type: wikipedia

text:
Kjetil André (või Andre) Aamodt (hüüdnimi Baby Shark; sündinud 2. septembril 1971 Oslos) on endine norra mäesuusataja, neljakordne olümpiavõitja ja olümpiamängude edukaim mäesuusataja: ta on võitnud 8 olümpiamedalit (4 kulda, 2 hõbedat, 2 pronksi).
 Karjäär
 Maailmameistrivõistlustelt on ta võitnud 5 kuld- (1993, 1997, 1999, 2001), 4 hõbe- (1991, 1993, 2001, 2003) ja kolm pronksmedalit (1996, 1999, 2003).
 Teda on peetud maailma parimaks mäesuusatajaks. Norralased on naljatamisi nimetanud teda ja Lasse Kjusi unistuste meeskonnaks, sest nad on olnud täielikult spordile pühendunud.
 Aamodt äratas maailma suusaavalikkuses esimest korda tähelepanu 1990, kui ta sai juunioride maailmavõistlusel viiel alal esimese või teise koha. Koos Lasse Kjusiga võitsid nad 15 alast kümme. 1991 sai Aamodt täiskasvanute maailmameistrivõistlustel ülisuurslaalomis hõbemedali.
 Novembris 1991 haigestus Aamodt mononukleoosi. Ta viidi haiglasse ja pandi tilguti alla. Ta võttis alla 11 kilo. Arstide sõnul ei pidanud ta kuus kuud suusatada saama. Ometi hakkas ta jaanuaris 1992 valmistuma Albertville'i olümpiamängudeks. 16. veebruaril tuiskude vaheajal peetud võistlusel võitis ta supersuurslaalomi, tuues Norrale 40 aasta järel esimese olümpiakulla mäesuusatamises. 18. veebruaril sai ta olümpiapronksi suurslaalomis.
 1992/1993. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlustel Jaapanis Moriokas võitis Aamodt slaalomi ja suurslaalomi. Alpi kahevõistluses tuli ta Lasse Kjusi järel teiseks. Ta pidi osalema ka ülisuurslaalomis, kuid see jäeti halva ilma tõttu ära. Neid maailmameistrivõistlusi kimbutasid tuisud, tuul, vihm, temperatuuri kõikumised ja maavärin. Võistlusi lükati pidevalt edasi.
 1993 sai Aamodt Peer Gynti auhinna, mis antakse kord aastas Norrat maailmas positiivselt tutvustanud isikule.
 1994 võitis Aamodt mäesuusatamise maailma karika. Lillehammeri olümpiamängudel võitis ta 30 000-pealise kodupubliku ees hõbemedali kiirlaskumises ja Alpi kahevõistluses ning pronksmedali ülisuurslaalomis. Alpi kahevõistluses läks norralastele kolmikvõit. See oli esimene olümpiamängude kolmikvõit meeste mäesuusatamises pärast 1956. aastat.
 Pärast 1994. aasta maailma karika võitu ja olümpiat käisid Aamodti tulemused järsult alla. Aamodt ise seletas seda motivatsiooni kadumisega. Maailma karika sarja esimesel slaalomietapil USA-s Colorados jäi Aamodt neljandaks (1.35,65). Novembris 1995 vigastas ta treeningul Colorados Vailis põlve. Veebruariks 1996 oli ta jälle heas vormis ning võitis maailmameistrivõistlustel ülisuurslaalomis pronksmedali. 7. märtsil 1996 Lillehammeris peetud ülisuurslaalomivõistlusega võitis ta jälle maailma karika.
 1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos tuli ta ülisuurslaalomis 5. kohale.
 1999. aasta maailma karikasarjas jäi Aamodt Lasse Kjusi järel teiseks, kaotades talle 23 punktiga. Võitja saatus selgus 15. märtsil viimasel alal, suurslaalomis, kus Aamodt sai viienda ja Kjus seitsmenda koha. Enne suurslaalomit edestas Kjus Aamodtit 32 punktiga. Ülisuurslaalomis oli Aamodt 11. märtsil jäänud 16. kohale. Mõlemad võistlused toimusid Sierra Nevadas.
 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys võitis Aamodt 13.–14. veebruaril Alpi kahevõistluse (3.17,56) ja 16. veebruaril ülisuurslaalomi (1.21,58). Kiirlaskumises sai ta 4. koha (1.39,78).
 22. oktoobril 2003 vigastas Aamodt Austrias treeningul vasakut jalga. Ta viidi Innsbrucki uuringutele. Selgus, et ta on murdnud jalaluu. Arstid eeldasid, et mees peab hooaja vahele jätma, ent tema alustas kümne päeva pärast õnnetust treeninguid, lootes uueks aastaks jälle vormis olla.
 6. jaanuaril 2007 teatas ta tippspordist loobumisest.
 Saavutused
 Olümpiamängudel
 1992 Albertville'is
 olümpiavõitja ülisuurslaalomis
 pronksmedal suurslaalomis
 1994 Lillehammeris
 hõbemedal kiirlaskumises
 hõbemedal Alpi kahevõistluses
 pronksmedal ülisuurslaalomis
 2002 Salt Lake Citys
 olümpiavõitja ülisuurslaalomis
 olümpiavõitja Alpi kahevõistluses
 2006 Torinos
 olümpiavõitja ülisuurslaalomis
 Maailmameistrivõistlustel
 1991 Saalbach Hinterglemmis
 hõbemedal ülisuurslaalomis
 1993 Moriokas
 maailmameister slaalomis
 maailmameister suurslaalomis
 hõbemedal Alpi kahevõistluses
 1996 Sierra Nevadas
 pronksmedal ülisuurslaalomis
 1997 Sestrieres
 maailmameister Alpi kahevõistluses
 1999 Vailis
 maailmameister Alpi kahevõistluses
 pronksmedal kiirlaskumises
 2001 Sankt Antonis
 maailmameister Alpi kahevõistluses
 hõbemedal suurslaalomis
 2003 Sankt Moritzis
 hõbemedal kiirlaskumises
 pronksmedal Alpi kahevõistluses
 Maailmakarikavõistlustel
 Maailma karikas
 Üldkarikas
 1. koht: 1994
 2. koht: 1993, 1997, 1999, 2000, 2002
 3. koht: 2003
 Suurslaalomi karikas
 1. koht: 1993
 2. koht: 1994, 1997
 Slaalomi karikas
 1. koht: 2000
 Ülisuurslaalomi karikas
 1. koht: 1993
 Alpi kahevõistluse karikas
 1. koht: 1994, 1997, 1999, 2000, 2002
 2. koht: 1998, 2003
 3. koht: 1993, 2001
 Maailmakarikavõistluste etapivõidud
 Isiklikku
 Ta oli tippsportlasena 177 cm pikk ja kaalus 88 kg.
 Tema isa on Finn Aamodt, kes on abielus tantsija ja koreograafi Marianne Skovli Aamodtiga.
 Augustis 2003 viisid vargad tema Oslo korterist ära kõik 19 olümpiamängude ja maailmameistrivõistluste medalit. Iga medali väärtus mustal turul võis olla 40 000 Norra krooni.
 3. juulil 2004 abiellus Kjetil baleriin Stine Østvoldiga, kellega ta oli tutvunud 1991. aastal ja käinud alates 1994. aastast. Nad laulatas Sørkedalenis pastor Hans Jacob Kinge.
 Tunnustus
 2006 Aftenposteni kuldmedal
 Välislingid
 Norra mäesuusatajad
 Sündinud 1971


type: other

text:
Oznamy o zmenach 2015 - MSSR Prejsť na hlavný obsah
 Váš browser nemá povolený javascript. Pre plnú funkcionalitu týchto stránok je potrebné povoliť javascript.
 Súdy a rozhodnutia
 SúdySudcoviaPojednávaniaRozhodnutiaVerejné obstarávaniaZmluvyVýberové konania
 Oznamy o zm... 2015
 Obsah stránky Odvolanie z funkcie sudcu
 Prezident Slovenskej republiky v zmysle čl. 102 ods. 1 písm. t), čl. 145 ods. 1 a čl. 147 ods. 2 písm. b) Ústavy Slovenskej republiky a podľa § 18 ods. 2 písm. b) zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov odvolal z funkcie sudcu: 18. decembra 2015
 JUDr. Dušana Harbutu, sudcu Krajského súdu v Nitre,
 JUDr. Eduarda Heinricha, sudcu Okresného súdu Nitra, JUDr. Blaženu Hirnerovú, sudkyňu Krajského súdu v Bratislave,
 21. decembra 2015
 JUDr. Stanislava Hájička, sudcu Krajského súdu v Trenčíne,
 Mgr. Helenu Silaveckú, sudkyňu Okresného súdu Skalica,
 JUDr. Evu Szárazovú, sudkyňu Okresného súdu Nové Zámky,
 22. decembra 2015
 JUDr. Natáliu Čekanovú, sudkyňu Krajského súdu v Trenčíne,
 JUDr. Mariána Jarábeka, sudcu Krajského súdu v Trnave,
 28. decembra 2015
 JUDr. Ľudmilu Hatalovú, sudkyňu Okresného súdu Bratislava III,
 JUDr. Idu Takáčovú, sudkyňu Okresného súdu Bratislava IV,
 4. januára 2016
 JUDr. Máriu Čechvičovú, sudkyňu Okresného súdu Bratislava IV,
 7. januára 2016
 JUDr. Pavlínu Krajčírovú, sudkyňu Okresného súdu Piešťany,
 8. januára 2016
 JUDr. Gabrielu Gerdovú, sudkyňu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky,
 12. januára 2016
 JUDr. Máriu Klepancovú, sudkyňu Krajského súdu v Trnave,
 Podľa ustanovenia § 18 ods. 4 cit. zákona uvedenými dňami funkcia sudcu menovaným zanikla - dňom doručenia rozhodnutia.
 Vzdanie sa funkcie sudcu
 JUDr. Oľga Hlucháňová, sudkyňa Krajského súdu v Trenčíne, listom doručeným Kancelárii prezidenta Slovenskej republiky 31. decembra 2015 sa vzdala funkcie sudkyne. Podľa ustanovenia § 19 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, jej funkcia sudkyne zanikla uplynutím 31. decembra 2015. Stáž sudcu Súdna rada Slovenskej republiky schválila stáž: JUDr. Juraja Sopoligu, sudcu Krajského súdu v Košiciach v Kancelárii Súdnej rady Slovenskej republiky na obdobie od 1. januára 2016 do 30. júna 2017 (uznesenie č. 599 z 18. decembra 2015) a
 JUDr. Anny Ilčinovej, sudkyne Krajského súdu v Prešove na Ústavnom súde Slovenskej republiky na obdobie od 1. marca 2016 do 28. februára 2017 (uznesenie č. 598 z 18. decembra 2015).
 Preloženie sudcu
 Súdna rada Slovenskej republiky preložila:
 JUDr. Janu Zuzan, sudkyňu Okresného súdu Levice, na výkon funkcie sudcu na Okresný súd Žiar nad Hronom s účinnosťou od 1. januára 2016 (uznesením č. 600 z 18. decembra 2015),
 JUDr. Františka Moznera, sudcu Krajského súdu v Prešove, na výkon funkcie sudcu na Najvyšší súd Slovenskej republiky s účinnosťou od 1. apríla 2016 (uznesením č. 597 z 18. decembra 2015).
 Súdna rada Slovenskej republiky mení svoje uznesenie č. 436 z 30. marca 2015 tak, že dočasné pridelenie JUDr. Martina Bargela na Najvyššom súde Slovenskej republiky končí dňom 31. decembra 2015 a zároveň menovaného sudcu Krajského súdu v Žiline, prekladá na výkon funkcie sudcu na Najvyšší súd Slovenskej republiky s účinnosťou od 1. januára 2016 (uznesením č. 596 z 18. decembra 2015). Personálna zmena v súdnej funkcii Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 40 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval s účinnosťou od 1. januára 2016: JUDr. Soňu Gaškovú do funkcie podpredsedníčky Okresného súdu Košice II,
 JUDr. Mariána Vorobela do funkcie podpredsedu Okresného súdu Prešov,
 JUDr. Evu Farkašovú do funkcie podpredsedníčky Okresného súdu Prešov.
 Prerušenie výkonu funkcie sudcu
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 24 ods. zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov prerušil výkon funkcie sudcu JUDr. Miroslavovi Rybčákovi, sudcovi Okresného súdu Bardejov s účinnosťou od 1. januára 2016.
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 24 ods. 4 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov prerušil výkon funkcie sudcu:
 Mgr. Jane Diškanovej, sudkyni Okresného súdu Banská Bystrica s účinnosťou od 1. februára 2016, JUDr. Márii Rišiaňovej, sudkyni Krajského súdu v Banskej Bystrici, s účinnosťou od 8. februára 2016,
 JUDr. Gabriele Gerdovej, sudkyni Najvyššieho súdu Slovenskej republiky, s účinnosťou od 1. septembra 2016.
 Personálna zmena v súdnej funkcii Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 36 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval s účinnosťou od 1. januára 2016: JUDr. Igora Malého do funkcie predsedu Okresného súdu Trnava a JUDr. Martina Stretavského do funkcie predsedu Okresného súdu Michalovce.
 JUDr. Alica Ružbárska, sudkyňa Okresného súdu Bratislava II, listom doručeným Kancelárii prezidenta Slovenskej republiky 2. decembra 2015,
 JUDr. Helena Kuzmová, sudkyňa Okresného súdu Trebišov, listom doručeným Kancelárii prezidenta Slovenskej republiky 3. decembra 2015,
 JUDr. Daniel Miženko, sudca Okresného súdu Galanta, listom doručeným Kancelárii prezidenta Slovenskej republiky 3. decembra 2015 a
 JUDr. Eva Mihálechová, sudkyňa Okresného súdu Banská Bystrica, listom doručeným Kancelárii prezidenta Slovenskej republiky 4. decembra 2015 sa vzdali funkcie sudcu. Podľa ustanovenia § 19 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ich funkcia sudcu zanikne uplynutím 31. decembra 2015. Preloženie sudcu
 JUDr. Jozefa Turzu, sudcu Okresného súdu Ružomberok, na výkon funkcie sudcu na Krajský súd v Žiline s účinnosťou od 1. decembra 2015 (uznesením č. 573 z 30. novembra 2015),
 JUDr. Ľubicu Bundzelovú, sudkyňu Okresného súdu Galanta, na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Trnave s účinnosťou od 1. januára 2016 (uznesením č. 574 z 30. novembra 2015), Mgr. Katarínu Arnouldovú, sudkyňu Okresného súdu Piešťany, na výkon funkcie sudcu na Krajský súd v Trnave s účinnosťou od 1. januára 2016 (uznesením č. 576 z 30. novembra 2015),
 JUDr. Radoslava Svitanu, PhD., sudcu Okresného súdu Bánovce nad Bebravou, na výkon funkcie sudcu na Krajský súd v Trenčíne s účinnosťou od 1. marca 2016 (uznesením č. 572 z 30. novembra 2015).
 Dočasné pridelenie sudcu
 Súdna rada Slovenskej republiky dočasne pridelila: JUDr. Jána Auxta, sudcu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky na výkon funkcie predsedu na Okresný súd Žiar nad Hronom s účinnosťou od 1. decembra 2015 (uznesenie č. 568 z 30. novembra 2015),
 JUDr. Jozefa Angeloviča, sudcu Krajského súdu v Prešove na výkon funkcie sudcu na Najvyšší súd Slovenskej republiky na obdobie od 1. januára 2016 do 30. apríla 2017 (uznesenie č. 577 z 30. novembra 2015),
 JUDr. Evu Šiškovú, sudkyňu Okresného súdu Nitra na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Nitre na obdobie od 1. januára 2016 do 31. decembra 2016 (uznesenie č. 578 z 30. novembra 2015).
 Personálna zmena v súdnej funkcii Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 36 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval JUDr. Jána Auxta do funkcie predsedu Okresného súdu Žiar nad Hronom s účinnosťou od 1. decembra 2015.
 Vymenovanie do funkcie sudcu bez časového obmedzenia 26. novembra 2015 boli prezidentom Slovenskej republiky vymenovaní do funkcie sudcu bez časového obmedzenia
 pre obvod Krajského súdu v Bratislave: JUDr. Zuzana Hlistová s pridelením na Okresný súd Bratislava IJUDr. Ján Golian, PhD. s pridelením na Okresný súd Bratislava IJUDr. Mária Szabóová s pridelením na Okresný súd Bratislava IIJUDr. Jana Matayová s pridelením na Okresný súd Bratislava IVJUDr. Peter Kalata s pridelením na Okresný súd Bratislava IVJUDr. Erik Tomus s pridelením na Okresný súd MalackyMgr. Ing. Anna Přikrylová s pridelením na Okresný súd Malacky
 pre obvod Krajského súdu v Trenčíne: Mgr. Boris Vittek s pridelením na Okresný súd Trenčín
 pre obvod Krajského súdu v Nitre: JUDr. Renáta Šišková s pridelením na Okresný súd Nitra JUDr. Imrich Hlavička s pridelením na Okresný súd Komárno
 pre obvod Krajského súdu v Žiline: JUDr. Lenka Augustínová s pridelením na Okresný súd ŽilinaMgr. Eva Kráľová s pridelením na Okresný súd ŽilinaMgr. Anna Holeščáková s pridelením na Okresný súd ČadcaMgr. Robert Droppa s pridelením na Okresný súd Liptovský Mikuláš
 pre obvod Krajského súdu v Banskej Bystrici: JUDr. Zoltán Orlai s pridelením na Okresný súd Veľký Krtíš JUDr. Lívia Mikulášová s pridelením na Okresný súd Revúca pre obvod Krajského súdu v Košiciach: Mgr. Ing. Ladislav Burda s pridelením na Okresný súd Trebišov. Novovymenovaní sudcovia následne zložili zákonom predpísaný sľub sudcu. Prerušenie výkonu funkcie sudcu
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 24 ods. 3 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov prerušil výkon funkcie sudcu JUDr. Alene Poláčkovej, PhD., sudkyni Najvyššieho súdu Slovenskej republiky s účinnosťou od 4. januára 2016.
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 24 ods. 4 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov prerušil výkon funkcie sudcu JUDr. Eve Hritzovej, sudkyni Krajského súdu v Nitre s účinnosťou od 1. januára 2016.
 JUDr. Mariánovi Jarábekovi, sudcovi Krajského súdu v Trnave s účinnosťou od 1. decembra 2015, Mgr. Miroslavovi Lehoczkému, sudcovi Okresného súdu Malacky, s účinnosťou od 1. januára 2016,
 JUDr. Miroslavovi Novákovi, sudcovi Okresného súdu Vranov nad Topľou, s účinnosťou od 1. januára 2016.
 Personálna zmena v súdnej funkcii Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 40 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval JUDr. Ivanu Nemčekovú do funkcie podpredsedníčky Krajského súdu v Žiline s účinnosťou od 15. novembra 2015.
 Personálna zmena v súdnej funkcii
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 40 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval JUDr. Vieru Malinowskú do funkcie podpredsedníčky Okresného súdu Malacky s účinnosťou od 1. novembra 2015.
 JUDr. Petra Rajňáka, sudcu Okresného súdu Pezinok, na výkon funkcie sudcu na Okresný súd Nové Zámky s účinnosťou od 1. januára 2016 (uznesením č. 551 z 19. októbra 2015),
 JUDr. Violu Takáčovú, PhD., sudkyňu Krajského súdu v Nitre, na výkon funkcie sudkyne na Najvyšší súd Slovenskej republiky s účinnosťou od 1. januára 2016 (uznesením č. 555 z 19. októbra 2015), Mgr. Dušana Čima, sudcu Krajského súdu v Trnave, na výkon funkcie sudcu na Najvyšší súd Slovenskej republiky s účinnosťou od 1. januára 2016 (uznesením č. 556 z 19. októbra 2015).
 Súdna rada Slovenskej republiky mení svoje uznesenie č. 440 z 30. marca 2015 tak, že dočasné pridelenie JUDr. Mareka Kotoru na Krajskom súde v Košiciach končí dňom 31. decembra 2015 a zároveň menovaného sudcu Okresného súdu Michalovce, prekladá na výkon funkcie sudcu na Krajský súd v Košiciach s účinnosťou od 1. januára 2016 (uznesením č. 553 z 19. októbra 2015).
 Súdna rada Slovenskej republiky dočasne pridelila JUDr. Martinu Balegovú, sudkyňu Okresného súdu Levice na výkon funkcie sudkyne Krajského súdu v Nitre na obdobie od 1. novembra 2015 do 31. októbra 2016 (uznesenie č. 554 z 19. októbra 2015).
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 24 ods. 4 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov prerušil výkon funkcie sudcu JUDr. Jánovi Škvarkovi, sudcovi Krajského súdu v Banskej Bystrici s účinnosťou od 5. novembra 2015. Personálna zmena v súdnej funkcii
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 40 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval JUDr. Silviu Gandelovú do funkcie podpredsedníčky Okresného súdu Bratislava III s účinnosťou od 1. novembra 2015.
 Personálna zmena v súdnej funkcii Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 36 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval JUDr. Ľuboša Baku do funkcie predsedu Okresného súdu Levice s účinnosťou od 1. novembra 2015. Dočasné pridelenie sudcu
 Súdna rada Slovenskej republiky dočasne pridelila: JUDr. Milana Husťáka, sudcu Okresného súdu Košice I na výkon funkcie sudcu na Krajský súd v Košiciach na obdobie od 1. októbra 2015 do 31. marca 2016 (uznesenie č. 540 z 28. septembra 2015),
 JUDr. Lenku Salokovú, sudkyňu Okresného súdu Košice -okolie na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Košiciach na obdobie od 1. októbra 2015 do 31. marca 2016 (uznesenie č. 541 z 28. septembra 2015),
 JUDr. Andreu Kriškovú, sudkyňu Okresného súdu Bratislava III na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Bratislave na obdobie od 1. októbra 2015 do 30. septembra 2016 (uznesenie č. 542 z 28. septembra 2015),
 JUDr. Michaelu Královú, sudkyňu Okresného súdu Pezinok na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Bratislave na obdobie od 1. októbra 2015 do 30. septembra 2016 (uznesenie č. 543 z 28. septembra 2015),
 Mgr. Miroslava Šeptáka, sudcu Krajského súdu v Žiline na výkon funkcie sudcu na Najvyšší súd Slovenskej republiky na obdobie od 1. novembra 2015 do 31. októbra 2016 (uznesenie č. 537 z 28. septembra 2015),
 JUDr. Katarínu Benczovú, sudkyňu Krajského súdu v Trnave na výkon funkcie sudkyne na Najvyšší súd Slovenskej republiky na obdobie od 1. novembra 2015 do 31. októbra 2016 (uznesenie č. 538 z 28. septembra 2015) a
 JUDr. Danu Bystrianskú, sudkyňu Okresného súdu Košice I na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Košiciach na obdobie od 1. decembra 2015 do 30. júna 2016 (uznesenie č. 539 z 28. septembra 2015).
 JUDr. Karola Poslucha, sudcu Okresného súdu Bratislava V, na výkon funkcie sudcu na Okresný súd Bratislava III s účinnosťou od 1. októbra 2015 (uznesením č. 531 z 28. septembra 2015),
 Mgr. Boženu Csibrányiovú, sudkyňu Okresného súdu Nitra, na výkon funkcie sudkyne na Okresný súd Nové Zámky s účinnosťou od 1. októbra 2015 (uznesením č. 532 z 28. septembra 2015), JUDr. Denisu Cvikovú, sudkyňu Okresného súdu Nové Zámky, na výkon funkcie sudkyne na Okresný súd Bratislava I s účinnosťou od 1. októbra 2015 (uznesením č. 534 z 28. septembra 2015),
 JUDr. Tomáša Micháleka, sudcu Okresného súdu Bratislava III, na výkon funkcie sudcu na Okresný súd Pezinok s účinnosťou od 1. októbra 2015 (uznesením č. 533 z 28. septembra 2015),
 JUDr. Mareka Košča, sudcu Okresného súdu Humenné, na výkon funkcie sudcu na Krajský súd v Prešove s účinnosťou od 15. októbra 2015 (uznesením č. 544 z 28. septembra 2015),
 JUDr. Andreu Galdunovú, sudkyňu Okresného súdu Košice II, na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Košiciach s účinnosťou od 1. decembra 2015 (uznesením č. 529 z 28. septembra 2015),
 JUDr. Moniku Koščovú, sudkyňu Okresného súdu Trebišov, na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Košiciach s účinnosťou od 1. decembra 2015 (uznesením č. 530 z 28. septembra 2015),
 JUDr. Zuzanu Singerovú, sudkyňu Okresného súdu Galanta, na výkon funkcie sudkyne na Okresný súd Nitra s účinnosťou od 1. januára 2016 (uznesením č. 535 z 28. septembra 2015),
 JUDr. Martinu Líškovú, sudkyňu Okresného súdu Topoľčany, na výkon funkcie sudkyne na Okresný súd Bratislava I s účinnosťou od 1. januára 2016 (uznesením č. 536 z 28. septembra 2015).
 Súdna rada Slovenskej republiky:
 mení svoje uznesenie č. 369 z 1. decembra 2014 tak, že dočasné pridelenie JUDr. Amy Odalošovej na Krajskom súde v Banskej Bystrici končí dňom 30. septembra 2015 a zároveň menovanú sudkyňu Okresného súdu Banská Bystrica, prekladá na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Banskej Bystrici s účinnosťou od 1. októbra 2015 (uznesením č. 527 z 28. septembra 2015), mení svoje uznesenie č. 499 z 28. mája 2015 tak, že dočasné pridelenie JUDr. Jozefa Zlochu na Krajskom súde v Banskej Bystrici končí dňom 30. septembra 2015 a zároveň menovaného sudcu Okresného súdu Brezno, prekladá na výkon funkcie sudcu na Krajský súd v Banskej Bystrici s účinnosťou od 1. októbra 2015 (uznesením č. 528 z 28. septembra 2015),
 mení svoje uznesenie č. 438 z 30. marca 2015 tak, že dočasné pridelenie JUDr. Márie Trubanovej, PhD. na Najvyššom súde Slovenskej republiky končí dňom 30. septembra 2015 a zároveň menovanú sudkyňu Krajského súdu v Banskej Bystrici, prekladá na výkon funkcie sudkyne na Najvyšší súd Slovenskej republiky s účinnosťou od 1. októbra 2015 (uznesením č. 545 z 28. septembra 2015). Personálna zmena v súdnej funkcii Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 36 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval JUDr. Davida Lindtnera do funkcie predsedu Okresného súdu Bratislava III s účinnosťou od 1. októbra 2015. Personálna zmena v súdnej funkcii
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 40 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval JUDr. Noemu Turanovičovú do funkcie podpredsedníčky Okresného súdu Prievidza s účinnosťou od 1. októbra 2015.
 JUDr. Helena Gajdošová, sudkyňa Okresného súdu Trnava, listom doručeným Kancelárii prezidenta Slovenskej republiky 23. septembra 2015 sa vzdala funkcie sudkyne. Podľa ustanovenia § 19 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, jej funkcia sudkyne zanikne uplynutím 30. septembra 2015. Personálna zmena v súdnej funkcii Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 36 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval JUDr. Ľuboša Sádovského do funkcie predsedu Krajského súdu v Bratislave s účinnosťou od 27. septembra 2015.
 Personálna zmena v súdnej funkcii Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 36 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval JUDr. Evu Kyselovú do funkcie predsedníčky Krajského súdu v Žiline s účinnosťou od 25. septembra 2015.
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 24 ods. 4 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov prerušil výkon funkcie sudcu JUDr. Pavlíne Krajčírovej, sudkyni Okresného súdu Piešťany s účinnosťou od 1. decembra 2015.
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 24 ods. 4 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov prerušil výkon funkcie sudcu JUDr. Eve Szárazovej, sudkyni Okresného súdu Nové Zámky s účinnosťou od 1. septembra 2015.
 Zánik funkcie sudcu
 JUDr. Milanovi Karabínovi, sudcovi Najvyššieho súdu Slovenskej republiky 31. augusta 2015 zanikla funkcia sudcu v zmysle § 17 písm. i) zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov – smrťou.
 Personálna zmena v súdnej funkcii Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 40 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval JUDr. Ondreja Kekeňáka, PhD. do funkcie podpredsedu Okresného súdu Brezno s účinnosťou od 1. septembra 2015.
 Personálna zmena v súdnej funkcii Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 40 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval JUDr. Romana Púchovského do funkcie podpredsedu Špecializovaného trestného súdu s účinnosťou od 1. septembra 2015.
 Zdenke Cabanovej zanikne funkcia podpredsedníčky Špecializovaného trestného súdu uplynutím 31. augusta 2015 - zo zákona (uplynutie funkčného obdobia).
 JUDr. Lea Stovičková, sudkyňa Krajského súdu v Trnave, listom doručeným Kancelárii prezidenta Slovenskej republiky 28. augusta 2015 sa vzdala funkcie sudkyne. Podľa ustanovenia § 19 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, jej funkcia sudkyne zanikne uplynutím 31. augusta 2015. Prerušenie výkonu funkcie sudcu
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 24 ods. 4 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov prerušil výkon funkcie sudcu Mgr. Helene Silaveckej, sudkyni Okresného súdu Skalica s účinnosťou od 1. decembra 2015.
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 24 ods. 5 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov prerušil výkon funkcie sudcu Mgr. Jane Weissovej Bakičovej, sudkyni Okresného súdu Bratislava V s účinnosťou od 1. septembra 2015. Personálna zmena v súdnej funkcii Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 36 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval JUDr. Adrianu Pytliakovú, PhD. do funkcie predsedníčky Okresného súdu Čadca s účinnosťou od 15. augusta 2015.
 JUDr. Tibor Šulák, sudca Okresného súdu Komárno, listom doručeným Kancelárii prezidenta Slovenskej republiky 14. augusta 2015 sa vzdal funkcie sudcu (Ministerstvu spravodlivosti Slovenskej republiky oznámené 14. augusta 2015). Podľa ustanovenia § 19 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, jeho funkcia sudcu zanikne uplynutím 31. augusta 2015. Zánik funkcie sudcu
 JUDr. Ružene Vaškovej, sudkyni Okresného súdu Vranov nad Topľou 24. júla 2015 zanikla funkcia sudkyne v zmysle § 17 písm. i) zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov – smrťou.
 JUDr. Eva Vajdičková, sudkyňa Krajského súdu v Bratislave, listom doručeným Kancelárii prezidenta Slovenskej republiky 13. júla 2015 sa vzdala funkcie sudkyne (Ministerstvu spravodlivosti Slovenskej republiky oznámené 14. júla 2015). Podľa ustanovenia § 19 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, jeho funkcia sudcu zanikne uplynutím 31. júla 2015. Vzdanie sa funkcie sudcu
 Mgr. Zoltán Dusza, sudca Okresného súdu Rimavská Sobota, listom doručeným Kancelárii prezidenta Slovenskej republiky 8. júla 2015 sa vzdal funkcie sudcu (Ministerstvu spravodlivosti Slovenskej republiky oznámené 8. júla 2015). Podľa ustanovenia § 19 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, jeho funkcia sudcu zanikne uplynutím 31. júla 2015. Vzdanie sa funkcie sudcu
 JUDr. Kamila Haverlová, sudkyňa Okresného súdu Žiar nad Hronom, listom doručeným Kancelárii prezidenta Slovenskej republiky 6. júla 2015 sa vzdala funkcie sudkyne (Ministerstvu spravodlivosti Slovenskej republiky oznámené 8. júla 2015). Podľa ustanovenia § 19 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, jej funkcia sudkyne zanikne uplynutím 31. júla 2015. Prerušenie výkonu funkcie sudcu
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 24 ods. 4 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov prerušil výkon funkcie sudcu JUDr. Zuzane Bálintovej, sudkyni Okresného súdu Zvolen s účinnosťou od 1. augusta 2015. Personálna zmena v súdnej funkcii
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 40 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval JUDr. Katarínu Batisovú do funkcie podpredsedníčky Okresného súdu Trnava s účinnosťou od 15. júla 2015. Preloženie sudcu
 JUDr. Andreu Sedlačkovú, sudkyňu Okresného súdu Pezinok, na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Bratislave s účinnosťou od 1. augusta 2015 (uznesením č. 512 z 24. júna 2015),
 JUDr. Jána Šikutu, sudcu Krajského súdu v Bratislave, na výkon funkcie sudcu na Najvyšší súd Slovenskej republiky s účinnosťou od 1. septembra 2015 (uznesením č. 508 z 24. júna 2015),
 JUDr. Beátu Javorkovú, sudkyňu Okresného súdu Piešťany, na výkon funkcie sudcu na Krajský súd v Trenčíne s účinnosťou od 1. decembra 2015 (uznesením č. 507 z 24. júna 2015),
 Mgr. Adelu Unčovskú, sudkyňu Okresného súdu Bratislava I, na výkon funkcie sudcu na Krajský súd v Bratislave s účinnosťou od 1. januára 2016 (uznesením č. 509 z 24. júna 2015), JUDr. Silviu Walterovú, sudkyňu Okresného súdu Bratislava IV, na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Bratislave s účinnosťou od 1. januára 2016 (uznesením č. 511 z 24. júna 2015).
 Súdna rada Slovenskej republiky ruší svoje uznesenie č. 442 z 30. marca 2015 a JUDr. Danu Šiffalovičovú prekladá na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Bratislave s účinnosťou od 1. septembra 2015 (uznesenie č. 510 z 24. júna 2015).
 Súdna rada Slovenskej republiky dočasne pridelila: JUDr. Tomáša Micháleka, sudcu Okresného súdu Bratislava III na výkon funkcie predsedu Okresného súdu Pezinok s účinnosťou od 1. júla 2015 (uznesenie č. 513 z 24. júna 2015),
 JUDr. Soňu Vackovú, sudkyňu Okresného súdu Nitra na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Nitre na obdobie od 1. septembra 2015 do 31. augusta 2016 (uznesenie č. 515 z 24. júna 2015).
 Súdna rada Slovenskej republiky mení svoje uznesenie č. 463 z 13. apríla 2015 tak, že dočasné pridelenie JUDr. Oľgy Belkovej na Najvyššom súde Slovenskej republiky skončilo 30. júna 2015 (uznesenie č. 514 z 24. júna 2015). Personálna zmena v súdnej funkcii
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 36 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval JUDr. Tomáša Micháleka do funkcie predsedu Okresného súdu Pezinok s účinnosťou od 1. júla 2015.
 Personálna zmena v súdnej funkcii Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 40 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval s účinnosťou od 1. júla 2015:
 JUDr. Beátu Čupkovú do funkcie podpredsedníčky Krajského súdu v Trenčíne a
 JUDr. Ľuboša Murgaša do funkcie podpredsedu Okresného súdu Veľký Krtíš.
 JUDr. Petrovi Lukáčovi zanikne funkcia predsedu Okresného súdu Žiar nad Hronom uplynutím 30. júna 2015 - zo zákona (uplynutie funkčného obdobia). Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 36 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval s účinnosťou od 1. júla 2015: JUDr. Imricha Volkaia do funkcie predsedu Krajského súdu v Košiciach a
 JUDr. Evu Cvengovú do funkcie predsedníčky Okresného súdu Brezno.
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 24 ods. 4 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov prerušil výkon funkcie sudcu JUDr. Márii Zbyňovcovej, sudkyni Okresného súdu Bratislava III s účinnosťou od 1. júla 2015. Personálna zmena v súdnej funkcii
 JUDr. Andrea Vyskočová, podpredsedníčka Okresného súdu Trnava, sa listom doručeným ministrovi spravodlivosti 8. júna 2015 vzdala výkonu funkcie podpredsedníčky Okresného súdu Trnava a JUDr. Tomáš Michálek, predseda Okresného súdu Bratislava III, sa listom doručeným ministrovi spravodlivosti 9. júna 2015 vzdal výkonu funkcie predsedu Okresného súdu Bratislava III. Podľa ustanovenia § 38 ods. 2 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov výkon funkcie predsedu a podpredsedu menovaným zanikne uplynutím 30. júna 2015.
 JUDr. Marián Sopoliga, sudca Okresného súdu Trebišov, listom doručeným Kancelárii prezidenta Slovenskej republiky 3. júna 2015 sa vzdal funkcie sudcu (Ministerstvu spravodlivosti Slovenskej republiky oznámené 11. júna 2015). Podľa ustanovenia § 19 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, jeho funkcia sudcu zanikne uplynutím 30. júna 2015. Prerušenie výkonu funkcie sudcu
 JUDr. Dušanovi Harbutovi, sudcovi Krajského súdu v Nitre s účinnosťou od 1. júla 2015, JUDr. Eve Stykovej, sudkyni Krajského súdu v Košiciach s účinnosťou od 1. júla 2015,
 JUDr. Milanovi Šebeňovi, sudcovi Krajského súdu v Prešove s účinnosťou od 1. januára 2016.
 Odvolanie z funkcie sudcu 17. júna 2015 prezident Slovenskej republiky v zmysle čl. 102 ods. 1 písm. t), čl. 145 ods. 1 a čl. 147 ods. 2 písm. b) Ústavy Slovenskej republiky a podľa § 18 ods. 2 písm. b) zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov odvolal z funkcie sudkyne JUDr. Helenu Kožíkovú, sudkyňu Okresného súdu Bratislava I. Podľa ustanovenia § 18 ods. 4 cit. zákona týmto dňom funkcia sudkyne menovanej zanikla - dňom doručenia rozhodnutia.
 JUDr. Zlata Mrázová, sudkyňa Okresného súdu Bratislava II, listom doručeným Kancelárii prezidenta Slovenskej republiky 2. júna 2015 sa vzdala funkcie sudkyne (Ministerstvu spravodlivosti Slovenskej republiky oznámené 2. júna 2015). Podľa ustanovenia § 19 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, jej funkcia sudkyne zanikne uplynutím 30. júna 2015. Personálna zmena v súdnej funkcii Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 36 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval JUDr. Michala Trubana do funkcie predsedu Špecializovaného trestného súdu s účinnosťou od 11. júna 2015.
 JUDr. Oldřichovi Kozlíkovi zanikla funkcia predsedu Špecializovaného trestného súdu uplynutím 10. júna 2015 - zo zákona (uplynutie funkčného obdobia).
 Preloženie sudcu Súdna rada Slovenskej republiky preložila :
 JUDr. Mareka Kohúta, sudcu Okresného súdu Poprad, na výkon funkcie sudcu na Krajský súd v Prešove s účinnosťou od 1. júna 2015 (uznesením č. 491 z 28. mája 2015),
 JUDr. Petra Kaňu, sudcu Okresného súdu Komárno, na výkon funkcie sudcu na Krajský súd v Nitre s účinnosťou od 1. júna 2015 (uznesením č. 496 z 28. mája 2015),
 JUDr. Gabrielu Briškovú, sudkyňu Okresného súdu Liptovský Mikuláš, na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Trnave s účinnosťou od 1. júla 2015 (uznesením č. 493 z 28. mája 2015),
 JUDr. Andreu Vyskočovú, sudkyňu Okresného súdu Trnava, na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Trnave s účinnosťou od 1. júla 2015 (uznesením č. 494 z 28. mája 2015).
 JUDr. Eriku Wagshalovú, sudkyňu Okresného súdu Prešov, na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Prešove s účinnosťou od 1. októbra 2015 (uznesením č. 490 z 28. mája 2015) a
 JUDr. Martina Žovinca, sudcu Okresného súdu Trnava, na výkon funkcie sudcu na Krajský súd v Trnave s účinnosťou od 1. decembra 2015 (uznesením č. 495 z 28. mája 2015).
 Súdna rada Slovenskej republiky dočasne pridelila JUDr. Jozefa Zlochu, sudcu Okresného súdu Brezno na Krajský súd v Banskej Bystrici s účinnosťou od 1. augusta 2015 do 31. decembra 2015 (uznesením č. 499 z 28. mája 2015). Personálna zmena v súdnej funkcii
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 40 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval JUDr. Štefana Nováka a JUDr. Libušu Záthureckú do funkcie podpredsedu Okresného súdu Banská Bystrica s účinnosťou od 1. júna 2015. JUDr. Petrovi Pulmanovi zanikne funkcia podpredsedu Okresného súdu Banská Bystrica uplynutím 31. mája 2015 - zo zákona (uplynutie funkčného obdobia).
 Personálna zmena v súdnej funkcii Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 40 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval s účinnosťou od 1. júna 2015:
 JUDr. Evu Schweitzerovú do funkcie podpredsedníčky Okresného súdu Galanta a
 JUDr. Evu Frankovú do funkcie podpredsedníčky Okresného súdu Trebišov.
 JUDr. Pavol Biroš, sudca Okresného súdu Košice II, listom doručeným Kancelárii prezidenta Slovenskej republiky 13. mája 2015 sa vzdal funkcie sudcu.
 Podľa ustanovenia § 19 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, jeho funkcia sudcu zanikne uplynutím 31. mája 2015. Personálna zmena v súdnej funkcii Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 36 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval JUDr. Ing. Miroslava Manďáka do funkcie predsedu Krajského súdu v Trenčíne s účinnosťou od 15. mája 2015. Stáž sudcu
 Na základe rozhodnutia ministra spravodlivosti Slovenskej republiky Mgr. Zuzana Maruniaková, sudkyňa Okresného súdu Bratislava V, pokračuje vo vykonávaní stáže sudcu na Ministerstve spravodlivosti Slovenskej republiky od 14. mája 2015.
 Preloženie sudcu Súdna rada Slovenskej republiky preložila:
 JUDr. Moniku Juskovú, sudkyňu Okresného súdu Prešov, na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Prešove s účinnosťou od 1. júna 2015 (uznesením č. 472 z 27. apríla 2015),
 Mgr. Stanislavu Miklánkovú, sudkyňu Okresného súdu Nové Mesto nad Váhom, na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Trenčíne s účinnosťou od 1. júla 2015 (uznesením č. 470 z 27. apríla 2015)
 JUDr. Milana Straku, sudcu Okresného súdu Trenčín, na výkon funkcie sudcu na Krajský súd v Trenčíne s účinnosťou od 1. septembra 2015 (uznesením č. 471 z 27. apríla 2015) a JUDr. Renátu Mihalíkovú, sudkyňu Okresného súdu Piešťany, na výkon funkcie sudkyne na Okresný súd Topoľčany s účinnosťou od 1. januára 2016 (uznesením č. 469 z 27. apríla 2015).
 Skončenie znovuujatia sa výkonu funkcie sudcu
 JUDr. Eva Vašková, sudkyňa Krajského súdu v Trenčíne, ktorá má od 1. januára 2015 prerušený výkon funkcie sudkyne podľa § 24 ods. 4 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, a ktorá sa s účinnosťou od 1. februára 2015 v zmysle § 24 ods. 8 cit. zákona znovu ujala výkonu funkcie sudkyne, uplynutím 30. apríla 2015 ukočila znovuujatie sa výkonu funkcie sudkyne. Ukončenie stáže sudcu
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 13 ods. 3 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov rozhodol, že JUDr. Denisa Cviková, sudkyňa Okresného súdu Nové Zámky a JUDr. Andrea Krišková, sudkyňa Okresného súdu Bratislava III na základe ich vlastných žiadosti, ukočili stáž sudcu na Ministerstve spravodlivosti Slovenskej republiky uplynutím 30. apríla 2014. Personálna zmena v súdnej funkcii JUDr. Katarína Stanislavská, podpredsedníčka Okresného súdu Trnava, sa listom doručeným ministrovi spravodlivosti 27. apríla 2015 vzdala výkonu funkcie podpredsedníčky Okresného súdu Trnava. Podľa ustanovenia § 41 k § 38 ods. 2 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov výkon funkcie podpredsedu súdu zaniká uplynutím kalendárneho mesiaca, v ktorom bolo písomné oznámenie o vzdaní sa funkcie podpredsedu súdu doručené ministrovi spravodlivosti. Na základe uvedeného jej funkcia podpredsedníčky súdu zanikla uplynutím 30. apríla 2015. Personálna zmena v súdnej funkcii
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 40 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov na základe návrhu predsedu Okresného súdu Dolný Kubín vymenoval JUDr. Renátu Kňazúrovú do funkcie podpredsedníčky Okresného súdu Dolný Kubín s účinnosťou od 1. mája 2015.
 JUDr. Jane Veselej zanikla funkcia podpredsedníčky Okresného súdu Dolný Kubín uplynutím 15. apríla 2015 - zo zákona (uplynutie funkčného obdobia).
 JUDr. Petrovi Rajňákovi zanikla funkcia predsedu Okresného súdu Pezinok uplynutím 30. apríla 2015 - zo zákona (uplynutie funkčného obdobia).
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 40 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov na základe návrhu predsedníčky Okresného súdu Nitra vymenoval JUDr. Eduarda Heinricha do funkcie podpredsedu Okresného súdu Nitra s účinnosťou od 15. apríla 2015. Personálna zmena v súdnej funkcii
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 40 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval s účinnosťou od 1. mája 2015: JUDr. Danielu Kotrecovú do funkcie podpredsedníčky Okresného súdu Bratislava IV, JUDr. Eriku Lengyelovú do funkcie podpredsedníčky Okresného súdu Dunajská Streda a
 JUDr. Petra Kuruca do funkcie podpredsedu Okresného súdu Poprad.
 JUDr. Daniel Ilavský, podpredseda Okresného súdu Galanta, v súvislosti s jeho preložením na výkon funkcie sudcu na Krajský súd v Trnave (od 1. mája 2015) sa listom doručeným ministrovi spravodlivosti 20. apríla 2015 vzdal výkonu funkcie podpredsedu Okresného súdu Galanta. Podľa ustanovenia § 41 k § 38 ods. 2 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov výkon funkcie podpredsedu súdu zaniká uplynutím kalendárneho mesiaca, v ktorom bolo písomné oznámenie o vzdaní sa funkcie podpredsedu súdu doručené ministrovi spravodlivosti. Na základe uvedeného jeho funkcia podpredsedu súdu zanikla uplynutím 30. apríla 2015.
 Dočasné pridelenie sudcu Súdna rada Slovenskej republiky dočasne pridelila JUDr. Oľgu Belkovú, sudkyňu Krajského súdu v Žiline na výkon funkcie sudcu na Najvyšší súd Slovenskej republiky na obdobie od 1. mája 2015 do 31. októbra 2015 (uznesenie č. 463 z 13. apríla 2015). Znovuujatie sa výkonu funkcie sudcu
 Mgr. František Berec, sudca Okresného súdu Trenčín, ktorý má od 1. februára 2012 prerušený výkon funkcie sudcu podľa § 24 ods. 4 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, sa znovu ujme výkonu funkcie sudcu v zmysle § 24 ods. 8 cit. zákona s účinnosťou od 20. apríla 2015 do obsadenia voľného miesta sudcu výberovým konaním. Dočasné pridelenie sudcu Súdna rada Slovenskej republiky dočasne pridelila: JUDr. Máriu Trubanovú, PhD., sudkyňu Krajského súdu v Banskej Bystrici na výkon funkcie sudkyne na Najvyšší súd Slovenskej republiky na obdobie od 1. apríla 2015 do 31. marca 2016 (uznesenie č. 438 z 30. marca 2015),
 JUDr. Lenku Kováčovú, sudkyňu Okresného súdu Nitra na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Nitre na obdobie od 1. apríla 2015 do 31. marca 2016 (uznesenie č. 439 z 30. marca 2015),
 JUDr. Mareka Kotoru, sudcu Okresného súdu Michalovce na výkon funkcie sudcu na Krajský súd v Košiciach na obdobie od 15. apríla 2015 do 15. apríla 2016 (uznesenie č. 440 z 30. marca 2015),
 JUDr. Martina Bargela, sudcu Krajského súdu v Žiline na výkon funkcie sudcu na Najvyšší súd Slovenskej republiky na obdobie od 1. mája 2015 do 30. apríla 2016 (uznesenie č. 436 z 30. marca 2015) a
 JUDr. Jozefa Angeloviča, sudcu Krajského súdu v Prešove na výkon funkcie sudcu na Najvyšší súd Slovenskej republiky na obdobie od 1. mája 2015 do 31. decembra 2015 (uznesenie č. 437 z 30. marca 2015). Súdna rada Slovenskej republiky:
 mení svoje uznesenie č. 412 z 23. februára 2015 a JUDr. Paulínu Pacherovú, sudkyňu Okresého súdu Bratislava II, dočasne prideľuje na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Bratislave na obdobie od 1. júla 2015 do 30. júna 2016 (uznesenie č. 443 z 30. marca 2015), mení svoje uznesenie č. 411 z 23. februára 2015 a JUDr. Danu Šiffalovičovú, sudkyňu Okresného súdu Bratislava IV, dočasne prideľuje na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Bratislave na obdobie od 1. septembra 2015 do 31. augusta 2016 (uznesenie č. 442 z 30. marca 2015).
 JUDr. Zuzanu Štubniakovú Kochanovú, sudkyňu Okresného súdu Žiar nad Hronom, na výkon funkcie sudkyne na Okresný súd Zvolen s účinnosťou od 1. apríla 2015 (uznesením č. 427 z 30. marca 2015),
 JUDr. Daniela Ilavského, sudcu Okresného súdu Galanta, na výkon funkcie sudcu na Krajský súd v Trnave s účinnosťou od 1. mája 2015 (uznesením č. 430 z 30. marca 2015), JUDr. Katarínu Stanislavskú, sudkyňu Okresného súdu Trnava, na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Trnave s účinnosťou od 1. mája 2015 (uznesením č. 429 z 30. marca 2015),
 JUDr. Petru Príbelskú, PhD., sudkyňu Krajského súdu v Bratislave, na výkon funkcie sudkyne na Najvyšší súd Slovenskej republiky s účinnosťou od 1. mája 2015 (uznesením č. 435 z 30. marca 2015),
 JUDr. Alenu Svetlovskú, sudkyňu Krajského súdu v Bratislave, na výkon funkcie sudkyne na Najvyšší súd Slovenskej republiky s účinnosťou od 1. júla 2015 (uznesením č. 432 z 30. marca 2015),
 JUDr. Juditu Kokolevskú, sudkyňu Krajského súdu v Bratislave, na výkon funkcie sudkyne na Najvyšší súd Slovenskej republiky s účinnosťou od 1. septembra 2015 (uznesením č. 434 z 30. marca 2015).
 mení svoje uznesenie č. 354 z 10. novembra 2014 tak, že Mgr. Martina Štubniaka, sudcu Okresného súdu Námestovo, prekladá na výkon funkcie sudcu na Okresný súd Žiar nad Hronom s účinnosťou od 1. apríla 2015 (uznesením č. 428 z 30. marca 2015), mení svoje uznesenie č. 386 z 26. januára 2015 tak, že dočasné pridelenie JUDr. Andrey Moravčíkovej, PhD. na Najvyšší súd Slovenskej republiky končí dňom 30. apríla 2015 a zároveň menovanú sudkyňu Krajského súdu v Trnave, prekladá na výkon funkcie sudkyne na Najvyšší súd Slovenskej republiky s účinnosťou od 1. mája 2015 (uznesením č. 431 z 30. marca 2015)
 mení svoje uznesenie č. 274 z 20. mája 2014 tak, že dočasné pridelenie JUDr. Nory Halmovej, na Najvyšší súd Slovenskej republiky končí dňom 30. apríla 2015 a zároveň menovanú sudkyňu Krajského súdu v Bratislave, prekladá na výkon funkcie sudkyne na Najvyšší súd Slovenskej republiky s účinnosťou od 1. mája 2015 (uznesením č. 433 z 30. marca 2015). Personálna zmena v súdnej funkcii Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 36 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval JUDr. Petra Zachara do funkcie predsedu Okresného súdu Rimavská Sobota s účinnosťou od 1. apríla 2015.
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 36 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval JUDr. Idu Takáčovú do funkcie predsedníčky Okresného súdu Bratislava IV s účinnosťou od 1. apríla 2015.
 JUDr. Ida Takáčová, podpredsedníčka Okresného súdu Bratislava IV, v súvislosti s jej vymenovaním do funkcie predsedníčky Okresného súdu Bratislava IV (od 1. apríla 2015) sa listom doručeným ministrovi spravodlivosti 31. marca 2015 vzdala výkonu funkcie podpredsedníčky Okresného súdu Bratislava IV. JUDr. Antónia Salayová, podpredsedníčka Okresného súdu Dunajská Streda, v súvislosti s jej vymenovaním do funkcie predsedníčky Okresného súdu Dunajská Streda (od 1. apríla 2015) sa listom doručeným ministrovi spravodlivosti 27. marca 2015 vzdala výkonu funkcie podpredsedníčky Okresného súdu Dunajská Streda.
 JUDr. Viera Koscelanská, podpredsedníčka Okresného súdu Nitra, v súvislosti s jej vymenovaním do funkcie predsedníčky Okresného súdu Nitra (od 1. apríla 2015) sa listom doručeným ministrovi spravodlivosti 31. marca 2015 vzdala výkonu funkcie podpredsedníčky Okresného súdu Nitra. Podľa ustanovenia § 41 k § 38 ods. 2 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov výkon funkcie podpredsedu súdu zaniká uplynutím kalendárneho mesiaca, v ktorom bolo písomné oznámenie o vzdaní sa funkcie podpredsedu súdu doručené ministrovi spravodlivosti. Na základe uvedeného ich funkcia podpredsedníčky súdu zanikla uplynutím 31. marca 2015.
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 24 ods. 4 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov prerušil výkon funkcie sudcu JUDr. Igorovi Burgerovi, sudcovi Najvyššieho súdu Slovenskej republiky, s účinnosťou od 1. apríla 2015.
 Personálna zmena v súdnej funkcii Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 36 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval s účinnosťou od 1. apríla 2015:
 JUDr. Dušana Srogončíka do funkcie predsedu Okresného súdu Bratislava V a
 JUDr. Miroslava Račka do funkcie predsedu Okresného súdu Lučenec.
 Personálna zmena v súdnej funkcii Uplynutím 31. marca 2015 zanikla:
 JUDr. Kristíne Glezgovej funkcia predsedníčky Okresného súdu Lučenec, JUDr. Márii Čechovičovej funkcia predsedníčky Okresného súdu Bratislava IV, Mgr. Anne Móroczovej funkcia predsedníčky Okresného súdu Dunajská Streda,
 JUDr. Eduardovi Heinrichovi funkcia predsedu Okresného súdu Nitra a
 JUDr. Ivete Žiškovej funkcia predsedníčky Okresného súdu Liptovský Mikuláš.
 Menovaným funkcia predsedu zanikla zo zákona (uplynutie funkčného obdobia).
 JUDr. Helenu Loduhovú do funkcie predsedníčky Okresného súdu Považská Bystrica, JUDr. Roberta Šorla, PhD. do funkcie predsedu Okresného súdu Prievidza, JUDr. Vieru Koscelanskú do funkcie predsedníčky Okresného súdu Nitra, JUDr. Jozefa Kanása do funkcie predsedu Okresného súdu Nové Zámky, Mgr. Magdalénu Andreánsku do funkcie predsedníčky Okresného súdu Liptovský Mikuláš, JUDr. Janku Maječíkovú do funkcie predsedníčky Okresného súdu Ružomberok, JUDr. Jozefa Kuriana do funkcie predsedu Okresného súdu Poprad, JUDr. Oľgu Bitalovú do funkcie predsedníčky Okresného súdu Stará Ľubovňa, JUDr. Viliama Hlaváča do funkcie predsedu Okresného súdu Rožňava, JUDr. Jána Slovinského do funkcie predsedu Okresného súdu Spišská Nová Ves, JUDr. Milana Petrička do funkcie predsedu Okresného súdu Trebišov, s účinnosťou od 1. mája 2015: JUDr. Štefana Bujňáka do funkcie predsedu Okresného súdu Svidník.
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 40 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov na základe návrhu predsedníčky Okresného súdu Martin vymenoval Mgr. Róberta Veterníka do funkcie podpredsedu Okresného súdu Martin s účinnosťou od 1. apríla 2015.
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 24 ods. 4 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov prerušil výkon funkcie sudcu s účinnosťou od 1. apríla 2015:
 JUDr. Ivanovi Ilavskému, sudcovi Krajského súdu v Trnave, JUDr. Ondrejovi Gáboríkovi, sudcovi Krajského súdu v Trenčíne a
 Mgr. Zlatici Vysockej, sudkyni Okresného súdu Čadca.
 JUDr. Mária Usačevová, sudkyňa Najvyššieho súdu Slovenskej republiky, listom doručeným Kancelárii prezidenta Slovenskej republiky 16. marca 2015 sa vzdala funkcie sudkyne.
 Podľa ustanovenia § 19 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, jej funkcia sudkyne zanikla uplynutím 31. marca 2015. Prerušenie výkonu funkcie sudcu
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 24 ods. 4 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov prerušil výkon funkcie sudcu JUDr. Emilovi Bdžochovi, sudcovi Najvyššieho súdu Slovenskej republiky, s účinnosťou od 1. marca 2015. Personálna zmena v súdnej funkcii
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 40 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov na základe návrhu predsedníčky Okresného súdu Bratislava I vymenoval Mgr., Mgr. Miriam Plavčákovú do funkcie podpredsedníčky Okresného súdu Bratislava I s účinnosťou od 15. marca 2015.
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 36 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval s účinnosťou od 1. apríla 2015: JUDr. Ľuboša Szigetiho do funkcie predsedu Okresného súdu Galanta, JUDr. Antóniu Salayovú do funkcie predsedníčky Okresného súdu Dunajská Streda a
 JUDr. Milana Trylča do funkcie predsedu Okresného súdu Senica.
 JUDr. Alene Radičovej zanikla funkcia predsedníčky Krajského súdu v Trenčíne uplynutím 28. februára 2015 - zo zákona (uplynutie funkčného obdobia). Znovuujatie sa výkonu funkcie sudkyne
 JUDr. Anna Hozáková, sudkyňa Okresného súdu Čadca, ktorá má od 1. januára 2015 prerušený výkon funkcie sudkyne podľa § 24 ods. 4 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, sa znovu ujala výkonu funkcie sudkyne v zmysle § 24 ods. 8 cit. zákona s účinnosťou od 9. marca 2015 do obsadenia voľného miesta sudcu výberovým konaním. Dočasné pridelenie sudcu Súdna rada Slovenskej republiky dočasne pridelila na obdobie od 1. apríla 2015 do 31. marca 2016:
 JUDr. Danu Šiffalovičovú, sudkyňu Okresného súdu Bratislava IV na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Bratislave (uznesenie č. 411 z 23. februára 2015),
 JUDr. Paulínu Pacherovú, sudkyňu Okresného súdu Bratislava II na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Bratislave (uznesenie č. 412 z 23. februára 2015), Mgr. Iva Maruščáka, sudcu Okresného súdu Svidník na výkon funkcie sudcu na Krajský súd v Prešove (uznesenie č. 413 z 23. februára 2015), JUDr. Mareka Kohúta, sudcu Okresného súdu Poprad na výkon funkcie sudcu na Krajský súd v Prešove (uznesenie č. 414 z 23. februára 2015) a
 JUDr. Mariána Sninského, sudcu Okresného súdu Humenné na výkon funkcie sudcu na Krajský súd v Prešove (uznesenie č. 415 z 23. februára 2015). Preloženie sudcu
 Mgr. Patríciu Železníkovú, sudkyňu Okresného súdu Bratislava I, na výkon funkcie sudkyne na Krajský súd v Bratislave s účinnosťou od 1. júna 2015 (uznesením č. 409 z 23. februára 2015) a JUDr. Mgr. Moniku Dubjel, sudkyňu Okresného súdu Spišská Nová Ves, na výkon funkcie sudkyne na Okresný súd Košice I s účinnosťou od 1. decembra 2015 (uznesením č. 410 z 23. februára 2015).
 JUDr. Vladimírovi Magurovi, sudcovi Najvyššieho súdu Slovenskej republiky, 25. februára 2015 zanikla funkcia sudcu v zmysle § 17 písm. i) zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov – smrťou. Preloženie sudkýň a ich znovuujatie sa výkonu funkcie sudcu
 Súdna rada Slovenskej republiky preložila JUDr. Zitu Ilčíkovú, sudkyňu Krajského súdu v Bratislave, na výkon funkcie sudcu na Okresný súd Bratislava I s účinnosťou od 1. marca 2015 (uznesením č. 423 z 23. februára 2015). Menovaná sudkyňa, ktorá má od 1. februára 2014 prerušený výkon funkcie sudkyne podľa § 24 ods. 4 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, sa znovu ujala výkonu funkcie sudkyne v zmysle § 24 ods. 8 cit. zákona s účinnosťou od 1. marca 2015 do obsadenia voľného miesta sudcu výberovým konaním.
 Súdna rada Slovenskej republiky preložila JUDr. Helenu Kožíkovú, sudkyňu Okresného súdu Bratislava IV, na výkon funkcie sudcu na Okresný súd Bratislava I s účinnosťou od 1. marca 2015 (uznesením č. 424 z 23. februára 2015). Menovaná sudkyňa, ktorá má od 31. marca 2004 prerušený výkon funkcie sudkyne podľa § 24 ods. 4 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, sa znovu ujala výkonu funkcie sudkyne v zmysle § 24 ods. 8 cit. zákona s účinnosťou od 1. marca 2015 do obsadenia voľného miesta sudcu výberovým konaním.
 Znovuujatie sa výkonu funkcie sudkyne JUDr. Natália Čekanová, sudkyňa Krajského súdu v Trenčíne, ktorá má od 1. januára 2013 prerušený výkon funkcie sudkyne podľa § 24 ods. 4 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, sa znovu ujala výkonu funkcie sudkyne v zmysle § 24 ods. 8 cit. zákona s účinnosťou od 1. marca 2015 do obsadenia voľného miesta sudcu výberovým konaním.
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 24 ods. 4 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov prerušil výkon funkcie sudcu JUDr. Márii Tóthovej, sudkyni Okresného súdu Trenčín, s účinnosťou od 16. februára 2015. Znovuujatie sa výkonu funkcie sudkyne
 JUDr. Eva Vašková, sudkyňa Krajského súdu v Trenčíne, ktorá má od 1. januára 2015 prerušený výkon funkcie sudkyne podľa § 24 ods. 4 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, sa znovu ujala výkonu funkcie sudkyne v zmysle § 24 ods. 8 cit. zákona s účinnosťou od 1. februára 2015 do obsadenia voľného miesta sudcu výberovým konaním. Ukončenie znovuujatia sa výkonu funkcie sudkyne
 JUDr. Natália Čekanová, sudkyňa Krajského súdu v Trenčíne, ktorá má od 1. januára 2013 prerušený výkon funkcie sudkyne podľa § 24 ods. 4 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, a ktorá sa s účinnosťou od 1. marca 2013 v zmysle § 24 ods. 8 cit. zákona znovu ujala výkonu funkcie sudkyne, uplynutím 31. januára 2015 ukončila znovuujatie sa výkonu funkcie sudkyne.
 Mgr. Mareka Mikulčíka, sudcu Okresného súdu Prievidza, na výkon funkcie sudcu na Okresný súd Pezinok s účinnosťou od 1. februára 2015 (uznesením č. 387 z 26. januára 2015) a JUDr. Arpáda Pastoreka, sudcu Okresného súdu Levice, na výkon funkcie sudcu na Okresný súd Komárno s účinnosťou od 1. mája 2015 (uznesením č. 385 z 26. januára 2015). Dočasné pridelenie sudcu
 Súdna rada Slovenskej republiky dočasne pridelila: JUDr. Andreu Moravčíkovú, PhD., sudkyňu Krajského súdu v Trnave na výkon funkcie sudcu na Najvyšší súd Slovenskej republiky na obdobie od 1. februára 2015 do 31. januára 2016 (uznesenie č. 386 z 26. januára 2015),
 JUDr. Jozefa Zlochu, sudcu Okresného súdu Brezno na výkon funkcie sudcu na Krajský súd v Banskej Bystrici na obdobie od 1. februára 2015 do 31. júla 2015 (uznesenie č. 388 z 26. januára 2015) a
 JUDr. Gabrielu Briškovú, sudkyňu Okresného súdu Liptovský Mikuláš na výkon funkcie sudcu na Krajský súd v Trnave na obdobie od 1. júla 2015 do 31. júna 2016 (uznesenie č. 401 z 26. januára 2015). Súdna rada Slovenskej republiky uznesením č. 389 z 26. januára 2015 zmenila uznesenie Súdnej rady Slovenskej republiky č. 217 z 27. januára 2014 tak, že dočasné pridelenie JUDr. Anny Kovaľovej na Najvyšší súd Slovenskej republiky končí dňom 31. januára 2015, z dôvodu vymenovania do funkcie predsedníčky Krajského súdu v Prešove s účinnosťou od 1. februára 2015. Vzdanie sa funkcie sudcu JUDr. Helena Hausleitnerová, sudkyňa Okresného súdu Bratislava I, listom doručeným Kancelárii prezidenta Slovenskej republiky 28. januára 2015 sa vzdala funkcie sudkyne. Podľa ustanovenia § 19 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, jej funkcia sudkyne zanikla uplynutím 31. januára 2015. Prerušenie výkonu funkcie sudcu
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 24 ods. 4 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov prerušil výkon funkcie sudcu JUDr. Tatiane Biednikovej, sudkyni Krajského súdu v Trnave, s účinnosťou od 1. februára 2015. Prerušenie výkonu funkcie sudcu
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 24 ods. 4 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov prerušil výkon funkcie sudcu JUDr. Ľubošovi Jurkovičovi, sudcovi Krajského súdu v Trnave, s účinnosťou od 19. januára 2015. Personálna zmena v súdnej funkcii
 JUDr. Marek Čech, podpredseda Okresného súdu Prešov, v súvislosti s jeho vymenovaním do funkcie predsedu Okresného súdu Prešov, sa listom doručeným ministrovi spravodlivosti 30. januára 2015 vzdal výkonu funkcie podpredsedu Okresného súdu Prešov. Podľa ustanovenia § 41 k § 38 ods. 2 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov výkon funkcie podpredsedu súdu zaniká uplynutím kalendárneho mesiaca, v ktorom bolo písomné oznámenie o vzdaní sa funkcie podpredsedu súdu doručené ministrovi spravodlivosti. Na základe uvedeného jeho funkcia podpredsedu súdu zanikla uplynutím 31. januára 2015.
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 36 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval JUDr. Mareka Čecha do funkcie predsedu Okresného súdu Prešov s účinnosťou od 1. februára 2015. Vzdanie sa funkcie sudcu
 Mgr. Daniela Mamráková, sudkyňa Okresného súdu Bratislava IV, listom doručeným Kancelárii prezidenta Slovenskej republiky 7. januára 2015 sa vzdala funkcie sudkyne. Podľa ustanovenia § 19 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, jej funkcia sudkyne zanikne uplynutím 31. januára 2015. Preloženie sudcu Súdna rada Slovenskej republiky preložila Mgr. Martina Štubniaka, sudcu Okresného súdu Námestovo, na výkon funkcie sudcu na Okresný súd Zvolen s účinnosťou od 1. apríla 2015 (uznesením č. 354 z 10. novembra 2014). Personálna zmena v súdnej funkcii Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 36 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymenoval JUDr. Annu Kovaľovú do funkcie predsedníčky Krajského súdu v Prešove s účinnosťou od 1. februára 2015.
 Minister spravodlivosti Slovenskej republiky podľa ustanovenia § 40 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov na základe návrhu predsedu Krajského súdu v Nitre vymenoval JUDr. Ingrid Doležajovú do funkcie podpredsedníčky Krajského súdu v Nitre s účinnosťou od 1. januára 2015. Poznámka: Oznamy o zmenách, ktoré nadobudli účinnosť v roku 2015, avšak bolo o nich rozhodnuté ešte v roku 2014, pozri: "Oznamy o zmenách - rok 2014"
 Partof European Union
 COPYRIGHT 2011 © MINISTERSTVO SPRAVODLIVOSTI SR
 Správca obsahu: Tlačový a komunikačný referát, e-mail: tlacove@justice.sk
 Technický prevádzkovateľ: Odbor prevádzky informačných systémov a odbor implementácie projektov, e-mail: webmaster@justice.sk
 Technická podpora pre používateľov: Odbor Service Desk, e-mail: Servicedesk.MSSR@justice.sk


text:
Malohont je historický región. Relatívne krátko bol aj komitátom (pod názvom Rimavský komitát) a stolicou v Uhorsku (pod názvom Malohontská [alebo Malohontianska] stolica resp. Malohontská [alebo Malohontianska] župa).
 Charakteristika
 Územie Malohontu zodpovedalo približne severnej a strednej časti dnešného okresu Rimavská Sobota a severovýchodnej a východnej časti okresu Poltár. Celková rozloha územia ( 750 km2). V súčasnosti sa názov Malohont používa najmä v spojení s Gemerom ako Gemer-Malohont.
 Geografia
 Územie Malohontu susedilo zo severu so Zvolenskou stolicou, z východu a z juhu s Gemerskou a zo západu s Novohradskou. Malohontom pretekala rieka Rimava a v jeho západnej časti riečka Suchá.
 História
 Územie Malohontu tak isto ako aj Hont a časť Novohradu, patrili rodu Huntovcov–Poznanovcov. Feudálne kniežatstvo Hontov existovalo už v 10.storočí, ešte pred začlenením do Uhorského štátu. Východná hranica tohto Malohontského španstva (komitátu) sa tiahla po temenách vrchov od prameňov Rimavy až po Rimavskú Sobotu, kde sa stáčala na západ a smerovala k riečke Suchej a ďalej k Ipľu. Po zriadení ipeľského Novohradu územie v okolí Rimavy a Suchej zostalo od Hontu čiastočne oddelené. S Hontom bolo spojené len v lesnom pásme Slovenského rudohoria a Poľany. Ale aj toto spojenie bolo prerušené, keď v 12. stor. vzniklo Zvolenské španstvo. Vďaka silným príbuzenským vzťahom rodu Hont – Poznanovcov ktorý žili na oboch územiach Hontianskeho španstva sa zväzky neprerušili. Na prelome 12. a 13. stor. prejavil záujem o zlatonostné náleziská pri Rimave kaločský arcibiskup. Toto územie dostalo charakter imunity a tým bolo vyňaté spod Hontu. Vznikol tak samostatný súkromný útvar pod názvom Rimavský komitát (latinsky: comitatus de Rymua). Územie bolo spravované arcibiskupským úradníkom, ktorého súdna právomoc sa rovnala funkcii župana komitátu. Ostatné územie okolo Rimavy a Suchej patrilo do Hontu. V bitke s Tatármi pri rieke Slaná padol aj pán Rimavského španstva. K obnove Rimavského španstva po tatárskom vpáde, prispeli banícki kolonisti v Rimavskej Bani. Sídlom Rimavského španstva bola Rimavská Sobota.
 Na prelome 13. a 14. storočia sa v Rimavskom komitáte (španstve) objavili problémy a v roku 1334 už znovu Rimavský komitát patril k Hontianskej stolici. Od polovice 14. stor. sa v spisoch začalo uvádzať že Hont sa skladá z dvoch častí. Na západ od Novohradu bola väčšia časť, Veľký Hont a na východ od Novohradu menšia časť Malý Hont. Pre veľké rozbroje medzi Hontom a Malohontom, vzniká separatistické hnutie zemanov Malohontu, z ktorého na prelome 14.15. storočia vzniká Malohont. Prvý krát sa spomína v roku 1419. Mal istú samosprávu. V roku 1440 Malý Hont obsadili vojská Jána Jiskru z Brandýsa. Veľký Hont kontroloval Ján Huňady. A tým vznikol prvý samostatný Malý Hont. Po odchode Jána Jiskru z Uhorska sa v polovici 15. stor. Malohont vrátil do Hontianskej stolice. Malohont sa v 30 rokoch 16. stor. dostal pod vládu Jána Zápoľského a bol samostatnou stolicou. Po smrti Jána Zápoľského v roku 1540, si v roku 1542 Hont znovu pripojil Malohont, aj keď každá časť mala svojho župana a Malohont mal určitú autonómiu. Hont sa nezmieril s tým, že úplne neovláda Malohont a jeho znovu pripútanie sa završovalo v čase vpádu Osmanských Turkov. V roku 1552 Turci obsadili Veľký Hont, Novohrad, Malý Hont a Gemer. V 70. a 80 rokoch 16. stor. turecká moc v Malohonte dosiahla najväčší rozmach. V roku 1593 obsadili Uhorské vojská tureckú pevnosť na Sobôtke, pri Rimavskej Sobote a 9.11.1593 ju dobili. V roku 1596 si Jágerský paša nárokoval na Malohont ale dosiahol len vymáhanie poplatkov. Turci sa v tomto období v Malohonte usadili len v Rimavskej Sobote a jej okolí. V rokoch 16351638 sa turecké panstvo rozšírilo do polovice Malohontu. V roku 1687 skončila vláda Turkov v Malohonte.
 V zákonnom článku č. VIII. z roku 1604 sa Malohont spomína ako stolica, (Comitatus Kis - Hontensis). Tak isto aj v roku 1609 podľa článku č. LXI. (Comitatus minor Hontentis). Malohont sa v 17. stor. označoval ako okres Hontu, ale aj ako samostatná stolica. Keďže však územie Malohontu bolo od Hontu oddelené územím Novohradu, vyvolávalo to nespokojnosť tunajších zemanov, ktorí sa nemohli zúčastňovať v plnej miere na politickom živote Hontianskej stolice.
 Po roku 1683 Malohont žiadal nové územné usporiadanie Malohontu. Veľký Hont zneužíval fakt, že Malohont bol priemyselne a hospodársky vyspelejší ako Veľký Hont. V r. 1687 po sťažnosti Malohont dostal práva na samosprávu v rámci Hontu a to od roku 1688. Zemania Malohontu si mohli voliť okrem iného svojho podžupana, dvoch slúžnych a prísažných, konať kongregácie a zasadnutia týkajúce sa Malohontu, mohli byť v Malohonte. Sedria pri prerokovaní záležitostí malohontského obyvateľstva, mala tiež zasadať v Malohonte. V roku 1688 bol zvolený magistrát a územie Malohontského dištriktu bolo rozdelené na dva slúžnovské okresy. Ale Hont sa s tým nezmieril, žiadal zrušenie samosprávy Malohontu. Hontianska šľachta naďalej zneužívala Malohont vyššími daňami, dodávkami tovaru, vojakov a nerešpektovala jeho práva malohontského dištriktu. V roku 1690 Malohont prvýkrát požiadal o pripojenie k Novohradu, čo sa neuskutočnilo. Roztržky medzi Hontom a Malohontom boli čoraz väčšie. Malohontská šľachta chcela využiť postavenie Františka II. Rákociho na úplné osamostatnenie, ale bezvýsledne. Druhý pokus o spojenie s Novohradom bol v roku 1695. Znovu neúspešne. V roku 1711 po porážke povstania Františka Rákociho II. sa Malohontský diškrikt a Hontianska stolica znovu politicky priblížili. Tretí pokus o spojenie s Novohradom bol v roku 1715. Štvrtý a posledný pokus o spojenie Malohontu s Novohradom bol v roku 17281729 ale bez úspechu. Úpadok autonómie Malohontu sa po roku 1729 prehlboval.
 V roku 1710 na území Malohontu pokračuje epidémia moru. Veľa ľudí umiera. V Rimavskej Sobote je to 1149 ľudí a Tisovec sa natoľko vyľudnil, že ho v roku 1716 museli kolonizovať obyvatelia Oravy a Liptova.
 V roku 1729 krajinský snem zákonom článku č. XXIII. ustanovil, že šľachta Malohontského dištriktu má zákonné právo zvolávať zhromaždenia. O prijatých rozhodnutiach majú dodatočne upovedomiť predstavenstvo Hontu. Hlavný župan ostáva spoločný a popri ňom sú dvaja podžupani, so samostatným úradníckym aparátom. Rozpočet sa delí pomerne a jedno zo štyroch stoličných zasadnutí v niektorom ročnom období má byť v Rimavskej Sobote.
 V roku 1782 Malohont požiadal o pripojenie ku Gemeru. Toto spojenie podporovala zemepisná poloha Malohontu. Napriek tomu sa spojenie oboch celkov uskutočnilo až 15. 6. 1786 a to aj preto, že sa nenašiel spôsob ako to realizovať. Vznikla Gemersko-malohontská župa so sídlom v Rimavskej Sobote, namiesto gemerského Plešivca. Pri spojení sa rešpektovala územná integrita Malohontu, vzhľadom na geografické pomery, (hornatý reliéf, rozmiestnenie sídiel) a stáročnú tradíciu, že Malohont bol dištriktom Hontu. Malohont sa stal piatym slúžnovským okresom. Po smrti cisára Jozefa II. v marci 1790 nástupca Leopold II. vrátil Malohont do Hontu. V roku 1802 na stoličnom zhromaždení Gemera v Plešivci dňa 30.3. a dňa 14.4. v Putnoku, zástupcovia Malohontu žiadali aby ich na krajskom sneme podporili pri odlúčení od Hontu. 25.11.1802 krajský snem článkom č. IX. rozhodol o spojení Malohontu s Gemerom od 1.1.1803. Malohont sa mal stať 5-ty okres (s horným a dolným úsekom). Sídlo župy sa malo striedať v Plešivci a Rimavskej Sobote. 1. 1. 1803 sa podarilo dosiahnuť oddelenie Malohontu od Hontu a jeho spojenie s Gemerom do Gemersko-malohontskej stolice (neskôr župy). Malohont sa stal znovu piatym osobitým slúžnovským okresom a ponechali mu starší názov Malohontský dištrikt, (Districtus Kis-Hothensis). V roku 1850 bola Gemersko-malohontká župa premenovaná na Gemerskú a jej oficiálnym sídlom sa namiesto Plešivca stala Rimavská Sobota. Dňa 4.9.1870 župné zhromaždenie navrhlo za sídlo župy Plešivec, na miesto Rimavskej Soboty a Malohontský okres premenovali na Rimavskosobotský. 28.3.1883 Gemersko-Malohontská župa rozhodla o svojom sídle. 160 prítomných hlasovalo za Rimavskú Sobotu a to pretrvalo až do zániku župného zriadenia na Slovensku r. 1922.
 Malohont je spojený aj s Jurajom Jánošíkom. Počas jednej Jánošíkovej návštevy v roku 1712 v malohontskom Klenovci u Tomáša Uhorčíka alias (Martina Mravca), ktorý tam žil, zatkli Jánošíka a Uhorčíka a väznili ich v kaštieli v obci Hrachovo a to po tom, čo prepadli banskobystrických kupcov na území Malohontskej stolice. Z obvinenia a väzenia im pomohol Malohotský podžupan Pavol Láni, (podžupanom bol v rokoch 17111714). Cez zimu na prelome rokov 17121713 sa Jánošík ukrýval v Klenovci, potom na Kysuciach a znovu v Malohonte v Kokave u Uhorčíka. Po prepade Schardonky pri Východnej, liptovská sedria vyslala do Malohontu Emericha Kubínyiho na zlapanie Jánošíka. Jánošíka a Uhorčíka chytilo 2530 drábov, a hneď ich z Malohontu odviedli na Liptov a uväznili v Palúdzke pri Liptovskom Mikuláši, kde ich odsúdili.
 Z geografického hľadiska sa asi jedna tretina Malohontu rozkladala v západnej časti Rimavskej a východnej časti Lučenskej kotliny. Ostatné dve tretiny malohontského územia spadali do juhozápadného pásma Slovenského rudohoria. Hranica Malohontu sa tiahla severným smerom od dediny Zacharovce, () po hrebeni pahorkatiny cez vrch Veľký vrch (Juhoslovenská kotlina) (), ďalej na Čierťaž (), Tŕstie () až do oblasti Fabovej hole (). Odtiaľ sa stáčala na západ ku Klenovskému Vepru () a cez Železnú bránu (), Sedmák () až k dedinám Drábsko () a Lom nad Rimavicou (). Tu sa lámala južným smerom a po horskom hrebeni postupovala na vrch Jasenina (), ďalej juhovýchodne k vrchu Dubovo () a cez Ceriny () schádzala k dedine Vaľkovo (). Odtiaľ išla k Maštinskému potoku a popri ňom až k jeho ústiu do riečky Suchej. Potom cez vrch Danša () obchádzala gemerskú dedinu Husiná a smerovala k samote Ľukava (v období 1981 - 2010 aj Ľukva) a potoku Ľukava (v období 1976 - 2010 aj Ľukva). Popri Ľukave viedla ďalej k dnešnej Opátskej pustatine (Opátik) a poza gemerskú dedinu Dúžava k malohontskej osade Kurinec (dnes sú súčasťou Rimavskej Soboty). Od Kurinca po južnej hranici mesta Rimavská Sobota () sa dostala do východiskového bodu pri Zacharovciach. Severná a západná hranica okresu Rimavská Sobota, je približne totožná z hranicou Malohontu. Z malohontských sídlisk mali najvýchodnejšie položený chotár Zacharovce, Horné Zahorany a Kraskovo. Na juhu to boli Rimavská Sobota, Kurinec, Ľukava (dnes na území obce Husiná, región Gemer) a Dolné Zahorany. Na západnom okraji Malohontu ležali Ožďany, Hrnčiarske Zalužany, ( Maštinec a Pondelok, spolu s Veľkou Suchou tvoria Hrnčiarsku Ves), Vaľkovo (dnes súčasť Českého Brezova, región Novohrad). Severozápadný výbežok malohontského územia tvoril pôvodne veľký chotár Kokavy nad Rimavicou, na ktorom neskôr vznikli obce Ďubákovo, Šoltýska, Utekáč, Lom nad Rimavicou a Drábsko. V severnej časti Malohontu sa rozprestieral veľký chotár Klenovca a Tisovca. Najväčším centrom nielen južného Malohontu, ale aj celého Malohontu je Rimavská Sobota. Najväčším centrom severného Malohontu je mesto Hnúšťa. Do Malohontu patria aj obce Kokava nad Rimavicou, Utekáč, Ďubákovo, Šoltýska a Vaľkovo (dnes časť obce České Brezovo, región Novohrad), ako aj časť Sušianskej doliny severne od Oždian, ktoré patria do okresu Poltár, a obce Drábsko a Lom nad Rimavicou, ktoré patria do okresu Brezno. Obce okresu Rimavská Sobota, južne od mesta Rimavská Sobota patria do regiónu Gemer. Ako aj obce okresu Rimavská Sobota, východne od Rimavskej Soboty, Zacharoviec, Horných Zahorian a Kraskova, ale tie sa už väčšinou hlásia k Malohontu.
 Podžupani zvolení v Malohonte: 1688 – Žigmund Jánoki, 1689 – Štefan Kubíni, 16911696 – Volfgang Jánoki, 16971702 – Andrej Török.
 Mestá a obce Malohontu
 Okres Brezno
 Obce: DrábskoLom nad Rimavicou
 Okres Poltár
 Obce: České Brezovo (len k.ú. Vaľkovo)ĎubákovoHrnčiarska VesHrnčiarske ZalužanyKokava nad RimavicouSelceSušanyŠoltýskaUtekáč
 Okres Rimavská Sobota
 Mestá: HnúšťaRimavská SobotaTisovec
 Obce: ČerenčanyHorné ZahoranyHrachovoHusiná (len okolie samoty - miestnej časti Ľukava)
 KlenovecKocihaKraskovoKružnoLehota nad RimavicouLukovištiaNižný SkálnikOžďanyRimavská BaňaRimavské BrezovoRimavské ZalužanyVeľké TeriakovceVyšný SkálnikZacharovce
 Referencie
 Externé odkazy
 MAS Malohont, miestna akčná skupina
 Malohont, stránka venovaná krásam a turistickým atrakciám regiónu
 Regióny na Slovensku
 Župy v Uhorsku


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 28.5.2016
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 141/18
 AANVULLEND PROTOCOL
 bij de Overeenkomst tussen de Europese Economische Gemeenschap en de Republiek IJsland
 DE EUROPESE UNIE,
 en
 IJSLAND
 GEZIEN de Overeenkomst tussen de Europese Economische Gemeenschap en de Republiek IJsland, die op 22 juli 1972 is ondertekend, en de bestaande regelingen voor de handel in vis en visserijproducten die IJsland en de Gemeenschap zijn overeengekomen,
 GEZIEN het Aanvullend Protocol bij de Overeenkomst tussen de Europese Economische Gemeenschap en IJsland tot vaststelling van bijzondere bepalingen betreffende de invoer in de Europese Unie van bepaalde vis en visserijproducten voor de periode 2009-2014, en met name artikel 1,
 GEZIEN het Aanvullend Protocol bij de Overeenkomst tussen de Europese Economische Gemeenschap en IJsland naar aanleiding van de toetreding van de Republiek Kroatië tot de Europese Unie, en met name artikel 2,
 HEBBEN BESLOTEN DIT PROTOCOL TE SLUITEN:
 Artikel 1
 1. De bijzondere bepalingen inzake de invoer in de Europese Unie van bepaalde vis en visserijproducten van oorsprong uit IJsland zijn opgenomen in dit protocol en de bijlage bij dit protocol. De jaarlijkse rechtenvrije tariefcontingenten zijn vermeld in de bijlage bij dit protocol. Deze tariefcontingenten zijn van toepassing vanaf de dag waarop de voorlopige toepassing van dit protocol van start gaat, overeenkomstig de procedures van artikel 4, lid 3, tot en met 30 april 2021.
 2. Aan het einde van deze periode gaan de overeenkomstsluitende partijen na of het noodzakelijk is de bijzondere, in lid 1 bedoelde bepalingen te handhaven en herzien zij zo nodig de omvang van de contingenten waarbij alle relevante belangen in aanmerking worden genomen.
 Artikel 2
 1. De tariefcontingenten worden geopend op de dag waarop de voorlopige toepassing van dit protocol van start gaat, overeenkomstig de procedures van artikel 4, lid 3.
 2. De hoeveelheden van de tariefcontingenten zijn vermeld in de bijlage bij dit protocol. De eerste tariefcontingenten zijn van toepassing vanaf de dag waarop de voorlopige toepassing van dit protocol van start gaat tot en met 30 april 2017. Vanaf 1 mei 2017 tot het einde van de in artikel 1 van dit protocol bedoelde periode worden daaropvolgende tariefcontingenten jaarlijks toegewezen vanaf 1 mei tot en met 30 april.
 3. De tariefcontingenten die betrekking hebben op de periode van 1 mei 2014 tot de voorlopige toepassing van dit protocol, worden evenredig toegewezen en beschikbaar gesteld voor de rest van de in artikel 1 van dit protocol bedoelde periode.
 Artikel 3
 Op de in de bijlage bij dit protocol vermelde tariefcontingenten zijn de oorsprongsregels van toepassing die zijn opgenomen in Protocol 3 bij de Overeenkomst tussen de Europese Economische Gemeenschap en IJsland, die op 22 juli 1972 is ondertekend.
 Artikel 4
 1. Dit protocol wordt door de partijen bekrachtigd of goedgekeurd volgens hun eigen procedures. De akten van bekrachtiging of goedkeuring worden neergelegd bij het secretariaat-generaal van de Raad van de Europese Unie.
 2. Dit protocol treedt in werking op de eerste dag van de tweede maand volgende op de datum waarop de laatste akte van bekrachtiging of goedkeuring is neergelegd.
 3. In afwachting van de voltooiing van de procedures bedoeld in de leden 1 en 2, wordt dit protocol op voorlopige basis toegepast vanaf de eerste dag van de derde maand volgend op de neerlegging van de laatste kennisgeving.
 Artikel 5
 Dit protocol, opgesteld in één exemplaar in de Bulgaarse, de Deense, de Duitse, de Engelse, de Estse, de Finse, de Franse, de Griekse, de Hongaarse, de Italiaanse, de Kroatische, de Letse, de Litouwse, de Maltese, de Nederlandse, de Poolse, de Portugese, de Roemeense, de Sloveense, de Slowaakse, de Spaanse, de Tsjechische, de Zweedse en de IJslandse taal, zijnde alle teksten gelijkelijk authentiek, wordt neergelegd bij het secretariaat-generaal van de Raad van de Europese Unie, dat een voor eensluidend gewaarmerkt afschrift ervan doet toekomen aan elk van de partijen.
 Съставено в Брюксел на трети май през две хиляди и шестнадесета година.
 Hecho en Bruselas, el tres de mayo de dos mil dieciséis.
 V Bruselu dne třetího května dva tisíce šestnáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den tredje maj to tusind og seksten.
 Geschehen zu Brüssel am dritten Mai zweitausendsechzehn.
 Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta maikuu kolmandal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τρεις Μαΐου δύο χιλιάδες δεκαέξι.
 Done at Brussels on the third day of May in the year two thousand and sixteen.
 Fait à Bruxelles, le trois mai deux mille seize.
 Sastavljeno u Bruxellesu trećeg svibnja godine dvije tisuće šesnaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì tre maggio duemilasedici.
 Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada trešajā maijā.
 Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų gegužės trečią dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év május havának harmadik napján.
 Magħmul fi Brussell, fit-tielet jum ta' Mejju fis-sena elfejn u sittax.
 Gedaan te Brussel, drie mei tweeduizend zestien.
 Sporządzono w Brukseli dnia trzeciego maja roku dwa tysiące szesnastego.
 Feito em Bruxelas, em três de maio de dois mil e dezasseis.
 Întocmit la Bruxelles la trei mai două mii șaisprezece.
 V Bruseli tretieho mája dvetisícšestnásť.
 V Bruslju, dne tretjega maja leta dva tisoč šestnajst.
 Tehty Brysselissä kolmantena päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.
 Som skedde i Bryssel den tredje maj år tjugohundrasexton.
 Gjört í Brussel þriðja dag maímánaðar árið tvö þúsund og sextán.
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 Fyrir Ísland
 BIJLAGE
 BIJZONDERE BEPALINGEN BEDOELD IN ARTIKEL 1 VAN HET PROTOCOL
 De Europese Unie opent de volgende jaarlijkse rechtenvrije tariefcontingenten voor producten van oorsprong uit IJsland, in aanvulling op de reeds bestaande permanente rechtenvrije tariefcontingenten:
 GN-code
 Omschrijving
 Omvang van het jaarlijks tariefcontingent (1 mei t/m 30 april) in nettogewicht, tenzij anders aangegeven (*)
 0303 51 00
 Haring (Clupea harengus en Clupea pallasii), bevroren, met uitzondering van levers, hom en kuit (1)
 950 ton
 0306 15 90
 Langoestines (Nephrops norvegicus), bevroren
 1 000 ton
 0304 49 50
 Filets van Noorse schelvis (Sebastes spp.), vers of gekoeld
 2 000 ton
 1604 20 90
 Andere visbereidingen
 2 500 ton
 (1) Het tariefcontingent is niet van toepassing op goederen die van 15 februari tot en met 15 juni voor het vrije verkeer worden aangegeven.
 (*) Hoeveelheden worden opgeteld overeenkomstig artikel 2, lid 3, van het aanvullend protocol.


text:
Veliki Grđevac je općina u Republici Hrvatskoj, u sastavu Bjelovarsko-bilogorske županije.
 Zemljopis
 Područje današnje Općine Veliki Grđevac nastalo je tijekom Domovinskog rata izdvajanjem iz bivše općine Grubišno Polje.
 Grđevački kraj proteže se od jugozapadnih obronaka Bilogore, preko rijeke Česme prema krajnjim sjevernim padinama Moslavačkog gorja.
 Kraj oko Velikog Grđevca obilježavaju vlažne livade pod bilogorskim bregovima.
 Općinska naselja
 11 naselja: Cremušina, Donja Kovačica, Dražica, Gornja Kovačica, Mala Pisanica, Mali Grđevac, Pavlovac, Sibenik, Topolovica, Veliki Grđevac i Zrinska.
 Stanovništvo
 Po popisu iz 2001. godine, općina Veliki Grđevac je imala 3.313 stanovnika te 1.157 obiteljskih kućanstava.
 Područje općine nastanjuju uglavnom Hrvati s 80,41%. Od manjina, zastupljeni su Srbi s 8,06%, Česi s 4,77% i Mađari s 2,51%. Ostale nacionalne manjine zastupljene su s manje od 1%.
 Naselje Veliki Grđevac
 2001. – 1.358
 1991. – 1.525 (Hrvati - 1.055, Srbi - 260, Jugoslaveni - 51, ostali - 159)
 1981. – 1.639 (Hrvati - 917, Srbi - 293, Jugoslaveni - 254, ostali - 175)
 1971. – 1.849 (Hrvati - 1.221, Srbi - 379, Jugoslaveni - 22, ostali - 227)
 Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 1.358 stanovnika te 471 obiteljskih kućanstava.
 Povijest
 Srednjovjekovna hrvatska država u svojim podjelama na županije u svom kontinentalnom (tada "slavonskom" ili "panonskom") dijelu, među ostalima, dala je organizirati i grđevačku županiju čije se središte nalazilo u kastrumu nedaleko današnje grđevačke osnovne škole.
 Iako sama županija nije postojala dovoljno dugo da bi povijesti dala značajne velmože ili, pak, vojskovođe, njeni su župani odigrali značajnu ulogu u sprječavanju turskih napredovanja prema zapadu.
 U Velikom Grđevcu došlo je do Grđevačke bune seljaka 2. rujna 1920. godine pod vodstvom seljačkog vođe i zastupnika u Narodnoj skupštini Jure Valečića. Seljaci su se pobunili zbog visokih poreza, novih nameta i zabrane sadnje duhana i pečenja rakije za vrijeme Kraljevine SHS. Slične pobune dogodile su se i u Novoj Rači i Velikom Trojstvu. Godine 2010. u Velikom Grđevcu, otkrivena je spomen-ploča u spomen na ove događaje i objavljena knjiga: "Grđevačka buna i Juro Valečić" autora Vjenceslava Herouta.
 Poznate osobe
 Mato Lovrak, hrvatski književnik
 s. Bernadeta Banja, blaženica Katoličke Crkve
 Dragutin Knežić, general
 Zvonimir Majdak, hrvatski književnik (rođen u Zrinskoj)
 Ivan Budak, hrvatski iseljenički književnik i kulturni djelatnik
 Željko Pavičić, hrvatski skladatelj, tekstopisac i pjesnik (proveo djetinjstvo u V. Grđevcu)
 Kultura
 U Velikom Grđevcu se održava kulturna manifestacija Lovrakovi dani kulture.
 Napomena
 Izvori
 CD rom: "Naselja i stanovništvo RH od 1857-2001. godine", Izdanje Državnog zavoda za statistiku Republike Hrvatske, Zagreb, 2005.
 Vanjske poveznice
 Službene stranice općine Veliki Grđevac
 Osnovna škola Mate Lovraka Veliki Grđevac
 Općine u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji


text:
Niitsu (新津市 -shi) foi uma cidade japonesa localizada na província de Niigata.
 Em 2003 a cidade tinha uma população estimada em 66 058 habitantes e uma densidade populacional de 843,87 h/km2. Tinha uma área total de 78,28 km2.
 Recebeu o estatuto de cidade a 1 de Janeiro de 1951.
 Em 21 de Março de 2005 foi decretada a fusão da cidade de Niitsu com a cidade de Niigata (capital provincial).
 Ligações externas
 Site oficial em japonês
 Antigas cidades do Japão


text:
 Avis juridique important
 |
 21999D0722(07)
 ETA:n sekakomitean päätös N:o 88/98, tehty 25 päivänä syyskuuta 1998, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta
 Virallinen lehti nro L 189 , 22/07/1999 s. 0061 - 0061
 ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖSN:o 88/98,tehty 25 päivänä syyskuuta 1998,ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisestaETA:N SEKAKOMITEA, jokaottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on tarkistettuna mainitun sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä "sopimus", ja erityisesti sen 98 artiklan,sekä katsoo, ettäsopimuksen liite II on muutettu 31 päivänä heinäkuuta 1998 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 72/98(1), jakasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteestä VI 22 päivänä syyskuuta 1997 annettu neuvoston direktiivi 97/57/EY(2) olisi otettava osaksi sopimusta,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaLisätään sopimuksen liitteessä II olevan XV luvun 12a kohtaan (neuvoston direktiivi 91/414/ETY) luetelmakohta seuraavasti: "- 397 L 0057: neuvoston direktiivi 97/57/EY, annettu 22 päivänä syyskuuta 1997 (EYVL L 265, 27.9.1997, s. 87)."2 artiklaDirektiivin 97/57/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka on liitetty tämän päätöksen kielitoisintoihin, ovat todistusvoimaisia.3 artiklaTämä päätös tulee voimaan 26 päivänä syyskuuta 1998, jos sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle.4 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.Tehty Brysselissä 25 päivänä syyskuuta 1998.ETA:n sekakomitean puolestaN. v. LIECHTENSTEINPuheenjohtaja(1) EYVL L 172, 8.7.1999, s. 51.(2) EYVL L 265, 27.9.1997, s. 87.


type: caselaw

text:
 9.5.2008
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 116/6
 Sodba Sodišča (tretji senat) z dne 13. marca 2008 (predlog za sprejetje predhodne odločbe Raad van State – Nizozemska) – Vereniging Nationaal Overlegorgaan Sociale Werkvoorziening (C-383/06), Gemeente Rotterdam (C-384/06) proti Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid in Sociaal Economische Samenwerking West-Brabant (C-385/06) proti Algemene Directie voor de Arbeidsvoorziening
 (Združene zadeve od C-383/06 do C-385/06) (1)
 (Strukturni skladi - Člen 23(1) Uredbe (EGS) št. 4253/88 - Ukinitev in vračilo finančne pomoči Skupnosti - Člen 249 ES - Varstvo upravičenega pričakovanja in pravne varnosti)
 (2008/C 116/10)
 Jezik postopka: nizozemščina
 Predložitveno sodišče
 Raad van State
 Stranke v postopku v glavni stvari
 Tožeče stranke: Vereniging Nationaal Overlegorgaan Sociale Werkvoorziening (C-383/06), Gemeente Rotterdam (C-384/06), Sociaal Economische Samenwerking West-Brabant (C-385/06)
 Toženi stranki: Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid, Algemene Directie voor de Arbeidsvoorziening
 Predmet
 Predlog za sprejetje predhodne odločbe – Raad van State, Nizozemska – Razlaga člena 23(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 4253/88 z dne 19. decembra 1988 o določbah za izvajanje Uredbe (EGS) št. 2052/88 glede koordinacije dejavnosti različnih strukturnih skladov med seboj in Evropsko investicijsko banko ter drugimi finančnimi instrumenti – Ukinitev in vračilo finančne pomoči Skupnosti – Člena 10 in 249 ES – Uporaba splošnih načel prava Skupnosti.
 Izrek
 1)
 Člen 23(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 4253/88 z dne 19. decembra 1988 o določbah za izvajanje Uredbe št. 2052/88 glede usklajevanja dejavnosti različnih strukturnih skladov med seboj in z dejavnostmi Evropske investicijske banke ter drugih obstoječih finančnih instrumentov, kot je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EGS) št. 2082/93 z dne 20. julija 1993, države članice obvezuje, da zahtevajo vračilo sredstev, izgubljenih zaradi zlorabe ali malomarnosti, ne da bi bila za to potrebna pravna podlaga v nacionalnem pravu.
 2)
 Vračila sredstev, izgubljenih zaradi zlorabe ali malomarnosti, se morajo izvajati na podlagi člena 23(1) Uredbe št. 4253/88, kot je bila spremenjena z Uredbo št. 2082/93, in določb nacionalnega prava, pod pogojem, da uporaba tega prava ne ovira uporabe in učinkovitosti prava Skupnosti in da dejansko ne onemogoča vračila zneskov, izplačanih brez pravne podlage. Nacionalno sodišče mora zagotoviti, da se pravo Skupnosti uporablja v celoti, s tem da po potrebi prezre ali ustrezno razlaga nacionalno pravilo, kot je splošni zakon o upravi (Algemene wet bestuursrecht), ki to preprečuje. Nacionalno sodišče lahko pri presojanju ravnanja upravičencev do izgubljenih sredstev in uprave uporabi skupnostni načeli pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj, če pri tem v celoti upošteva interes Evropske skupnosti. Dejstvo, da je upravičenec do sredstev oseba javnega prava, pri tem ni pomembno.
 (1) UL C 310, 16.12.2006.