotovením kópie.
 Prístup k registratúre sa uskutočňuje za podmienok vylučujúcich poškodenie, zničenie alebo stratu registratúrneho záznamu alebo spisu a v súlade s osobitným predpisom o ochrane osobných údajov.19a)
 Na textové elektronické registratúrne záznamy s trvalou dokumentárnou hodnotou sa použije ako výstupný formát elektronického registratúrneho záznamu spravidla platný elektronický formulár19b) a formát PDF/A-1a.
 § 15 zákona č. 272/2016 Z. z. o dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o dôveryhodných službách).
 § 60f ods. 1 zákona č.305/2013 Z. z. v znení zákona č. 238/2017 Z. z.
 § 3 písm. h) zákona č. 305/2013 Z. z. v znení zákona č. 273/2015 Z. z.
 Čl. 3 ods. 12 nariadenia (EÚ) č. 910/2014 o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu a o zrušení smernice 1999/93/ES (Ú. v. EÚ L 257, 28. 8. 2014).
 Zákon č. 272/2016 Z. z.
 § 3 ods. 2 zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
 § 31a ods. 2 zákona č. 305/2013 Z. z. v znení zákona č. 238/2017 Z. z.
 § 28 ods. 3 zákona č. 305/2013 Z. z. v znení neskorších predpisov.
 § 10 ods. 8 zákona č. 305/2013 Z. z. v znení zákona č. 313/2018 Z. z.
 § 5 ods. 2 zákona č. 305/2013 Z. z. v znení zákona č. 273/2015 Z. z.
 Napríklad § 47 ods. 5 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov.
 § 8 zákona č. 272/2016 Z. z.
 § 3 písm. i) zákona č. 305/2013 Z. z. v znení zákona č. 273/2015 Z. z.
 § 10 ods. 9 zákona č. 305/2013 Z. z. v znení zákona č. 313/2018 Z. z.
 § 10a zákona č. 305/2013 Z. z. v znení zákona č. 238/2017 Z. z.
 Napríklad vyhláška Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky č. 543/2005 Z. z. o Spravovacom a kancelárskom poriadku pre okresné súdy, krajské súdy, Špeciálny súd a vojenské súdy v znení neskorších predpisov, vyhláška Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky č. 618/2005 Z. z. o tvorbe spisu orgánmi činnými v trestnom konaní a súdmi v znení vyhlášky č. 96/2009 Z. z., vyhláška č. 48/2019 Z. z., vyhláška Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky č. 22/2010 Z. z., ktorou sa vydáva Spravovací poriadok pre katastrálne úrady a správy katastra.
 § 26 ods. 1 zákona č. 305/2013 Z. z.
 § 3 Prijímanie elektronickej zásielky podpísanej kvalifikovaným elektronickým podpisom
 § 14Podpisovanie registratúrneho záznamu vytvoreného pôvodcom
 § 25a Prechodné ustanovenie k úpravám účinným od 1. marca 2019
 49/2019 Z. z. Vyhláška Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška Ministerstva vnútra Slovenskej republiky č. 410/2015 Z. z. o podrobnostiach výkonu správy registratúry orgánov verejnej moci a o tvorbe spisu
 2. 01.01.2016 - 28.02.2019
 3. 01.03.2019 - 31.12.2019 49/2019 Z. z.
 4. 01.01.2020 - 31.12.2021 49/2019 Z. z.
 5. 01.01.2022 - 49/2019 Z. z.


type: wikipedia

text:
De Zwitserse Bondsraadsverkiezingen van 1864 vonden plaats op 12 juli 1864, volgend op het aftreden van het zittende Bondsraadslid Giovanni Battista Pioda op 26 januari 1864.
 Jean-Jacques Challet-Venel uit het kanton Genève werd als nieuw lid van de Bondsraad verkozen.
 Verloop van de verkiezingen
 Giovanni Battista Pioda, afkomstig uit het kanton Ticino, nam op 26 januari 1864 ontslag uit de Bondsraad. Hiermee verdween de enige vertegenwoordiger van Ticino en Italiaanstalig Zwitserland uit de federale regering. Het zou 47 jaar duren tot in 1911 de Italiaanstaligen met Giuseppe Motta opnieuw in de Bondsraad zouden zijn vertegenwoordigd. Pioda was verkozen bij de Bondsraadsverkiezingen van juli 1857.
 Op 12 juli 1864 kwam de Bondsvergadering samen om een opvolger voor Pioda te benoemen. Jean-Jacques Challet-Venel, afkomstig uit het kanton Genève en op dat moment lid van de Nationale Raad, werd in de zesde stemronde verkozen als Bondsraadslid. Challet-Venel behaalde 86 stemmen, terwijl de vereiste absolute meerderheid 83 stemmen bedroeg. Zijn belangrijkste tegenstander, lid van de Nationale Raad Alfred Vonderweid, afkomstig uit het kanton Fribourg, behaalde 77 stemmen. Challet-Venel werd daarmee het eerste Bondsraadslid uit het kanton Genève.
 Resultaten
 Zie ook
 Verkiezingen in Zwitserland
 Verkiezingen in 1864
 Verkiezingen in Zwitserland
 1864 in Zwitserland


text:
Arsenura sylla is a moth of the family Saturniidae first described by Pieter Cramer in 1779. It is found from Venezuela south to Mato Grosso, Brazil and then west to Bolivia.
 It is a large species. Males have a semblance of a tail and the female has an almost rounded rear wing.
 One of its close relatives is the Arsenura armida moth, which is also found in Venezuela.
 Subspecies
 Arsenura sylla sylla
 Arsenura sylla niepelti (western Colombia, Costa Rica, Ecuador)
 External links
 Distributional Notes of Arsenurinae Including the First Record of Arsenura sylla niepelti in Ecuador
 Arsenurinae
 Moths of South America