text:
9.3.2013
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 71/22
 Sag anlagt den 16. oktober 2012 — Wojciech Gęsina Firma Handlowa Faktor B. i W. Gęsina mod Kommissionen
 (Sag T-468/12)
 2013/C 71/35
 Processprog: polsk
 Parter
 Sagsøger: Wojciech Gęsina Firma Handlowa Faktor B. i W. Gęsina (Warszawa, Polen) (ved advokat H. Mackiewicz)
 Sagsøgt: Europa-Kommissionen
 Sagsøgerens påstande
 —
 Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 554/2012 af 19. juni 2012 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur annulleres.
 —
 Europa-Kommissionen tilpligtes at betale sagens omkostninger.
 Søgsmålsgrunde og væsentligste argumenter
 Til støtte for søgsmålet har sagsøgeren anført tre anbringender.
 1)
 Første anbringende om, at Kommissionen har vedtaget den anfægtede forordning under tilsidesættelse af Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (1), navnlig gennem en urigtig fortolkning af de forklarende bemærkninger til position KN 9505, der kommer til udtryk i bedømmelsen derved, at pynteartiklen, da den ikke indeholder tryk, dekorationer, symboler eller inskriptioner, der henviser til en særlig højtid, ikke anses for udelukkende at være udformet og fremstillet som pyntegenstand og ikke anerkendes som en sådan.
 Efter sagsøgerens opfattelse viser indholdet af position KN 9505 og de forklarende bemærkninger hertil, at den omhandlede genstand ikke behøver at indeholde tryk, dekorationer, symboler eller inskriptioner, der henviser direkte til en bestemt særlig højtid, for at kunne anerkendes som pyntegenstand.
 Spørgsmålet, om en genstand udelukkende skal være udformet, fremstillet og anerkendt som pyntegenstand, bør vedrøre den berørte genstands symbolik vedrørende en særlig højtid inden for den enkelte medlemsstat og dens tilknytning til denne stats højtidstradition- og kultur. Ved en sådan genstand, der i den relevante kulturkreds kan identificeres som en pyntegenstand, er det ikke påkrævet (men muligt), at den indeholder supplerende symboler, dekorationer eller inskriptioner, der fremhæver dens forbindelse til den omhandlede særlige højtid.
 2.
 Med det andet anbringende gøres det gældende, at Kommissionen har vedtaget den anfægtede forordning under tilsidesættelse af de forklarende bemærkninger til De Europæiske Fællesskabers kombinerede nomenklatur (2) vedrørende position KN 9505, derved at Kommissionen har fortolket disse bemærkninger urigtigt i forbindelse med bedømmelsen af, at pynteartiklen, da den ikke indeholder tryk, dekorationer, symboler eller inskriptioner, der henviser til en særlig højtid, ikke anses for udelukkende at være udformet og fremstillet som pyntegenstand og ikke anerkendes som en sådan.
 I de forklarende bemærkninger til den kombinerede nomenklatur henvises udtrykkeligt til, at de varer, der skal henføres under position KN 9505 alt efter, hvordan de er fremstillet og udformet (påtryk, udsmykning, symboler eller inskriptioner), er beregnet til brug ved en særlig højtid. De udtryk, der er anvendt inden for parentesen, illustrerer blot eksempler på, hvori »fremstillingen« eller »udformningen« af et produkt kan bestå. Den kombinerede nomenklatur udelukker med andre ord ikke, at et produkt (som sådan) kan være et symbol for en bestemt særlig højtid i den bestemt kulturkreds, også selv om det ikke indeholder tryk, dekorationer, symboler eller inskriptioner.
 3.
 Med det tredje anbringende gøres det gældende, at Kommissionen har tilsidesat ligebehandlingsprincippet, idet den har tilladt, at en kategori af produkter (kunstige blomster og planter, der anvendes ved særlige højtider) frakendes egenskaben af produkt til særlige højtider, fordi denne kategori af produkter savner tryk, dekorationer, symboler eller inskriptioner, der henviser til en særlig højtid, mens andre kategorier af produkter tilkendes denne egenskab i overensstemmelse med position KN 9505, selv om de omhandlede genstande ikke omfatter sådanne tryk, dekorationer, symboler eller inskriptioner, der henviser til en særlig højtid.
 I Den Europæiske Unions retsliv findes bindende tariferingsoplysninger, der meddeles af den enkelte medlemsstat, og som fastsætter, at genstande (herunder også kunstige blomster), som ikke indeholder konkrete tryk, dekorationer, symboler eller inskriptioner, skal henføres under position KN 9505. Herved bekræftes, at en genstand som sådan — uden dekorationer eller inskriptioner — kan være et symbol for konkrete særlige højtider i en kulturkreds i et bestemt EU-land og af denne grund kan anerkendes, henholdsvis udformes og fremstilles som pyntegenstand.
 Det fremgår hverken af bestemmelserne til kapitel 95 i den kombinerede nomenklatur eller af kommentaren til de forklarende bemærkninger til den kombinerede nomenklatur, at en genstand skal anerkendes på hele Den Europæiske Unions område som en henvisning til en særlig højtid for at kunne opnå status af pyntegenstand. En sådan fortolkning af »pyntegenstand« ville medføre, at kun ganske få produkter vil opfylde disse kriterier. Der lever mere end 500 mio. borgere i den Europæiske Union med forskellige traditioner og kulturer og forskellig tro. Der findes derfor ikke alene ingen fælles højtidstraditioner i Unionen, men også forskellige lister over højtids- eller helligdage i de enkelte medlemsstater. Endelig har nogle af de produkter, der er henført under position KN 9505, kun højtidskarakter i nogle medlemsstater, mens de pågældende er ukendte eller mindre populære i de øvrige medlemsstater.
 (1) EFT L 256, s. 1.
 (2) EUT 2008 C 133, s. 1.


type: wikipedia

text:
Experimentální archeologie, jinak též experimentální rekonstrukce, je velice mladý podobor archeologie, který se zabývá zjišťováním výrobních procesů, způsobu života a dalších činností lidí v průběhu dějin pomocí experimentů. Snaží se o výrobu a rekonstrukci nástrojů a dalších výrobků, které jsou objevovány archeology.
 Experimentální archeologie, jinak také experimentální rekonstrukce, je velice mladý vědní obor. I přesto, že první archeologické experimenty byly učiněny už na počátku 18. století, svého rozsáhlého vývoje se dočkala až v 70. letech 20. století – v této době vznikají archeologická muzea zasazená do přírody, ve kterých se pomocí rekonstrukcí obytných domů a výrobních zařízení mohli lidé v oblastech tohoto oboru více vzdělávat. Na území České republiky najdeme např. Archeologický skanzen Březno u Loun, Archeopark Chotěbuz, Středověký skanzen Řepora, Pravěká osada v Zoologické a botanické zahradě města Plzně, Keltský skanzen Jivjany a další.
 Je to vědní obor, který alespoň z části vypovídá o schopnostech a možnostech člověka v pravěku a středověku. I přesto, že využití experimentu v archeologii není tak běžné jako například v přírodních vědách, můžeme tak zjistit velice důležitá fakta o jejich životě, způsobu vyrábění z braní, lovení zvěře nebo o stavbě příbytků.
 Smyslem tohoto vědeckého experimentu je především ověření hypotéz v podmínkách co nejbližších realitě. Proto se většina těchto experimentů zabývá replikací artefaktů, struktur, technologií a nebo přírodních či kulturních procesů. V počátcích tohoto oboru šlo spíše o replikaci menších kamenných nástrojů, aby se prokázalo, že kamenný artefakt byl opravdu dílem člověka a ne přírody a ověřovala se jejich funkčnost.
 V pozdějších letech se pak prováděly výzkumy spojené se zhotovováním keramiky a se zpracováním kovů. Běžné jsou také pokusy se stavbou příbytků, jejich obýváním a i případným chátráním. Tyto experimenty jsou většinou velice úzce propojeny s pobytem v přírodě, protože právě příroda tvořila vše, z čeho potom pravěký nebo středověký člověk mohl vycházet. Experimentátor proto nemůže mít pouze znalosti z oblasti archeologie, ale musí být také schopen pobytu a přežívání v přírodních podmínkách.
 Experimentální archeologie se také velice často používá k výuce pravěku a středověku. Veškeré nálezy, které archeologové najdou mohou být pomocí experimentální archeologie zasazeny do skutečnosti a můžeme podle nich zjistit, jak v reálném životě fungovaly.
 Slabinou experimentální archeologie je skutečnost, že různými postupy a metodami můžeme dojít ke stále stejnému závěru a je velice těžké určit, který přesně z těchto postupů byl našimi předky používán. Výsledky pokusů experimentální archeologie nám přinášejí nová a velice důležitá fakta o životě našich předků. I přesto, že ne všechny pokusy dopadnou úspěšně, zpravidla vždy nám objasní časový nebo výkonnostní interval, který nám pak dokáže usměrnit naše představy o pravěkých nebo středověkých lidech.
 Mezi nejznámější experimentální archeology a antropology patří norský mořeplavec a dobrodruh Thor Heyerdahl, z českých pak Pavel Pavel. Ve své výzkumné činnosti se zabýval metodami přepravy těžkého stavebního materiálu a způsoby budování monumentálních pravěkých staveb.
 V České republice vychází již od roku 2000 časopis specializovaný na experimenty v archeologii - Rekonstrukce a experiment v archeologii, od roku 2004 pod názvem Živá archeologie.
 V dnešní době jsou archeologové rozděleni na dva tábory. První v experimentální archeologii vidí neocenitelný přínos, díky níž je možné potvrdit nebo vyvrátit některé archeologické teorie. Podle druhého tábora je však nedůvěryhodná.
 Odkazy
 Reference
 Související články
 Historická rekonstrukce
 Externí odkazy
 Centrum experimentální archeologie a živé historie
 Mamuti
 Altamira
 Centrum experimentální archeologie Všestary
 Keltoi
 Villa Nova Uhřínov
 Seriál článků o experimentální archeologii
 Archeologické podobory


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 7.3.2009
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 55/35
 Recurso interposto em 16 de Dezembro de 2008 — iPublish Ganske Interactive Publishing/IHMI (Representação de um aparelho de navegação)
 (Processo T-555/08)
 (2009/C 55/63)
 Língua do processo: alemão
 Partes
 Recorrente: iPublish Ganske Interactive Publishing GmbH (Hamburgo, Alemanha) (Representante: V. Knies, advogado)
 Recorrido: Instituto de Harmonização do Mercado Interno (marcas, desenhos e modelos)
 Pedidos da recorrente
 —
 Anulação da decisão da Quarta Câmara de Recurso, de 3 de Outubro de 2008, no processo R 709/2008-4; e
 —
 Condenação do IHMI nas despesas.
 Fundamentos e principais argumentos
 Marca comunitária em causa: Marca tridimensional que representa um aparelho de navegação em cores preta e azul, caracterizado, entre outros, por bandas laterais azuis, para produtos e serviços das classes 9, 39, e 42 (pedido n.o 6 092 639).
 Decisão do examinador: Indeferimento do pedido.
 Decisão da Câmara de Recurso: Negação de provimento ao recurso.
 Fundamentos invocados: Violação do artigo 7.o, n.o 1, alínea b), do Regulamento n.o 40/94 (1), uma vez que a marca pedida goza do carácter distintivo necessário.
 (1) Regulamento (CE) n.o 40/94 do Conselho, de 20 de Dezembro de 1993, sobre a marca comunitária (JO L 11, p. 1).


type: legislation

text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 27.10.2015
 COM(2015) 549 final
 2015/0255(NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejā (CESNI) un Reinas kuģniecības centrālās komisijas (CCNR) plenārsēdē attiecībā uz standarta par iekšējo ūdensceļu kuģu tehniskajām prasībām pieņemšanu
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 Ar šo Komisijas priekšlikumu nosaka Savienības nostāju Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejas (CESNI) sanāksmē, kas notiks 2015. gada 26. novembrī, un Reinas kuģniecības centrālās komisijas (CCNR) plenārsēdē attiecībā uz Eiropas standartu, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējās kuģošanas kuģiem.
 1.1.CESNI
 CCNR savā pavasara plenārsēdē, kas notika 2015. gada 3. jūnijā, pieņēma Rezolūciju CCNR 2015-I-3 par Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejas (CESNI) izveidi un darbību. Tās mērķis ir dažādu jomu tehnisko standartu pieņemšana, jo īpaši attiecībā uz kuģiem, informācijas tehnoloģijām un apkalpi, vienota šo standartu un attiecīgo procedūru interpretācija, kā arī kuģošanas drošības, vides aizsardzības vai citu kuģošanas jomas jautājumu apspriešana.
 CESNI sastāvā ir eksperti, kas pārstāv CCNR un ES dalībvalstis.
 CCNR pusēm (Vācijai, Francijai, Nīderlandei, Beļģijai un Šveicei) un pārējām ES dalībvalstīm ir balsstiesības – katrai valstij viena balss. ES nav ne CCNR, ne CESNI puse. Tomēr ES tāpat kā citas starptautiskās organizācijās, kuras risina jautājumus, kas attiecas uz CESNI darbības jomu, var piedalīties CESNI darbā bez balsstiesībām.
 CESNI standartus pieņem vienbalsīgi, balsojot klātesošajām CCNR un ES dalībvalstīm. Trūkstot vienprātībai attiecībā uz lēmumu standarta pieņemšanu iekļaut darba kārtībā, CESNI lēmumu pieņem ar divu trešdaļu sanāksmē klātesošo dalībnieku balsu vairākumu. Otrajā posmā CESNI standartus pieņem vienbalsīgi, balsojot klātesošajām CCNR un ES dalībvalstīm. Pēc pieņemšanas standartiem piešķir unikālus atsauces numurus un standartus publicē.
 CCNR ir uzkrājusi ievērojamu pieredzi tehnisko prasību noteikšanā iekšējo ūdensceļu kuģiem. CESNI, kura izveidota CCNR ietvaros un kurā piedalās visas ES dalībvalstis, ir nepieciešamā ekspertīze un ģeogrāfiskā pārstāvība, lai izstrādātu visam Eiropas Savienības iekšzemes ūdensceļu tīklam kopīgus standartus.
 1.2.Eiropas standarts, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējās kuģošanas kuģiem
 Esošās kopējās darba grupas ietvaros ir uzsākts darbs, sagatavojot iekšējo ūdensceļu kuģu vienotu tehnisko standartu, ko piemēros gan ES, gan CCNR; minētā darba grupa atbalsta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/87/EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Padomes Direktīvu 82/714/EEK
 1
 , īstenošanu.
 Kopējā darba grupa salīdzināja spēkā esošās tehniskās prasības, kas piemērojamas saskaņā ar ES tiesību aktiem, un tehniskās prasības, kas piemērojamas CCNR ietvaros, un izstrādāja vienotus risinājumus jomās, kurās ir atšķirības.
 CESNI turpināja kopējās darba grupas darbu un ir paredzējusi pieņemt iekšējo ūdensceļu kuģu tehnisko prasību standartu.
 Šajā standartā noteiktas vienotas tehniskās prasības, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu iekšējo ūdensceļu kuģu drošību. Tajā ietverti noteikumi attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģu kuģubūvi, tehnisko aprīkošanu un iekārtām, īpaši noteikumi attiecībā uz konkrētām kuģu kategorijām, piemēram, pasažieru kuģiem, stumtajām karavānām un konteinerkuģiem, noteikumi attiecībā uz kuģa identifikāciju, sertifikātu un reģistru paraugi, pārejas noteikumi, kā arī norādījumi par tehnisko standartu piemērošanu. CESNI 2015. gada 28. septembra sanāksmē vienbalsīgi nolēma plānot Eiropas standarta, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējās kuģošanas kuģiem, pieņemšanu 2015. gada 26. novembra sanāksmē. Standarts tiks iesniegts galīgai apstiprināšanai CESNI aizgādībā rīkotajā sanāksmē 2015. gada 6. novembrī, lai uzreiz pēc tam to varētu pieņemt. Sagaidāms, ka tekstā tiks izdarītas tikai formālas un nelielas izmaiņas. Standartu publicēs speciālā tīmekļa vietnē (cesni.eu).
 Pēc šīs pieņemšanas standarts nekļūs saistošs. Tomēr tas būs atskaites punkts CCNR un citām starptautiskām organizācijām, lai šo standartu piemērotu saskaņā ar to attiecīgajiem tiesiskajiem regulējumiem.
 Tādēļ pēc tam, kad CESNI šo standartu būs pieņēmusi, CCNR pielāgos savu tiesisko regulējumu (noteikumus par Reinas kuģu pārbaudēm), lai atsauktos uz CESNI standartu, un pieņems lēmumu par to, lai CCNR plenārsēdē šo standartu noteiktu par obligātu.
 2.ATTIECĪGIE ES TIESĪBU AKTI UN ES KOMPETENCE
 Ar Direktīvu 2006/87/EK nodrošina, ka Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātus izsniedz peldlīdzekļiem, kas atbilst šīs direktīvas II pielikumā noteiktajām iekšējo ūdensceļu kuģu tehniskajām prasībām, kurām ir konstatēts līdzvērtīgums ar pārskatītās Konvencijas par kuģošanu Reinā piemērošanas procesā noteiktajām tehniskajām prasībām.
 Sertifikātus, kas izsniegti, pamatojoties uz pārskatītās Konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu, un Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātus no kuģiem izvirzīto tehnisko prasību viedokļa uzskata par līdzvērtīgiem, jo īpaši tāpēc, ka ES tiesiskajā regulējumā ietvertās tehniskās prasības galvenokārt ir balstītas uz tehniskajām prasībām noteikumos par Reinas kuģu pārbaudēm.
 Turklāt, lai nodrošinātu līdzvērtīgu drošuma līmeni, Direktīvas 2006/87/EK 20. pantā paredzēts, ka visiem II pielikuma grozījumiem, kas balstīti uz tehnikas attīstību vai ar citu starptautisku organizāciju, jo īpaši ar CCNR, darbību saistītām norisēm, jānodrošina, ka saskaņā ar attiecīgajiem reglamentējošajiem noteikumiem izsniegtie sertifikāti joprojām ir līdzvērtīgi.
 Tāpēc visas attīstības saistībā ar tehnisko prasību grozījumiem CCNR darbības jomā var ietekmēt Direktīvu 2006/87/EK.
 Turklāt Komisija 2013. gada 10. septembrī NAIADES II paketes
 2
 ietvaros pieņēma priekšlikumu direktīvai, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ pašlaik spēkā esošo Direktīvu 2006/87/EK
 3
 . Kā norādīts šā priekšlikuma apsvērumos, ir sarežģīti uzturēt divus neatkarīgus noteikumu kopumus par tehniskām prasībām kuģiem divos dažādos tiesiskos regulējumos (CCNR un ES), kas darbojas saskaņā ar saviem noteikumiem un procedūrām, un tas nenodrošina juridisko noteiktību un drošumu.
 Attiecībā uz iepriekš minēto priekšlikumu likumdošanas procedūrā ir panākts būtisks progress gan Padomē, gan Eiropas Parlamentā. Šajā sakarībā ir vērojama liela vienprātība par nepieciešamību pilnveidot tehniskos noteikumus, ko piemēro iekšējai kuģošanai, un novērst nevajadzīgu dublēšanu. Ideja par to, ka, lai panāktu minētos mērķus, jaunajā direktīvā jāintegrē atsauce uz CCNR aizbildnībā izstrādāto tehnisko standartu, guva plašu atbalstu.
 Eiropas Parlaments 2014. gada 15. aprīlī pieņēma savu nostāju pirmajā lasījumā, kopumā atbalstot Komisijas priekšlikumu.
 Padomē vispārēja pieeja tika panākta Transporta padomes 2015. gada 11. jūnija sanāksmē, kurā pārstrādāja Komisijas priekšlikuma teksta struktūru, lai panāktu lielāku skaidrību. Vispārējā pieeja jo īpaši paredz aizstāt priekšlikuma II pielikumu, kurā ietvertas tehniskās prasības, ar atsauci uz CCNR ietvaros izstrādātu tehnisko standartu.
 Vēl arvien norit iestāžu sarunas, lai panāktu vienošanos pirmajā lasījumā.
 Tāpēc standarta pieņemšana CCNR ietvaros ir būtiska arī saistībā ar šīs jomas acquis attīstību paredzamā nākotnē.
 3.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM REZULTĀTI
 Tehniskie standarti tika intensīvi gatavoti ES un CCNR līmenī. Šajā sakarībā notika apspriedes ar ļoti plašu publiskā un privātā sektora ekspertu loku. Standarta izstrādes laikā notika šādas darba apspriedes:
 –kopīgās darba grupas (ES un CCNR) līmenī apspriedes notika 2014. gada 17.–20. februārī, 2014. gada 3.–5. jūnijā, 2014. gada 9.–11. septembrī, 2014. gada 9.–11. decembrī, 2015. gada 17.–19. februārī, 2015. gada 16.–18. jūnijā un 2015. gada 22.–23. septembrī;
 –CCNR līmenī Inspekcijas noteikumu komitejas (RV) apspriedes notika 2014. gada 9. aprīlī, 2014. gada 15. aprīlī un 2015. gada 22. aprīlī; sagatavošanas komitejas (PRE) apspriedes notika 2014. gada 11. jūnijā, 2014. gada 8. oktobrī, 2014. gada 3. decembrī, 2015. gada 25. martā un 2015. gada 3. jūnijā;
 –CESNI līmenī apspriede notika 2015. gada 28. septembrī.
 Papildu darba apspriedes ir plānotas 2015. gada 21.–22. oktobrī un 2015. gada 6. novembrī.
 Šīs sanāksmes ekspertu līmenī ļauj panākt vienošanos par iekšējo ūdensceļu kuģu tehniskajām prasībām.
 4.SASKAŅĀ AR LESD 218. PANTA 9. PUNKTU PIEŅEMTA LĒMUMA NEPIECIEŠAMĪBA
 LESD 218. panta 9. punktā noteikts, ka: "Padome pēc Komisijas (...) priekšlikuma pieņem lēmumu, ar ko (...) nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.".
 Saistībā ar LESD 218. panta 9. punkta piemērojamību tajā noteiktā procedūra jāievēro, kolīdz ir izpildīti tajā noteiktie nosacījumi. Nosacījumi ir šādi: a) attiecīgā joma ietilpst Savienības kompetencē, b) Savienības nostāja tiek pausta ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā, ja minētā struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus, c) ar juridiskām sekām. Ar judikatūru ir precizēts, ka Savienības līdzdalība attiecīgajā struktūrā nav priekšnoteikums LESD 218. panta 9. punkta piemērošanai.
 Šajā gadījumā ir acīm redzams, ka tehniskās prasības iekšējās kuģošanas kuģiem neietilpst Savienības kompetencē (kuģošanas drošība), turklāt ES savu kompetenci ir īstenojusi ar Direktīvu 2006/87/EK, un iekšējās kuģošanas kuģu tehnisko prasību jomu galvenokārt reglamentē kopīgi Savienības noteikumi.
 Gan CESNI, gan CCNR atbilst otrajam kritērijam, jo tās ir struktūras, kas izveidotas saskaņā ar starptautisku nolīgumu.
 Lai gan CESNI pieņemtie noteikumi paši par sevi nav saistoši, ir skaidrs, ka tie CCNR dalībniekiem kļūs saistoši brīdī, kad CCNR pielāgos savu tiesisko regulējumu (noteikumus par Reinas kuģu pārbaudēm), lai atsauktos uz CESNI pieņemto standartu, un noteiks šo standartu par saistošu, piemērojot pārskatīto Konvenciju par kuģošanu Reinā. Šādu noteikumu saistošais raksturs attiecībā uz CCNR dalībniekiem ir noteikts 1868. gada 17. oktobra Manheimas Konvencijā
 4
 .
 Turklāt no EKT judikatūras ir saprotams arī, ka LESD 218. panta 9. punkta piemērošanas nolūkā nesaistošs starptautiskas organizācijas akts var tikt uzskatīts par "aktu ar juridiskām sekām" ikreiz, kad šis akts var būtiski ietekmēt ES likumdevēja pieņemtā tiesību akta saturu. Kā skaidrots iepriekš, veicot grozījumus Direktīvā 2006/87/EK, jāņem vērā regulējums, kas piemērojams saskaņā ar pārskatīto Konvenciju par kuģošanu Reinā. Turklāt ir paredzēts, ka ES tiesību aktos integrē CESNI pieņemtās tehniskās prasības iekšējās kuģošanas kuģiem.
 Tāpēc Padomei saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jāpieņem lēmums, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem, pirmkārt, Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejā pirms standarta par tehniskajām prasībām iekšējās kuģošanas kuģiem pieņemšanas un, otrkārt, Reinas kuģniecības centrālajā komisijā pirms noteikumu par Reinas kuģu pārbaudēm grozīšanas.
 2015/0255 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejā (CESNI) un Reinas kuģniecības centrālās komisijas (CCNR) plenārsēdē attiecībā uz standarta par iekšējo ūdensceļu kuģu tehniskajām prasībām pieņemšanu
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 tā kā:
 (1)Ar Savienības darbībām iekšējās kuģošanas nozarē būtu jānodrošina vienādība tādu iekšējo ūdensceļu kuģu tehnisko prasību izstrādē, kas jāpiemēro Savienībā.
 (2)Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komiteja (CESNI) ir izveidota 2015. gada 3. jūnijā Reinas kuģniecības centrālās komisijas (CCNR) ietvaros, lai izstrādātu tehniskos standartus dažādām iekšējo ūdensceļu jomām, jo īpaši attiecībā uz kuģiem, informācijas tehnoloģijām un apkalpi.
 (3)Sagaidāms, ka CESNI 2015. gada 26. novembra sanāksmē pieņems standartu attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģu tehniskajām prasībām. CCNR plenārsēdē grozīs tās tiesisko regulējumu (noteikumus par Reinas kuģu pārbaudēm), lai atsauktos uz minēto standartu un noteiktu to par saistošu, piemērojot pārskatīto Konvenciju par kuģošanu Reinā.
 (4)Šajā standartā noteiktas vienotas tehniskās prasības, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu iekšējo ūdensceļu kuģu drošību. Tajā ietverti noteikumi attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģu kuģubūvi, tehnisko aprīkošanu un iekārtām, īpaši noteikumi attiecībā uz konkrētām kuģu kategorijām, piemēram, pasažieru kuģiem, stumtajām karavānām un konteinerkuģiem, noteikumi attiecībā uz kuģa identifikāciju, sertifikātu un reģistru paraugi, pārejas noteikumi, kā arī norādījumi par tehnisko standartu piemērošanu. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu
 2006/87/EK
 5
 nodrošina, ka Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātus izsniedz peldlīdzekļiem, kas atbilst minētās direktīvas II pielikumā noteiktajām iekšējo ūdensceļu kuģu tehniskajām prasībām, kurām ir konstatēts līdzvērtīgums ar pārskatītās Konvencijas par kuģošanu Reinā piemērošanas procesā noteiktajām tehniskajām prasībām. Turklāt Komisija 2013. gada 10. septembrī pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Direktīvu 2006/87/EK
 6
 , kurā paredzēts, ka, iekšējo ūdensceļu kuģiem piemērojot tehniskās prasības, jāņem vērā šīs jomas norises, kas saistītas ar starptautisku organizāciju, jo īpaši ar CCNR, darbību.
 (5)Tāpēc tas standarts attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģu tehniskajām prasībām, ko pieņems CCNR aizbildnībā, ietekmēs Direktīvu
 2006/87/EK
 , kā arī šīs jomas acquis paredzamo attīstību.
 (6)Savienība nav ne CCNR, ne CESNI dalībniece. Tāpēc Padomei ir jāpilnvaro dalībvalstis paust Savienības nostāju minētajās struktūrās attiecībā uz šo standartu,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 1.Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem CESNI 2015. gada 26. novembra sanāksmē, ir piekrist tam, lai pieņemtu Eiropas standartu, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējās kuģošanas kuģiem.
 2.Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem CCNR plenārsēdē, ir piekrist noteikumu par Reinas kuģu pārbaudēm grozījumiem, lai atsauktos uz CESNI pieņemto Eiropas standartu, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējās kuģošanas kuģiem.
 2. pants
 1.Lēmuma 1. panta 1. punktā noteikto Savienības nostāju, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, pauž dalībvalstis, kuras ir CESNI locekles.
 2.Lēmuma 1. panta 2. punktā noteikto Savienības nostāju, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, pauž dalībvalstis, kuras ir CCNR locekles.
 3. pants
 Par nenozīmīgām izmaiņām 1. pantā noteiktajā nostājā var vienoties, neizdarot grozījumus minētajā nostājā.
 4. pants
 Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
 Briselē,
 Padomes vārdā —
 priekšsēdētājs
 (1)
 OV L 389, 30.12.2006., 1. lpp.
 (2)
 COM(2013) 622 final, 10.9.2013., priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/87/EK.
 (3)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīva
 2006/87/EK
 , ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Padomes Direktīvu
 82/714/EEK
 , OV L 389, 30.12.2006., 1. lpp.
 (4)
 Pārskatītā 1868. gada 17. oktobra Konvencija par kuģošanu Reinā, kas grozīta 1963. gada 20. novembrī.
 (5)
 OV L 389, 30.12.2006., 1. lpp.
 (6)
 COM(2013) 622 final.


text:
20150731055616832015/C 270/57342014TFPC27020150817SL01SLINFO_JUDICIAL20150708434311Zadeva F-34/14: Sodba Sodišča za uslužbence (tretji senat) z dne 8. julija 2015 – DP/ACER (Javni uslužbenci – Osebje ACER – Pogodbeni uslužbenec – Nepodaljšanje pogodbe – Ničnostne tožbe – Dopustnost tožb – Ugovor nezakonitosti člena 6(2) SID ACER v zvezi s členom 85(1) PDU – Odškodninske tožbe – Odpovedni rok – Nepremoženjska škoda – Nadomestilo)
 ---documentbreak--- C2702015SL4310120150708SL0057431431Sodba Sodišča za uslužbence (tretji senat) z dne 8. julija 2015 – DP/ACER
 (Zadeva F-34/14) (
 1
 )
 „(Javni uslužbenci — Osebje ACER — Pogodbeni uslužbenec — Nepodaljšanje pogodbe — Ničnostne tožbe — Dopustnost tožb — Ugovor nezakonitosti člena 6(2) SID ACER v zvezi s členom 85(1) PDU — Odškodninske tožbe — Odpovedni rok — Nepremoženjska škoda — Nadomestilo)“2015/C 270/57Jezik postopka: angleščina
 Stranki
 Tožeča stranka: DP (zastopnik: S. Pappas, odvetnik)
 Tožena stranka: Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev (zastopniki: P. Martinet in S. Vaona, agenta, D. Waelbroeck in A. Duron, odvetnika)
 Predmet
 Predlog za razglasitev ničnosti odločbe o nepodaljšanju pogodbe o zaposlitvi tožeče stranke kot pogodbenega uslužbenca in odškodninski predlog.
 Izrek
 1.
 Odločba z dne 20. decembra 2013, s katero je direktor Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev zavrnil podaljšanje pogodbe DP se razglasi za nično.
 2.
 Agenciji za sodelovanje energetskih regulatorjev se naloži, naj DP plača 7000 EUR.
 3.
 Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev nosi svoje stroške in stroške DP.
 (
 1
 ) UL C 184, 16.6.2014, str. 46.


type: contracts

text:
 11/Sv. 048
 HR
 Službeni list Europske unije
 71
 22007D0127
 L 047/58
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 28.09.2007.
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 127/2007
 od 28. rujna 2007.
 o izmjeni Priloga XX. (Okoliš) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je izmijenjen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Prilog XX. Sporazumu izmijenjen je Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 92/2007 od 6. srpnja 2007. (1)
 (2)
 Direktivu 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. ožujka 2001. o namjernom ispuštanju genetski modificiranih organizama u okoliš i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/220/EEZ (2) treba unijeti u Sporazum.
 (3)
 Odluku Komisije 2002/623/EZ od 24. srpnja 2002. o utvrđivanju smjernica koje dopunjuju Prilog II. Direktivi 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o namjernom ispuštanju genetski modificiranih organizama u okoliš i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/220/EEZ (3) treba unijeti u Sporazum.
 (4)
 Odluku Vijeća 2002/811/EZ od 3. listopada 2002. o utvrđivanju smjernica koje dopunjuju Prilog VII. Direktivi 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o namjernom ispuštanju genetski modificiranih organizama u okoliš i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/220/EEZ (4) treba unijeti u Sporazum.
 (5)
 Odluku Vijeća 2002/812/EZ od 3. listopada 2002. kojom se u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, određuje standardni obrazac za izvještavanje o stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama, kao proizvoda ili u sastavu proizvoda (5) treba unijeti u Sporazum.
 (6)
 Odluku Vijeća 2002/813/EZ od 3. listopada 2002. kojom se u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća određuje obrazac sažetka podataka iz obavijesti o namjernom ispuštanju u okoliš genetski modificiranih organizama u druge svrhe osim stavljanja na tržište (6) treba unijeti u Sporazum.
 (7)
 Odluku Komisije 2003/701/EZ od 29. rujna 2003. kojom se u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća određuje obrazac za dostavu rezultata namjernog ispuštanja u okoliš genetski modificiranih viših biljaka u druge svrhe osim u svrhu stavljanja na tržište (7) treba unijeti u Sporazum.
 (8)
 Odluku Komisije 2004/204/EZ od 23. veljače 2004. o utvrđivanju detaljnih aranžmana za djelovanje registara koji bilježe podatke o genetskim promjenama u GMO-ima kako je predviđeno u Direktivi 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8) treba unijeti u Sporazum,
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 Prilog XX. Sporazumu mijenja se kako slijedi:
 1.
 Iza točke 25c (Odluka Komisije 93/584/EEZ) umeće se sljedeća točka:
 „25.d.
 32001 L 0018: Direktiva 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. ožujka 2001. o namjernom ispuštanju genetski modificiranih organizama u okoliš i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/220/EEZ (SL L 106, 17.4.2001., str. 1.).
 Odredbe Direktive, za potrebe ovog Sporazuma, sadrže sljedeće prilagodbe:
 (a)
 na kraj članka 30. stavka 2. dodaje se sljedeći stavak:
 „Države EFTA-e u potpunosti sudjeluju u radu Odbora, ali nemaju pravo glasa. Unutarnji poslovnik Odbora se prilagođava radi postizanja potpunog sudjelovanja država EFTA-e.”
 (b)
 članak 23. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Kad ugovorna stranka ima detaljne razloge za pretpostavku da genetski modificiran organizam kao proizvod ili u proizvodu, koji je propisno prijavljen, i koji je dobio pisanu suglasnost u skladu s ovom Direktivom, predstavlja opasnost za zdravlje ljudi ili okoliš, ta ugovorna stranka može ograničiti ili zabraniti uporabu i/ili prodaju toga genetski modificiranog organizma kao proizvoda ili u proizvodu na svom državnom području. Ugovorna stranka osigurava da se u slučaju ozbiljne opasnosti primjene hitne mjere, kao što je suspenzija ili prekid stavljanja na tržište, uključujući obavješćivanje javnosti.
 Ugovorna stranka odmah obavješćuje druge ugovorne stranke preko Zajedničkog odbora EGP-a o mjerama poduzetim u skladu s ovim člankom te navodi razloge za svoju odluku.
 2. Ako ugovorna stranka to zahtijeva, Zajednički odbor EGP-a savjetuje se o primjerenosti poduzetih mjera. Primjenjuje se dio VII. Sporazuma.”
 (c)
 Ugovorne se stranke slažu da Direktiva obuhvaća samo aspekte koji se odnose na moguće opasnosti za ljude, biljke, životinje i okoliš. Države članice EFTA-e zadržavaju stoga pravo da u vezi s drugim stvarima koje se ne odnose na zdravlje i okoliš primjenjuju svoje nacionalno zakonodavstvo u tom području, u mjeri u kojoj je to spojivo s ovim Sporazumom.
 (d)
 Lihtenštajn nije obvezan zaprimati i/ili obrađivati zahtjeve o prvom stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama (članci od 12. do 24.). Međutim, druge države članice u okviru postupka za odobrenje, kako je predviđen ovom Direktivom, dostavljaju Lihtenštajnu sve podatke.;”
 2.
 Iza točke 25d (Direktiva 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) umeću se sljedeće točke:
 „25e.
 32002 D 0623: Odluka Komisije 2002/623/EZ od 24. srpnja 2002. o utvrđivanju smjernica koje dopunjuju Prilog II. Direktivi 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/220/EEZ (SL L 200, 30.7.2002., str. 22.).
 25f.
 32002 D 0811: Odluka Vijeća 2002/811/EZ od 3. listopada 2002. o utvrđivanju smjernica koje dopunjuju Prilog VII. Direktivi 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/220/EEZ (SL L 280, 18.10.2002., str. 27.).
 25g.
 32002 D 0812: Odluka Vijeća 2002/812/EZ od 3. listopada 2002. kojom se u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, određuje standardni obrazac za izvještavanje o stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama u okoliš, kao proizvoda ili u sastavu proizvoda (SL L 280, 18.10.2002., str. 37.).
 25h.
 32002 D 0813: Odluka Vijeća 2002/813/EZ od 3. listopada 2002. kojom se u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća određuje obrazac sažetka podataka iz obavijesti o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama u druge svrhe osim stavljanja na tržište (SL L 280, 18.10.2002., str. 62.).
 25i.
 32003 D 0701: Odluka Komisije 2003/701/EZ od 29. rujna 2003. kojom se u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća određuje obrazac za dostavu rezultata namjernog uvođenja u okoliš genetski modificiranih viših biljaka u druge svrhe osim u svrhu stavljanja na tržište (SL L 254, 8.10.2003., str. 21.).
 25j.
 32004 D 0204: Odluka Komisije 2004/204/EZ od 23. veljače 2004. o utvrđivanju detaljnih aranžmana za djelovanje registara koji bilježe podatke o genetskim promjenama u GMO-ima kako je predviđeno u Direktivi 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 65, 3.3.2004., str. 20.).”;
 3.
 Tekst točke 25. (Direktiva Vijeća 90/220/EEZ) briše se.
 Članak 2.
 Tekstovi Direktive 2001/18/EZ i odluka 2002/623/EZ, 2002/811/EZ, 2002/812/EZ, 2002/813/EZ, 2003/701/EZ i 2004/204/EZ na islandskom i norveškom jeziku, koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije, vjerodostojni su.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 29. rujna 2007. pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene Zajedničkom odboru EGP-a (9).
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu 28. rujna 2007.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 Stefán Haukur JÓHANNESSON
 (1) SL L 328, 13.12.2007., str. 42.
 (2) SL L 106, 17.4.2001., str. 1.
 (3) SL L 200, 30.7.2002., str. 22.
 (4) SL L 280, 18.10.2002., str. 27.
 (5) SL L 280, 18.10.2002., str. 37.
 (6) SL L 280, 18.10.2002., str. 62.
 (7) SL L 254, 8.10.2003., str. 1.
 (8) SL L 65, 3.3.2004., str. 20.
 (9) Ustavni zahtjevi su navedeni.


type: other

text:
Tori Valla Raamatukogu põhimäärus – Riigi Teataja
 Tori Valla Raamatukogu põhimäärus
 Tori Valla Raamatukogu põhimäärus - sisukord
 § 2 Raamatukogu nimi ja õiguslik seisund
 § 9 Raamatukogu õigused
 § 10 Raamatukogu kogud
 § 11 Eeskirjad ja juhendid
 § 12 Tasuliste teenuste osutamine
 § 13 Lahtioleku aeg
 § 16 Töötajad
 § 17 Raamatukogu nõukogu moodustamise kord ja pädevus
 § 18 Nõukogu töökord
 § 19 Raamatukogu vara
 § 20 Finantseerimine ja eelarve
 RT IV, 02.07.2019, 11
 Vastu võetud 20.06.2019 nr 75
 Määrus kehtestatakse rahvaraamatukogu seaduse § 6 lõike 1, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ja Tori Vallavolikogu 26.04.2018 määruse nr 17 „Tori valla põhimäärus“ 54 lõike 3 alusel.
 Käesolev põhimäärus sätestab Tori Valla Raamatukogu eesmärgid ja ülesanded, juhtimise ja töökorralduse, struktuuri, kogude ja teeninduse finantseerimise alused, aruandluse ja järelevalve ning ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise korra.
 § 2. Raamatukogu nimi ja õiguslik seisund
 (1) Raamatukogu on Tori Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.
 (2) Raamatukogu ametlik nimetus on eesti keeles Tori Valla Raamatukogu (edaspidi raamatukogu).
 (4) Raamatukogu juhindub oma tegevuses UNESCO rahvaraamatukogude manifestist, Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest, sealhulgas rahvaraamatukogu seadusest, Tori Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) ning vallavalitsuse õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
 Raamatukogu asub aadressil Pärnu mnt 55a, Sindi linn, Tori vald, 86705 Pärnumaa.
 Raamatukogu teeninduspiirkonnaks on Tori valla haldusterritoorium.
 (1) Raamatukogu struktuurüksusteks on haruraamatukogud ja välisteeninduspunkt.
 (2) Keskraamatukogul on 6 haruraamatukogu ning 1 välisteeninduspunkt:
 1) Sindi haruraamatukogu, asukohaga Pärnu mnt 55a, Sindi linn, Tori vald, 86705 Pärnumaa;
 2) Sauga haruraamatukogu, asukohaga Põõsalinnu 2, Sauga alevik, Tori vald, 85008 Pärnumaa;
 3) Are haruraamatukogu, asukohaga Pärivere tee 17, Are alevik, Tori vald, 87301 Pärnumaa;
 4) Suigu haruraamatukogu, asukohaga Tootsi tee 6, Suigu küla, Tori vald, 87302 Pärnumaa;
 5) Urge haruraamatukogu, asukohaga Urge tee 12, Urge küla, Tori vald, 85010 Pärnumaa;
 6) Tori haruraamatukogu, asukohaga Virula 11, Tori alevik, Tori vald, 86801 Pärnumaa;
 7) Tammiste välisteeninduspunkt, asukohaga Kellukese tee 5, Tammiste küla, Tori vald, 85009 Pärnumaa.
 Raamatukogu on kogukonna keskus, mille eesmärgiks on tagada teeninduspiirkonna elanikele vaba juurdepääs informatsioonile, teadmistele ja inimmõtte saavutustele; teha kättesaadavaks soovitavad teavikud ja avalikud andmebaasid ning luua seega võimalused elukestvaks õppeks ja enesetäiendamiseks.
 2) osutab tasulisi eriteenuseid (kopeerimine, väljatrükid vms);
 3) komplekteerib ja töötleb kogusid vastavalt teeninduspiirkonna elanike põhivajadustele;
 5) kogub, säilitab ja teeb kättesaadavaks Tori valda käsitleva informatsiooni;
 6) abistab ja konsulteerib lugejaid veebipõhise avaliku teabe ja andmebaaside kasutamisel; riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste veebilehtedele juurdepääsu saamisel;
 8) annab informatsiooni raamatukogudevahelise laenutuse (RVL) kasutamise võimaluste kohta;
 9) tellib lugeja soovil ja kulul raamatukogust puuduva teaviku RVL-i kaudu teistest Eesti raamatukogudest;
 10) võimaldab haruraamatukogudes juurdepääsu internetis olevale avalikule elektroonilisele teabele (avalik internetipunkt), luues selleks piisaval hulgal arvutitöökohti;
 13) teeb koostööd teiste raamatukogudega;
 14) täidab teisi talle õigusaktidega pandud ülesandeid.
 4) hallata, kasutada ja käsutada raamatukogu valduses olevat vallavara vastavalt vallavara valitsemise korrale;
 (3) Raamatukogu võib temale mittevajalikke teavikuid tasuta või tasu eest võõrandada vastavalt vallavara valitsemise korrale.
 § 11. Eeskirjad ja juhendid
 § 12. Tasuliste teenuste osutamine
 § 13. Lahtioleku aeg
 (1) Raamatukogu tööd juhib direktor, kelle vaba ametikoht täidetakse avaliku konkursi korras ning kelle kinnitab ametisse ja vabastab ametist vallavalitsus vallavanema ettepanekul.
 (3) Direktori kvalifikatsioon peab olema raamatukogunduse või infoteaduste alane kõrgharidus või raamatukoguhoidja kutsekvalifikatsiooni IV aste või raamatukoguhoidja kutsekvalifikatsioon tase 6.
 4) võtab tööle raamatukogu töötajad ning sõlmib, muudab ja lõpetab nendega töölepingud;
 5) määrab kindlaks töötajate tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutuse;
 7) kinnitab raamatukogu töökorralduse reeglid, tööohutusalased juhendid, töötajate ametijuhendid ja teised töökorralduslikud regulatsioonid ning annab oma pädevuse piires käskkirju;
 § 16. Töötajad
 § 17. Raamatukogu nõukogu moodustamise kord ja pädevus
 (1) Raamatukogu nõukogu (edaspidi nõukogu) nõustab direktorit ja teeb vallavolikogule ja vallavalitsusele ettepanekuid raamatukogu teeninduse korraldamise kohta.
 (2) Nõukogu 7-liikmelise koosseisu kinnitab vallavalitsus kolmeks aastaks.
 (3) Nõukogusse kuulub iga struktuuriüksuse poolt nimetatud üks lugejate esindaja, kes ei ole Tori valla raamatukogu töötaja ning üks vallavalitsuse esindaja.
 (4) Nõukogu valib oma koosseisust esimehe ja aseesimehe.
 (5) Nõukogu pädevus on:
 1) raamatukogutööd puudutavate eelnõude läbivaatamine ja heakskiitmine;
 2) ettepanekute tegemine raamatukogutöö paremaks korraldamiseks ja vajalike vahendite taotlemiseks;
 4) nõukogul on õigus saada oma ülesannete täitmiseks vajalikku informatsiooni ja dokumente, nõuda direktorilt aruandeid raamatukogu tegevuse kohta.
 § 18. Nõukogu töökord
 (1) Nõukogu kutsub kokku esimees vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kaks korda aastas.
 (2) Nõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt 4 liiget.
 (3) Nõukogu teeb oma otsused poolthäälteenamusega.
 (4) Nõukogu koosolekutest võtab osa raamatukogu direktor ja soovi korral teised raamatukoguhoidjad.
 Raamatukogu valduses oleva vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt vallavara valitsemise korrale.
 (3) Raamatukogu raamatupidamisarvestust ja aruandlust korraldab vallavalitsuse finantsosakond.
 1) Are Vallavolikogu 13.03.2009 määrus nr 4 „Are Raamatukogu põhimääruse, Suigu Raamatukogu põhimääruse, Are valla raamatukogude kasutamise eeskirja ja Are valla raamatukogude internetipunkti (AIP) kasutamise eeskirja kinnitamine“;
 2) Sauga Vallavolikogu 29.09.2008 määrus nr 33 „Sauga Raamatukogu põhimäärus“;
 3) Sauga Vallavolikogu 29.09.2008 määrus nr 34 „Urge Raamatukogu põhimäärus“;
 4) Sindi Linnavolikogu 14.04.2011 määrus 23 „Sindi Linnaraamatukogu põhimäärus“;
 5) Tori Vallavolikogu 19.07.2000 määrus nr 14 „Tori Raamatukogu põhimääruse kinnitamine“;
 6) Tori Vallavolikogu 19.07.2000 määrus nr 13 „Jõesuu Raamatukogu põhimääruse kinnitamine“.


text:
 Fógra dlíthiúil tábhachtach
 |
 12006E/PRO/11
 Chonartha ag bunú an Chomhphobail Eorpaigh (Leagan comhdhlúite) - D. Prótacail atá i gceangal leis an gConradh ag bunú an Chomhphobail Eorpaigh - Prótacal (Uimh. 11) ar Reacht an Bhainc Eorpaigh Infheistíochta (1957)
 Official Journal C 321 E , 29/12/2006 P. 0233 - 0248
 Prótacal (Uimh. 11)ar Reacht an Bhainc Eorpaigh Infheistíochta (1957)TÁ NA hARDPHÁIRTITHE CONARTHACHA,ÓS MIAN LEO Reacht an Bhainc Eorpaigh Infheistíochta dá bhforáiltear in Airteagal 266 den Chonradh a chinneadh,TAR ÉIS COMHAONTÚ ar na forálacha seo a leanas a chuirfear i gceangal leis an gConradh seo:Airteagal 1Comhdhéantar leis seo an Banc Eorpach Infheistíochta a bunaíodh le hAirteagal 266 den Chonradh (dá ngairtear an "Banc" anseo feasta); comhlíonfaidh sé a fheidhmeanna agus déanfaidh sé a ghníomhaíochtaí de réir fhorálacha an Chonartha seo agus an Reachta seo.Cinnfidh Rialtais na mBallstát suíomh an Bhainc de thoil a chéile.Airteagal 2Sainítear le hAirteagal 267 den Chonradh an cúram a bheidh ar an mBanc.Airteagal 3 [1]I gcomhréir le hAirteagal 266 den Chonradh seo, is comhaltaí den Bhanc:- Ríocht na Beilge,- Poblacht na Seice,- Ríocht na Danmhairge,- Poblacht Chónaidhme na Gearmáine,- Poblacht na hEastóine,- an Phoblacht Heilléanach,- Ríocht na Spáinne,- Poblacht na Fraince,- Éire,- Poblacht na hIodáile,- Poblacht na Cipire,- Poblacht na Laitvia,- Poblacht na Liotuáine,- Ard-Diúcacht Lucsamburg,- Poblacht na hUngáire,- Poblacht Mhálta,- Ríocht na hÍsiltíre,- Poblacht na hOstaire,- Poblacht na Polainne,- Poblacht na Portaingéile,- Poblacht na Slóivéine,- Poblacht na Slóvaice,- Poblacht na Fionlainne,- Ríocht na Sualainne,- Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann.Airteagal 41 [2]. Is é is caipiteal don Bhanc EUR 163727670000, arna shuibscríobh ag na Ballstáit mar a leanas [***]:An Ghearmáin | 26649532500 |An Fhrainc | 26649532500 |An Iodáil | 26649532500 |An Ríocht Aontaithe | 26649532500 |An Spáinn | 15989719500 |An Bheilg | 7387065000 |An Ísiltír | 7387065000 |An tSualainn | 4900585500 |An Danmhairg | 3740283000 |An Ostair | 3666973500 |An Pholainn | 3635030500 |An Fhionlainn | 2106816000 |An Ghréig | 2003725500 |An Phortaingéil | 1291287000 |Poblacht na Seice | 1212590000 |An Ungáir | 1121583000 |Éire | 935070000 |An tSlóvaic | 408489500 |An tSlóivéin | 379429000 |An Liotuáin | 250852000 |Lucsamburg | 187015500 |An Chipir | 180747000 |An Laitvia | 156192500 |An Eastóin | 115172000 |Málta | 73849000 |Saineofar gurb é atá san aonad cuntais ná an euro atá bunaithe mar airgeadra aonair na mBallstát atá rannpháirteach sa tríú céim den Aontas Eacnamaíoch agus Airgeadaíochta. Féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil ar thogra ón mBord Stiúrthóirí, sainiú an aonaid cuntais a athrú.Ní bheidh na Ballstáit faoi dhliteanas ach amháin go feadh méid a scaire den chaipiteal a suibscríobhadh agus nár íocadh.2. Má ligtear isteach comhalta nua bhéarfaidh sin méadú ar an gcaipiteal suibscríofa i gcomhréir lena dtabharfaidh an comhalta nua de chaipiteal isteach.3. Féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil, a chinneadh go méadófar an caipiteal suibscríofa.4. Ní féidir scair chomhalta sa chaipiteal suibscríofa a aistriú, a chur i ngeall ná a astú.Airteagal 51. Íocfaidh na Ballstáit an caipiteal suibscríofa go feadh 5 % ar mheán na méideanna a shonraítear in Airteagal 4(1).2. I gcás méadú a theacht ar an gcaipiteal suibscríofa, socróidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil, an céatadán a bheidh le híoc agus modh a íoctha.3. Féadfaidh an Bord Stiúrthóirí a cheangal go ndéanfar iarmhéid an chaipitil shuibscríofa a íoc, a mhéad is gá don Bhanc chun freastal dá oibleagáidí i leith lucht iasachtaí a thabhairt dó.An íocaíocht a bheidh le déanamh amhlaidh ag gach Ballstát, beidh sí i gcomhréir lena scair den chaipiteal suibscríofa sna hairgid reatha a theastóidh ón mBanc chun freastal do na hoibleagáidí sin.Airteagal 61. Féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó trí thromlach cáilithe ar thogra ón mBord Stiúrthóirí, a chinneadh go dtabharfaidh na Ballstáit don Bhanc iasachtaí úsmhara speisialta má theastaíonn agus oiread is a theastóidh na hiasachtaí sin ón mBanc chun tionscadail shonracha a mhaoiniú agus go dtaispeánfaidh an Bord Stiúrthóirí nach féidir leis an mBanc na cistí is gá a fháil ar na margaí caipitil ar théarmaí is iomchuí do nádúr agus chuspóir na dtionscadal atá le maoiniú.2. Ní fhéadfar glaoch ar iasachtaí speisialta go dtí tús an cheathrú bliain tar éis an Conradh seo a theacht i bhfeidhm. Ní rachaidh siad thar 400 milliún aonad cuntais san iomlán ná thar 100 milliún aonad cuntais sa bhliain.3. Beidh téarma na n-iasachtaí speisialta i gcoibhneas le téarma na n-iasachtaí nó na ráthaíochtaí atá le tabhairt ag an mBanc trí bhíthin na n-iasachtaí speisialta; ní bheidh sé níos faide ná fiche bliain. Féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó trí thromlach cáilithe ar thogra ón mBord Stiúrthóirí, a chinneadh go ndéanfar na hiasachtaí speisialta sin a aisíoc níos luaithe.4. Íocfar ús de réir 4 % sa bhliain ar iasachtaí speisialta, mura gcinnfidh an Bord Gobharnóirí, ag cur treo agus leibhéal na rátaí úis ar na margaí caipitil san áireamh, ar a mhalairt sin de ráta a shocrú.5. Tabharfaidh na Ballstáit iasachtaí speisialta i gcomhréir lena scair sa chaipiteal suibscríofa; déanfar an íocaíocht in airgead reatha náisiúnta laistigh de shé mhí ón uair a glaodh orthu.6. I gcás an Banc a dhul faoi leachtú, ní aisíocfar iasachtaí speisialta ó Bhallstáit go dtí go mbeidh fiacha eile an Bhainc socraithe.Airteagal 71. I gcás laghdú a theacht ar luach airgid reatha aon Bhallstáit i gcoibhneas leis an aonad cuntais a shainítear in Airteagal 4, déanfaidh an Stát sin an méid dá scair chaipitil a íocadh ina airgead reatha féin a choigeartú i gcomhréir leis an athrú ar an luach trí íocaíocht fhorlíontach a dhéanamh leis an mBanc.2. I gcás méadú a theacht ar luach airgid reatha aon Bhallstáit i gcoibhneas leis an aonad cuntais a shainítear in Airteagal 4, déanfaidh an Banc an méid den scair chaipitil a d'íoc an Stát sin ina airgead reatha féin a choigeartú i gcomhréir leis an athrú ar an luach trí aisíocaíocht a dhéanamh leis an Stát sin.3. Chun críche an Airteagail seo, is ionann luach airgid reatha Ballstáit i gcoibhneas leis an aonad cuntais a shainítear in Airteagal 4 agus an ráta sóinseála idir an t-aonad cuntais sin agus an t-airgead reatha sin arna bhunú ar rátaí an mhargaidh.4. Féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil ar thogra ón mBord Stiúrthóirí, leasú a dhéanamh ar an modh chun suimeanna a luaitear in aonaid chuntais a shóinseáil go hairgead reatha náisiúnta agus vice versa.Féadfaidh sé freisin, ag gníomhú dó d'aon toil ar thogra ón mBord Stiúrthóirí, modhanna coigeartaithe an chaipitil dá dtagraítear i míreanna 1 agus 2 den Airteagal seo a shainiú; ní foláir na híocaíochtaí a bhaineann leis an gcoigeartú sin a dhéanamh uair sa bhliain ar a laghad.Airteagal 8Beidh an Banc á stiúradh agus á bhainistí ag Bord Gobharnóirí, Bord Stiúrthóirí agus Coiste Bainistíochta.Airteagal 91. Is iad a bheidh ar an mBord Gobharnóirí na hAirí a bheidh ceaptha ag na Ballstáit.2. Leagfaidh an Bord Gobharnóirí síos treoracha ginearálta do bheartas creidmheasa an Bhainc, go háirithe maidir leis na haidhmeanna atá le saothrú de réir mar a théann gnóthú an chómhargaidh ar aghaidh.Féachfaidh an Bord Gobharnóirí chuige go gcuirfear na treoracha sin i ngníomh.3. Ina theannta sin déanfaidh an Bord Gobharnóirí mar a leanas:(a) cinnfidh sé an bhfuil an caipiteal suibscríofa le méadú de réir Airteagal 4(3) agus Airteagal 5(2);(b) feidhmeoidh sé na cumhachtaí dá bhforáiltear in Airteagal 6 maidir le hiasachtaí speisialta;(c) feidhmeoidh sé na cumhachtaí dá bhforáiltear in Airteagail 11 agus 13 maidir le comhaltaí an Bhord Stiúrthóirí agus an Choiste Bainistíochta a cheapadh agus lena scor go héigeantach, mar aon leis na cumhachtaí a fhoráiltear sa dara fomhír d'Airteagal 13(1);(d) údaróidh sé an maolú dá bhforáiltear in Airteagal 18(1);(e) formheasfaidh sé tuarascáil bhliantúil an Bhord Stiúrthóirí;(f) formheasfaidh sé an clár comhardaithe bliantúil maille leis an gcuntas sochair agus dochair;(g) feidhmeoidh sé na cumachtaí agus na feidhmeanna dá bhforáiltear in Airteagal 4, 7, 14, 17, 26 agus 27;(h) formheasfaidh sé rialacha nós imeachta an Bhainc.4. Faoi chuimsiú an Chonartha seo agus an Reachta seo, beidh an Bord Gobharnóirí inniúil ar aon chinntí a ghlacadh, ag gníomhú dó d'aon toil, a bhaineann le fionraí oibríochtaí an Bhainc agus, dá dtarlódh sin, lena leachtú.Airteagal 10Mura bhforáiltear a mhalairt sa Reacht seo, is trí thromlach dá chomhaltaí a dhéanfaidh an Bord Gobharnóirí cinntí. Ní mór an tromlach sin a bheith in ionannas le 50 % ar a laghad den chaipiteal suibscríofa. Is de réir fhorálacha Airteagal 205 den Chonradh seo a dhéanfaidh an Bord Gobharnóirí vótáil.Airteagal 111. Is ag an mBord Stiúrthóirí amháin a bheidh cumhacht chun cinntí a ghlacadh maidir le hiasachtaí agus ráthaíochtaí a dheonú agus maidir le hiasachtaí a chruinniú; socróidh sé na rátaí úis ar iasachtaí a dheonófar agus an coimisiún ar ráthaíochtaí; féachfaidh sé chuige go bhfuil an Banc á rith mar is cuí; áiritheoidh sé go bhfuil an Banc á bhainistí de réir fhorálacha an Chonartha seo agus an Reachta seo agus de réir na dtreoracha ginearálta a leag an Bord Gobharnóirí síos.I ndeireadh na bliana airgeadais, cuirfidh an Bord Stiúrthóirí tuarascáil faoi bhráid an Bhord Gobharnóirí agus foilseoidh sé í tar éis a formheasta.2 [4]. Sé stiúrthóir is fiche agus sé mhalartach déag a bheidh ar an mBord Stiúrthóirí.Déanfaidh an Bord Gobharnóirí na Stiúrthóirí a cheapadh go ceann cúig bliana, stiúrthóir amháin arna ainmniú ag gach Ballstát, agus stiúrthóir amháin arna ainmniú ag an gCoimisiún.Déanfaidh an Bord Gobharnóirí na malartaigh a cheapadh go ceann cúig bliana mar a thaispeántar thíos:- dhá mhalartach arna n-ainmniú ag Poblacht Chónaidhme na Gearmáine,- dhá mhalartach arna n-ainmniú ag Poblacht na Fraince,- dhá mhalartach arna n-ainmniú ag Poblacht na hIodáile,- dhá mhalartach arna n-ainmniú ag Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann,- malartach amháin arna ainmniú de thoil a chéile ag Ríocht na Spáinne agus ag Poblacht na Portaingéile,- malartach amháin arna ainmniú de thoil a chéile ag Ríocht na Beilge, Ard-Diúcacht Lucsamburg agus ag Ríocht na hÍsiltíre,- malartach amháin arna ainmniú de thoil a chéile ag Ríocht na Danmhairge, ag an bPoblacht Heilléanach agus ag Éirinn,- malartach amháin arna ainmniú de thoil a chéile ag Poblacht na hOstaire, ag Poblacht na Fionlainne agus ag Ríocht na Sualainne,- triúr malartach arna n-ainmniú de thoil a chéile ag Poblacht na Seice, Poblacht na hEastóine, Poblacht na Cipire, Poblacht na Laitvia, Poblacht na Liotuáine, Poblacht na hUngáire, Poblacht Mhálta, Poblacht na Polainne, Poblacht na Slóivéine agus Poblacht na Slóvaice,- malartach amháin arna ainmniú ag an gCoimisiún.Comhthoghfaidh an Bord Stiúrthóirí seisear saineolaithe gan ceart vótála: triúr mar chomhaltaí agus triúr mar mhalartaighFéadfar ceapacháin na stiúrthóirí agus na malartach a athnuachan.Féadfaidh malartaigh bheith páirteach i gcruinnithe an Bhord Stiúrthóirí. Féadfaidh malartaigh a bheidh ainmnithe ag Stát, nó ag roinnt Stát de thoil a chéile, nó ag an gCoimisiún, ionad stiúrthóirí a bheidh ainmnithe ag an Stát sin nó ceann de na Stáit sin nó ag an gCoimisiún, faoi seach, a ghabháil. Ní bheidh ceart vótála ag malartaigh ach amháin i gcás iad a bheith ag gabháil ionad stiúrthóra nó stiúrthóirí nó tarmligean chun na críche sin a bheith acu de réir Airteagal 12(1).Beidh Uachtarán an Choiste Bainistíochta nó, má bhíonn sé as láthair, duine dá Leas-Uachtaráin, i gceannas ar chruinnithe den Bhord Stiúrthóirí, ach ní vótálfaidh sé.Roghnófar comhaltaí an Bhord Stiúrthóirí as daoine nach bhfuil a neamhspleáchas ná a ninniúlacht inchurtha in amhras; ní bheidh siad freagrach ach amháin don Bhanc.3. Ní fhéadfaidh an Bord Gobharnóirí stiúrthóir a scor go héigeantach ach amháin sa chás nach bhfuil na coinníollacha is gá chun a dhualgais a dhéanamh á gcomhlíonadh aige a thuilleadh; ní foláir don Bhord gníomhú trí thromlach cáilithe.Mura dtugtar formheas ar an tuarascáil bhliantúil, éireoidh an Bord Stiúrthóirí as oifig.4. Aon fholúntas a tharlóidh trí bhás comhalta, nó trína éirí as oifig dá dheoin féin, nó trína éirí as go héigeantach, nó trí chomhaltaí d'éirí as d'aon bhuíon, líonfar é de réir mhír 2 den Airteagal seo. Ach amháin i gcás an Bord Stiúrthóirí ar fad a athrú, gabhfar ionad comhalta go ceann a bhfuil fágtha dá théarma oifige.5. Cinnfidh an Bord Gobharnóirí an luach saothair do chomhaltaí an Bhord Stiúrthóirí. Leagfaidh an Bord Gobharnóirí síos, ag gníomhú dó d'aon toil, cad iad na gníomhaíochtaí nach luíonn le dualgais stiúrthóra nó mhalartaigh.Airteagal 121. Beidh vóta amháin ag gach stiúrthóir ar an mBord Stiúrthóirí. Féadfaidh sé a vóta a tharmligean i ngach cás, ar an modh a leagfar sios le rialacha nós imeachta an Bhainc.2 [5]. Mura bhforáiltear a mhalairt sa Reacht seo, is trí thromlach trian ar a laghad dá chomhaltaí atá i dteideal vótáil agus iad in ionannas le caoga faoin gcéad ar a laghad den chaipiteal suibscríofa a dhéanfaidh an Bord Stiúrthóirí cinntí. Do thromlach cáilithe is gá ocht vóta dhéag ina fhabhar agus seasca a hocht faoin gcéad den chaipiteal suibscríofa. Leagfar síos i rialacha nós imeachta an Bhainc an córam is gá chun gur bailí iad cinntí an Bhord Stiúrthóirí.Airteagal 131 [6]. Beidh ar an gCoiste Bainistíochta Uachtarán agus ochtar Leas-Uachtarán arna gceapadh ag an mBord Gobharnóirí go ceann tréimhse sé bliana ar thogra ón mBord Stiúrthóirí. Féadfar na ceapacháin sin a athnuachan.Féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil, líon na gcomhaltaí ar an gCoiste Bainistíochta a athrú.2. Ar thogra ón mBord Stiúrthóirí arna ghlacadh trí thromlach cáilithe, féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó trí thromlach cáilithe freisin, comhalta den Choiste Bainistíochta a scor go héigeantach.3. Beidh an Coiste Bainistíochta freagrach i ngnóthaí reatha an Bhainc, faoi údarás an Uachtaráin agus faoi mhaoirseacht an Bhord Stiúrthóirí.Ullmhóidh sé cinntí an Bhord Stiúrthóirí, go háirithe cinntí i dtaobh iasachtaí a chruinniú agus i dtaobh iasachtaí agus ráthaíochtaí a dheonú; féachfaidh sé chuige go gcuirfear na cinntí sin i ngníomh.4. Gníomhóidh an Coiste Bainistíochta trí thromlach ag tabhairt tuairimí dó ar thograí chun iasachtaí a chruinniú nó chun iasachtaí agus ráthaíochtaí a dheonú.5. Cinnfidh an Bord Gobharnóirí luach saothair comhaltaí an Choiste Bainistíochta agus leagfaidh síos cad iad na gníomhaíochtaí nach luíonn lena ndualgais.6. Feidhmeoidh an tUachtarán nó, mura féidir dó é, Leas-Uachtarán, ar son an Bhainc in ábhair dhlíthiúla agus in ábhair eile.7. Beidh oifigigh agus fostaithe eile an Bhainc faoi údarás an Uachtaráin. Is é a fhostóidh agus a scoirfidh iad. Chun foireann a roghnú, cuirfear san áireamh ní hamháin cumas agus cáilíochtaí pearsanta ach ina theannta sin ionadaíocht chothromais náisiúnaigh na mBallstát.8. Ní bheidh Coiste Bainistíochta agus foireann an Bhainc freagrach ach don Bhanc amháin agus beidh siad neamhspleách ar fad i gcomhlíonadh a ndualgas.Airteagal 141. Déanfaidh Coiste ar a mbeidh trí chomhalta, arna gceapadh ag an mBord Gobharnóirí ar bhonn a n-inniúlachta, fíorú gach bliain gur seoladh oibríochtaí an Bhainc agus gur coimeádadh a leabhair ar mhodh cuí.2. Daingneoidh an Coiste go bhfuil an clár comhardaithe agus an cuntas sochair agus dochair ag comhtheacht leis na cuntais agus go léiríonn siad go dílis staid an Bhainc i leith a shócmhainní agus a dhliteanas.Airteagal 15Déileálfaidh an Banc le gach Ballstát tríd an údarás a bheidh ceaptha ag an Stát sin. Ag seoladh a oibríochtaí airgeadais dó, rachaidh an Banc ar iontaoibh bhanc eisiúna an Bhallstáit atá i gceist nó institiúidí eile airgeadais a bheidh formheasta ag an Stát sin.Airteagal 161. Comhoibreoidh an Banc le gach eagraíocht idirnáisiúnta atá gníomhach i réimeanna cosúil lena chuid féin.2. Féachfaidh an Banc le comhtheagmhálacha cuí a bhunú ar mhaithe leis an gcomhoibriú le hinstitiúidí baincéireachta agus airgeadais sna tíortha a sroicheann a oibríochtaí chucu.Airteagal 17Arna iarraidh sin do Bhallstát nó don Choimisiún, nó uaidh féin, déanfaidh an Bord Gobharnóirí, de réir na gcoinníollacha céanna a bhain lena nglacadh, na treoracha a bheidh leagtha síos aige faoi Airteagal 9 den Reacht seo a léiriú nó a fhorlíonadh.Airteagal 181. Faoi chuimsiú an chúraim atá leagtha amach in Airteagal 267 den Chonradh seo, deonóidh an Banc iasachtaí dá chomhaltaí nó do ghnóthais phríobháideacha nó phoiblí le haghaidh tionscadal infheistíochta a bheidh le cur in éifeacht i gcríocha Eorpacha Ballstát, sa mhéid nach bhfuil cistí le fáil ó fhoinsí eile ar théarmaí réasúnta.Ach de mhaolú arna údarú ag an mBord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil ar thogra ón mBord Stiúrthóirí, féadfaidh an Banc iasachtaí a dheonú le haghaidh tionscadal infheistíochta a bheidh le cur in éifeacht, go hiomlán nó go páirteach, lasmuigh de chríocha Eorpacha Ballstát.2. Chomh fada agus is féidir, ní dheonófar iasachtaí ach ar an gcoinníoll go n-úsáidfear foinsí eile airgeadais freisin.3. Nuair a bheidh iasacht á deonú aige do ghnóthas nó do chomhlacht seachas Ballstát, cuirfidh an Banc de choinníoll leis an iasacht sin go bhfaighfear ráthaíocht ón mBallstát ar ina chríoch atá an tionscadal le cur in éifeacht nó go bhfaighfear ráthaíochtaí leormhaithe eile.4. Féadfaidh an Banc iasachtaí a ráthú a thógfaidh gnóthais phoiblí nó phríobháideacha nó a thógfaidh comhlachtaí eile chun tionscadail dá bhforáiltear in Airteagal 267 den Chonradh seo a chur in éifeacht.5. Ní mó ná 250 % dá chaipiteal suibscríofa, iomlán a mbeidh amuigh aon tráth áirithe d'iasachtaí agus de ráthaíochtaí ón mBanc.6. Cosnóidh an Banc é féin in aghaidh fiontar malairte trí cibé clásail is cuí leis a chur isteach i gconarthaí le haghaidh iasachtaí agus ráthaíochtaí.Airteagal 191. Déanfar na rátaí úis ar iasachtaí ón mBanc agus an coimisiún ar ráthaíochtaí a oiriúnú do na coinníollacha atá i dtreis ar mhargadh an chaipitil agus iad a ríomh ar dhóigh go gcuirfidh an t-ioncam astu ar chumas an Bhainc freastal dá oibleagáidí, a chaiteachais a ghlanadh agus cúlchiste a thiomargadh mar a fhoráiltear in Airteagal 24.2. Ní dheonóidh an Banc aon laghdú ar rátaí úis. I gcás inar cosúil gur mhaith an rud é an t-ús a laghdú mar gheall ar an saghas tionscadail atá le maoiniú, féadfaidh an Ballstát atá i gceist nó gníomhaireacht éigin eile cabhair a thabhairt chun íoctha an úis, sa mhéid go luífidh sin le hAirteagal 87 den Chonradh seo.Airteagal 20Ina oibríochtaí i ndáil le hiasachtaí agus le ráthaíochtaí, urramóidh an Banc na prionsabail seo a leanas:1. Féachfaidh sé chuige go n-úsáidfear a chistí ar an gcuma is réasúnaí is féidir ar mhaithe le leasanna an Chomhphobail.Ní fhéadfaidh sé iasachtaí ná ráthaíochtaí a thabhairt ach amháin:(a) más rud é, i gcás tionscadal atá á gcur in éifeacht ag gnóthais in earnáil an táirgthe, go bhfuil íocaíochtaí in aghaidh úis agus amúchta á gcumhdach as brabúis oibriúcháin nó, i gcásanna eile, trí oibleagáidí faoina ndeachaigh an Stát a bhfuil an tionscadal á chur in éifeacht ann nó ar mhodh éigin eile; agus(b) más rud é go gcuidíonn feidhmiú an tionscadail le méadú ar an táirgiúlacht eacnamaíoch i gcoitinne agus go gcuireann sé gnóthu an chómhargaidh ar aghaidh.2. Ní cead dó aon leas a fháil i ngnóthas ná aon fhreagracht a ghlacadh ina bhainistíocht, mura gá sin le go gcosnófaí cearta an Bhainc chun a áirithiú go bhfaighfear ar ais cistí a tugadh ar iasacht.3. Féadfaidh sé a chuid éileamh a dhíol ar an margadh caipitil agus, chun na críche sin, féadfaidh sé a cheangal ar a fhéichiúnaithe bannaí nó urrúis eile a eisiúint.4. Ní fhorchuirfidh an Banc ná na Ballstáit coinníollacha á cheangal cistí a fuarthas ar iasacht ón mBanc a chaitheamh i gcríoch Bhallstáit shonraithe.5. Féadfaidh an Banc é a chur de choinníoll le hiasachtaí uaidh go ndéanfar socrú le haghaidh iarraidh idirnáisiúnta ar thairiscintí.6. Ní mhaoineoidh an Banc, go hiomlán ná go páirteach, aon tionscadal a bhfuil cur ina choinne ag an mBallstát ar ina chríoch atá sé le cur in éifeacht.Airteagal 211. Féadfar iarratais ar iasachtaí nó ar ráthaíochtaí a dhéanamh chun an Bhainc tríd an gCoimisiún nó tríd an mBallstát ar ina chríoch atá an tionscadal le cur in éifeacht. Féadfaidh gnóthas iarratas a dhéanamh freisin go díreach chun an Bhainc ar iasacht nó ar ráthaíocht.2. Iarratais a dhéanfar tríd an gCoimisiún, cuirfear iad faoi bhráid an Bhallstáit ar ina chríoch atá an tionscadal le cur in éifeacht, d'fhonn tuairim a fháil. Iarratais a dhéanfar trí Bhallstát, cuirfear faoi bhráid an Choimisiúin iad le tuairim a fháil. Iarratais a dhéanfaidh gnóthas go díreach, cuirfear iad faoi bhráid an Bhallstáit lena mbaineann agus faoi bhráid an Choimisiúin.Tabharfaidh an Ballstát lena mbaineann agus an Coimisiún a dtuairimí laistigh de dhá mhí. Mura bhfaighfear freagra laistigh den tréimhse sin, féadfaidh an Banc glacadh leis nach bhfuil aon chur i gcoinne an tionscadail.3. Tabharfaidh an Bord Stiúrthóirí rialú ar iarratais chun iasachtaí nó ráthaíochtaí a fháil a chuirfidh an Coiste Bainistíochta faoina bhráid.4. Scrúdóidh an Coiste Bainistíochta na hiarratais chun iasachtaí nó ráthaíochtaí a fháil a cuireadh faoina bhráid féachaint an gcomhlíonann siad forálacha an Reachta seo, go háirithe Airteagal 20. Má bhíonn an Coiste Bainistíochta i bhfabhar an iasacht nó an ráthaíocht a dheonú, cuirfidh sé an dréachtchonradh faoi bhráid an Bhord Stiúrthóirí. Féadfaidh an Coiste cibé coinníollacha is fíor-riachtanach leis a chur lena thuairim fhabhrach. Má bhíonn an Coiste Bainistíochta in aghaidh an iasacht nó an ráthaíocht a dheonú, cuirfidh sé na doiciméid iomchuí faoi bhráid an Bhord Stiúrthóirí mar aon lena thuairim.5. Má thugann an Coiste Bainistíochta tuairim neamhfhabhrach, ní fhéadfaidh an Bord Stiúrthóirí an iasacht nó an ráthaíocht áirithe a dheonú mura gcinnfidh sé é sin d'aon toil.6. Má thugann an Coimisiún tuairim neamhfhabhrach, ní fhéadfaidh an Bord Stiúrthóirí an iasacht nó an ráthaíocht áirithe a dheonú mura gcinnfidh sé é sin d'aon toil, gan an stiúrthóir a bheidh ainmnithe ag an gCoimisiún a bheith páirteach sa vótáil.7. Má thugann an Coiste Bainistíochta agus an Coimisiún araon tuairim neamhfhabhrach, ní fhéadfaidh an Bord Stiúrthóirí an iasacht nó an ráthaíocht a dheonú.Airteagal 221. Gheobhaidh an Banc ar iasacht ar na margaí caipitil idirnáisiúnta na cistí is gá chun a chúraimí a chomhlíonadh.2. Féadfaidh an Banc iasachtaí a fháil ar mhargadh caipitil Ballstáit, de réir na bhforálacha dlíthiúla a bhaineann le heisiúintí inmheánacha nó, más rud é nach bhfuil aon fhorálacha dá leithéid sin i mBallstát, tar éis don Bhanc agus don Bhallstát áirithe dul i ndáil chomhairle le chéile agus teacht ar chomhaontú i dtaobh na hiasachta atá i gceist.Ní fhéadfaidh na húdaráis inniúla sa Bhallstát áirithe sin a n-aontú a dhiúltú ach amháin nuair is baolach suaitheadh tromchúiseach a theacht ar mhargadh caipitil an Stáit sin.Airteagal 231. Féadfaidh an Banc aon chistí dá chuid atá ar fáil agus nach bhfuil de dhíth air láithreach chun freastal dá oibleagáidí a úsáid mar a leanas:(a) féadfaidh sé infheistiú ar na margaí airgid;(b) féadfaidh sé, faoi réir fhorálacha Airteagal 20(2), urrúis a cheannach agus a dhíol arna n-eisiúint aige féin nó ag lucht iasachtaí a fháil uaidh;(c) féadfaidh sé aon oibríochtaí eile airgeadais a bhfuil baint acu lena chuspóirí a dhéanamh.2. Gan dochar d'fhorálacha Airteagal 25, ní dhéanfaidh an Banc, ag bainistí a infheistíochtaí dó, páirt a ghabháil in aon airbeatráiste airgid reatha nach gá go díreach chun a oibríochtaí iasachtúcháin a dhéanamh nó chun oibleagáidí a chomhlíonadh a d'éirigh as iasachtaí a thóg sé nó as ráthaíochtaí a thug sé.3. Sna réimeanna atá faoi thrácht san Airteagal seo, gníomhóidh an Banc i gcomhaontacht le húdaráis inniúla nó le banc eisiúna an Bhallstáit atá i gceist.Airteagal 241. Déanfar cúlchiste go feadh 10 % den chaipiteal suibscríofa a thiomargadh go comhleanúnach. Má bhíonn call leis mar gheall ar an staid ina bhfuil dliteanais an Bhainc, féadfaidh an Bord Stiúrthóirí cinneadh ar chúlchistí breise a chur ar bun. Go dtí go mbeidh an cúlchiste tiomargtha go hiomlán, cothófar é:(a) le hús a fuarthas ar iasachtaí a dheonaigh an Banc as suimeanna is iníoctha ag na Ballstáit de bhun Airteagal 5,(b) le hús a fuarthas ar iasachtaí a dheonaigh an Banc as cistí a fuarthas de thoradh aisíoc na n-iasachtaí dá dtagraítear i bhfomhír (a),sa mhéid nach bhfuil an t-ioncam sin ag teastáil faoi chomhair oibleagáidí an Bhainc nó chun a chaiteachais a íoc.2. Déanfar acmhainní an chúlchiste a infheistiú ar dhóigh go mbeidh siad ar fáil tráth ar bith faoi chomhair chuspóir an chiste.Airteagal 251. Beidh teideal ag an mBanc gach tráth a shócmhainní in airgead reatha Ballstáit amháin a aistriú isteach in airgead reatha Ballstáit eile chun oibríochtaí airgeadais a chur i gcrích a fhreagraíonn don churam atá leagtha amach in Airteagal 267 den Chonradh seo, ag cur forálacha Airteagal 23 den Reacht seo san áireamh. Seachnóidh an Banc, oiread agus is féidir, aistriú dá leithéid sin, má bhíonn airgead tirim nó sócmhainní leachtacha aige san airgead reatha atá ag teastáil.2. Ní fhéadfaidh an Banc a shócmhainní in airgead reatha Ballstáit a shóinseáil go hairgead reatha tríú tír, gan chomhaontú an Bhallstáit sin.3. Féadfaidh an Banc úsáid a dhéanamh gan bhac den chuid sin dá chaipiteal atá íoctha in ór nó in airgead reatha insóinseáilte, agus d'aon airgead reatha a fuarthas ar iasacht ar mhargaí lasmuigh den Chomhphobal.4. Gabhann na Ballstáit orthu féin go gcuirfidh siad ar fáil d'fhéichiúnaithe an Bhainc an t-airgead reatha is gá chun aisíoctha an chaipitil agus chun íoctha an úis ar iasachtaí nó an choimisiúin ar ráthaíochtaí arna dtabhairt ag an mBanc le haghaidh tionscadal atá le cur in éifeacht ina gcríoch.Airteagal 26Mura bhfreastalóidh Ballstát dá oibleagáidí mar chomhalta de dhroim an Reachta seo, agus go háirithe an oibleagáid chun a scair den chaipiteal suibscríofa a íoc, a iasachtaí speisialta a dheonú nó na hiasachtaí a fuair sé a sheirbhísiú, féadfar deonú iasachtaí nó ráthaíochtaí don Bhallstát sin nó dá náisiúnaigh a fhionraí le cinneadh ón mBord Gobharnóirí, ag gníomhú dó trí thromlach cáilithe.Ní shaorfaidh an cinneadh sin an Stát ná a náisiúnaigh óna n-oibleagáidí i leith an Bhainc.Airteagal 271. Má chinneann an Bord Gobharnóirí oibríochtaí an Bhainc a fhionraí, stadfaidh a ghníomhaíochtaí uile láithreach, ach amháin na cinn is gá chun a áirithiú go ndéanfar a shócmhainní a réadú, a chosaint agus a chaomhnú agus a dhliteanais a shocrú mar is cuí.2. I gcás a leachtaithe, ceapfaidh an Bord Gobharnóirí na leachtaitheoirí agus tabharfaidh teagaisc dóibh chun an leachtú a chur in éifeacht.Airteagal 281. I ngach ceann de na Ballstáit, beidh ag an mBanc an inniúlacht dhlítheanach is fairsinge atá ar fáil faoina ndlíthe ag daoine dlítheanacha; féadfaidh sé, go háirithe, maoin shochorraithe nó maoin dhochorraithe a fháil nó a dhiúscairt agus féadfaidh sé bheith ina pháirtí in imeachtaí dlíthiúla.[Feic freisin Airteagal 9(4) de Chonradh Amstardam arb é seo a leanas a théacs:Beidh ag na Comhphobail Eorpacha, ar chríocha na mBallstát, na pribhléidí agus na díolúintí is gá chun a gcúraimí a chomhlíonadh, faoi na coinníollacha atá leagtha síos sa Phrótacal dá dtagraítear i mír 5. Is mar an gcéanna a bheidh maidir leis an mBanc Ceannais Eorpach, leis an Institiúid Eorpach Airgeadaíochta agus leis an mBanc Eorpach Infheistíochta.]2. Beidh maoin an Bhainc díolmhaithe ó fhoréileamh nó díshealbhú de chineál ar bith.Airteagal 29Aon díospóidí a tharlóidh idir an Banc ar thaobh amháin, agus a chreidiúnaithe, a fhéichiúnaithe nó duine ar bith eile ar an taobh eile, cinnfidh na cúirteanna náisiúnta inniúla iad, ach amháin mar a bhfuil dlínse tugtha don Chúirt Bhreithiúnais.Beidh seoladh le haghaidh seirbheála i ngach Ballstát ag an mBanc. Féadfaidh sé áfach seoladh áirithe le haghaidh seirbheála a shonrú in aon chonradh nó socrú le haghaidh eadrána a fhoráil ann.Ni fhéadfar sócmhainni agus maoin an Bhainc a astú ná iad a urghabháil trí fhorghníomhú ach amháin le cinneadh cúirte.Airteagal 301. Féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil, cinneadh Ciste Eorpach Infheistíochta a bhunú ag a mbeidh pearsanacht dhlítheanach agus uathriail airgeadais agus a mbeidh an Banc ina chomhalta-bhunaitheoir de.2. Bunóidh an Bord Gobharnóirí Reacht an Choiste Eorpaigh Infheistíochta trí chinneadh d'aon toil. Saineoidh an Reacht go háirithe a chuspóirí, a struchtúr, a chaipiteal, a chomhaltas, a acmhainní airgeadais, a mhodhanna idirghabhála agus a shocruithe iniúchóireachta maille leis an ngaol idir orgáin an Bhainc agus orgáin an Chiste.3. D'ainneoin fhorálacha Airteagal 20(2), beidh an Banc i dteideal bheith rannpháirteach i mbainistíocht an Chiste agus ranníocaíocht a dhéanamh i leith chaipiteal suibscríofa an Chiste go feadh méid arna shainiú ag an mBord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil.4. Féadfaidh an Comhphobal Eorpach teacht chun bheith ina chomhalta den Chiste agus ranníocaíocht a dhéanamh i leith a chaipitil shuibscríofa. Féadfar cuireadh a thabhairt d'institiúidí airgeadais ar leas leo cuspóirí an Chiste teacht chun bheith ina gcomhaltaí.5. Beidh an Prótacal ar phribhléidí agus díolúintí na gComhphobal Eorpach infheidhme ar an gCiste, ar chomhaltaí a orgán i gcomhlíonadh a ndualgas sa cháil sin dóibh agus ar a fhoireann.Beidh an Ciste saortha ina theannta sin ó aon saghas cánachais nó aon mhuirir dá shamhail ar ócáid aon mhéadaithe ar a chaipiteal agus ó na foirmiúlachtaí éagsúla ab fhéidir a bheith ag baint leis na nithe sin sa Stát ina bhfuil suíomh an Chiste. Ar an gcuma chéanna, ní thiocfaidh aon mhuirear de dhíscaoileadh ná de leachtú an Chiste. Ar deireadh thiar, ní bheidh na gníomhaíochtaí de chuid an Chiste agus a orgán a dhéanfar de réir a Reachta inchurtha faoi aon cháin láimhdeachais.Ar a shon sin, na díbhinní, na gnóthachain chaipitiúla nó saghsanna eile ioncaim a thig ón gCiste a mbeidh na comhaltaí, seachas an Comhphobal Eorpach agus an Banc, ina dteideal, fanfaidh siad faoi réir fhorálacha fioscacha na reachtaíochta is infheidhme.6. Laistigh de na teorainneacha atá leagtha síos anseo thíos, beidh dlínse ag an gCúirt Bhreithiúnais i ndíospóidí a bhaineann le bearta arna nglacadh ag orgáin an Chiste. Féadfaidh aon chomhalta den Chiste ina cháil mar chomhalta nó na Ballstáit imeachtaí i gcoinne bearta den sórt sin a thionscnamh faoi na coinníollacha atá leagtha síos in Airteagal 230 den Chonradh.Arna dhéanamh sa Róimh, an cúigiú lá is fiche de Mhárta sa bhliain míle naoi gcéad caoga a seacht.[1] Airteagal arna leasú le Prótacal Uimh. 1 a ghabhann le hIonstraim Aontachais 2003. Féach an tAguisín ag deireadh an leabhair.[2] Mír arna leasú le Prótacal Uimh. 1 a ghabhann le hIonstraim Aontachais 2003. Féach an tAguisín ag deireadh an leabhair.[***] Is táscach iad na figiúirí do na Ballstáit nua agus tá siad bunaithe ar réamhaisnéis na sonraí do 2002 arna foilsiú ag Eurostat (New Cronos).[4] Mír arna leasú le Prótacal Uimh. 1 a ghabhann le hIonstraim Aontachais 2003. Féach an tAguisín ag deireadh an leabhair.[5] Mír arna leasú le Prótacal Uimh. 1 a ghabhann le hIonstraim Aontachais 2003.[6] Mír arna leasú le Prótacal Uimh. 1 a ghabhann le hIonstraim Aontachais 2003.--------------------------------------------------


text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52006PC0340
 Pasiūlymas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas pataisantis Direktyvą 2002/2/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 79/373/EEB dėl kombinuotųjų pašarų apyvartos /* KOM/2006/0340 galutinis - COD 2006/0117 */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 27.6.2006KOM(2006) 340 galutinis2006/0117 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASpataisantis Direktyvą 2002/2/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 79/373/EEB dėl kombinuotųjų pašarų apyvartos(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Direktyva 2002/2/EB2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/2/EB[1] buvo iš dalies pakeistos Tarybos direktyvos 79/373/EEB dėl kombinuotųjų pašarų apyvartos ženklinimo[2] ženklinimo nuostatos.Konkrečiai Direktyvos 2002/2/EB 1 straipsnio 4 punktu, pakeičiančiu Direktyvos 79/373/EEB 5c straipsnį, nustatomas privalomas pašarinių žaliavų, panaudotų kombinuotiesiems pašarams, kurie nėra skirti naminiams gyvūnėliams, paruošti procentinių dalių deklaravimas pagal mažėjančią procentinę masės dalį, leidžiant +/- 15 % nuokrypį nuo deklaruojamosios vertės.Be to, Direktyvos 2002/2/EB 1 straipsnio 1 dalies b punktu, kuris vienu (1) punktu papildo Direktyvos 79/373/EEB 5 straipsnio 1 dalį, reikalaujama, vartotojui pageidaujant, pateikti tikslius duomenis apie kombinuotuosiuose pašaruose panaudotų pašarinių medžiagų masę procentais.2. 2005 m. gruodžio 6 d. Teisingumo Teismo sprendimasJungtinės Karalystės, Italijos ir Nyderlandų teismai pateikė prašymus priimti preliminarų nutarimą pagal EB sutarties 234 straipsnį, daugiausia susijusį su Direktyvos 2002/2/EB, ypač jos 1 straipsnio 1 dalies b punkto ir 1 straipsnio 4 dalies, galiojimu.Šie prašymai buvo pateikti nagrinėjant ieškinius, pareikštus kombinuotųjų pašarų gamintojų ir šios pramonės atstovų, siekiant pripažinti negaliojančiomis taisykles, priimtas siekiant perkelti į nacionalinę teisę ginčijamas Direktyvos 2002/2/EB nuostatas, arba sustabdyti jų galiojimą.2005 m. gruodžio 6 d. priimtu sprendimu[3] Teisingumo Teismas atmetė pateiktus argumentus, kuriais siekta užginčyti teisinio pagrindo, kuriuo remiantis buvo priimta Direktyva 2002/2/EB (EB sutarties 152 straipsnio 4 dalies b punktas), galiojimą, ir palaikė institucijų ginamą poziciją.Taip pat Teismas atmetė argumentus, pateiktus siekiant užginčyti direktyvos galiojimą remiantis vienodo traktavimo ir nediskriminavimo principais.Teismui išnagrinėjus su proporcingumo principu susijusius argumentus nebuvo nustatyta nieko, kas galėtų paveikti Direktyvos 2002/2/EB 1 straipsnio 4 dalies galiojimą. Tačiau Teismas nusprendė, kad, atsižvelgiant į minėtą principą, direktyvos 1 straipsnio 1 punkto b papunktis yra negaliojantis.Teismas nusprendė, kad pareiga informuoti vartotojus, šiems pageidaujant, apie tikslią kombinuotųjų pašarų kiekybinę sudėtį iš tiesų negali būti pagrįsta siekiu apsaugoti visuomenės sveikatą ir akivaizdžiai viršija būtinas priemones[4].3. PasiūlymasRemiantis EB sutarties 233 straipsniu, kuriame nustatyta, kad institucijos, kurių aktas buvo paskelbtas negaliojančiu, privalo imtis būtinų priemonių Teisingumo Teismo sprendimui įvykdyti, siūloma pataisyti Direktyvą 2002/2/EB sprendimu, panaikinančiu negaliojančią nuostatą, t. y. direktyvos 1 straipsnio 1 dalies b punktą.Siekiant nuoseklumo, bet kokia nuoroda į panaikintąją nuostatą taip pat turėtų būti panaikinta. Todėl bet kokia nuoroda į Direktyvos 79/373/EEB 5 straipsnio 1 dalies 1 punktą, kuris buvo pridėtas Direktyvos 2002/2/EB 1 straipsnio 1 dalies b punktu, turėtų būti panaikinta. Tokia yra Direktyvos 2002/2/EB 1 straipsnio 6 dalis, kuria į Direktyvą 79/373/EEB įtraukiamas 15a straipsnis, todėl šios nuostatos tekstas turėtų būti atitinkamai pakeistas.Pasiūlymo projekto forma yra pataisomasis sprendimas, atsižvelgiant į principą, kad kitus aktus iš dalies keičiantys aktai neturėtų būti patys iš dalies keičiami, tačiau, nepaisant to, jie gali būti pataisyti. Siūloma pataisyti minėtą direktyvą sprendimu, garantuosiančiu Bendrijos teisės skaidrumą ir aiškumą, kartu neprimetant tiesioginės prievolės valstybėms narėms keisti savo nacionalinės teisės aktus, kadangi jos bet kuriuo atveju yra įpareigotos imtis visų deramų priemonių savo nacionalinėse teisinėse sistemose, kad užtikrintų Teismo sprendimo vykdymą, remiantis EB sutarties 10 straipsniu.2006/0117 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASpataisantis Direktyvą 2002/2/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 79/373/EEB dėl kombinuotųjų pašarų apyvartosEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 152 straipsnio 4 dalies b punktą,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[5],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[6],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[7],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[8],kadangi:(1) Europos Bendrijų Teisingumo Teismas sprendimu, priimtu 2005 m. gruodžio 6 d. Sujungtose bylose C-453/03, C-11/04, C-12/04 ir C-194/04[9], remdamasis proporcingumo principu paskelbė negaliojančiu Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos 2002/2/EB[10], iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 79/373/EEB[11], 1 straipsnio 1 dalies b punktą. Minėta nuostata Direktyvos 79/373/EEB 5 straipsnio 1 punktą papildė vienu (1) punktu, kuriuo iš gamintojų reikalaujama, vartotojams pageidaujant, nurodyti tikslią pašaro sudėtį.(2) Sutarties 233 straipsnyje yra nustatyta, kad institucijos, kurių aktas buvo paskelbtas negaliojančiu, privalo imtis būtinų priemonių Teisingumo Teismo sprendimui įvykdyti.(3) Todėl reikėtų pataisyti Direktyvą 2002/2/EB,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisDirektyva 2002/2/EB pataisoma taip:1) 1 straipsnio 1 dalies b punktas panaikinamas.2) 1 straipsnio 6 dalyje, Direktyvos 79/373/EEB 15a straipsnio tekste žodžiai „5 straipsnio 1 dalies j ir l punktuose“ pakeičiami žodžiais „5 straipsnio 1 dalies j punkte“.2 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .3 straipsnisŠis sprendimas yra skirtas valstybėms narėms.Priimta Briuselyje,Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] OL L 63, 2002 3 6, p. 23.[2] OL L 86, 1979 4 6, p. 30. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 807/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 36).[3] Sujungtos bylos C-453/03, C-11/04, C-12/04 ir C-194-04 ABNA ir kt. , dar nepaskelbtos Teisingumo Teismo ir Pirmosios instancijos teismo praktikos rinkinyje.[4] Plg. visų pirma Teismo sprendimo 79 ir 85 punktus.[5] OL C , , p. .[6] OL C , , p. .[7] OL C , , p. .[8] OL C , , p. .[9] ABNA ir kt. , dar nepaskelbta Teisingumo Teismo ir Pirmosios instancijos teismo praktikos rinkinyje.[10] OL L 63, 2002 3 6, p. 23.[11] OL L 86, 1979 4 6, p. 30. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 807/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 36).