text:
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 202/230
 PÖYTÄKIRJA (N:o 4)
 EUROOPAN KESKUSPANKKIJÄRJESTELMÄN JA EUROOPAN KESKUSPANKIN PERUSSÄÄNNÖSTÄ
 KORKEAT SOPIMUSPUOLET, jotka
 HALUAVAT vahvistaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 129 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön,
 OVAT SOPINEET seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen:
 I LUKU
 EUROOPAN KESKUSPANKKIJÄRJESTELMÄ
 1 artikla
 Euroopan keskuspankkijärjestelmä
 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 282 artiklan 1 kohdan mukaisesti Euroopan keskuspankki (EKP) ja kansalliset keskuspankit muodostavat Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ). EKP ja niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, joiden rahayksikkö on euro, muodostavat eurojärjestelmän.
 EKPJ ja EKP hoitavat tehtäviään ja harjoittavat toimintaansa perussopimusten ja tämän perussäännön määräysten mukaisesti.
 II LUKU
 EKPJ:N TAVOITTEET JA TEHTÄVÄT
 2 artikla
 Tavoitteet
 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 1 kohdan ja 282 artiklan 2 kohdan mukaisesti EKPJ:n ensisijaisena tavoitteena on pitää yllä hintatason vakautta. EKPJ tukee yleistä talouspolitiikkaa unionissa myötävaikuttaakseen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa määriteltyjen unionin tavoitteiden saavuttamiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta hintatason vakauden tavoitteen toteuttamista. EKPJ toimii vapaaseen kilpailuun perustuvan avoimen markkinatalouden periaatteen mukaisesti, edistämällä voimavarojen tehokasta kohdentamista ja noudattaen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 119 artiklassa määrättyjä periaatteita.
 3 artikla
 Tehtävät
 3.1 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 2 kohdan mukaisesti EKPJ:n perustehtäviä ovat:
 —
 unionin rahapolitiikan määritteleminen ja toteuttaminen;
 —
 valuuttamarkkinatoimien suorittaminen mainitun sopimuksen 219 artiklan mukaisesti;
 —
 jäsenvaltioiden virallisten valuuttavarantojen hallussapito ja hoito;
 —
 maksujärjestelmien moitteettoman toiminnan edistäminen.
 3.2 Mainitun sopimuksen 127 artiklan 3 kohdan mukaisesti 3.1 artiklan kolmas luetelmakohta ei rajoita jäsenvaltioiden hallitusten mahdollisuutta pitää hallussaan ja hoitaa valuuttamääräisiä käyttövaroja.
 3.3 Mainitun sopimuksen 127 artiklan 5 kohdan mukaisesti EKPJ myötävaikuttaa luottolaitosten toiminnan vakauden valvontaan ja rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän toimivaltaisten viranomaisten politiikan moitteettomaan harjoittamiseen.
 4 artikla
 Neuvoa-antava toiminta
 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 127 artiklan 4 kohdan mukaisesti:
 a)
 EKP:a kuullaan:
 —
 ehdotuksista unionin säädöksiksi EKP:n toimivaltaan kuuluvilla aloilla;
 —
 suunnitelmista lainsäädännöksi EKP:n toimivaltaan kuuluvilla aloilla, mutta niissä rajoissa ja sellaisin ehdoin, jotka neuvosto vahvistaa 41 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen; tällöin EKP:a kuulevat kansalliset viranomaiset;
 b)
 EKP voi toimivaltaansa kuuluvilla aloilla antaa lausuntoja unionin toimielimille, elimille ja laitoksille sekä kansallisille viranomaisille.
 5 artikla
 Tilastotietojen kerääminen
 5.1 EKPJ:n tehtävistä huolehtiakseen EKP kerää kansallisten keskuspankkien avustuksella tarvittavat tilastotiedot joko toimivaltaisilta kansallisilta viranomaisilta tai suoraan taloudellisilta toimijoilta. Tätä varten se toimii yhteistyössä unionin toimielinten ja laitosten kanssa sekä jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja kansainvälisten järjestöjen kanssa.
 5.2 Kansalliset keskuspankit hoitavat, siinä määrin kuin mahdollista, 5.1 artiklassa kuvattuja tehtäviä.
 5.3 EKP:n tehtävänä on tarvittaessa edistää tilastotietojen keräämistä, laatimista ja jakamista koskevien sääntöjen ja niiden käytäntöjen yhdenmukaistamista sen toimivaltaan kuuluvilla aloilla.
 5.4 Neuvosto vahvistaa 41 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen, ketkä luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt ovat velvollisia antamaan tietoja, luottamuksellisuutta koskevat määräykset sekä täytäntöönpanoa ja seuraamuksia koskevat aiheelliset määräykset.
 6 artikla
 Kansainvälinen yhteistyö
 6.1 EKP päättää, miten EKPJ on edustettuna EKPJ:lle uskottuja tehtäviä koskevassa kansainvälisessä yhteistyössä.
 6.2 EKP ja sen suostumuksella myös kansalliset keskuspankit voivat osallistua kansainvälisten rahalaitosten toimintaan.
 6.3 Mitä 6.1 ja 6.2 artiklassa määrätään, ei rajoita Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 138 artiklan soveltamista.
 III LUKU
 EKPJ:N ORGANISAATIO
 7 artikla
 Riippumattomuus
 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 130 artiklan mukaisesti EKP tai kansallinen keskuspankki taikka EKP:n tai kansallisen keskuspankin päätöksentekoelimen jäsen ei käyttäessään perussopimuksilla ja tällä perussäännöllä annettuja valtuuksiaan ja suorittaessaan niillä annettuja tehtäviään ja velvollisuuksiaan pyydä eikä ota ohjeita unionin toimielimiltä, elimiltä tai laitoksilta, jäsenvaltioiden hallituksilta eikä miltään muultakaan taholta. Unionin toimielimet, elimet ja laitokset sekä jäsenvaltioiden hallitukset sitoutuvat kunnioittamaan tätä periaatetta ja pidättymään yrityksistä vaikuttaa EKP:n tai kansallisten keskuspankkien päätöksentekoelinten jäseniin heidän suorittaessaan tehtäviään.
 8 artikla
 Yleinen periaate
 EKPJ:ää johtavat EKP:n päätöksentekoelimet.
 9 artikla
 Euroopan keskuspankki
 9.1 EKP:lla, joka Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 282 artiklan 3 kohdan mukaisesti on oikeushenkilö, on kaikissa jäsenvaltioissa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus; EKP voi erityisesti hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.
 9.2 EKP huolehtii, että EKPJ:lle mainitun sopimuksen 127 artiklan 2, 3 ja 5 kohdan nojalla uskotut tehtävät suoritetaan joko osana sen omaa toimintaa tämän perussäännön mukaisesti tai että kansalliset keskuspankit suorittavat ne 12.1 ja 14 artiklan mukaisesti.
 9.3 Mainitun sopimuksen 129 artiklan 1 kohdan mukaisesti EKP:n päätöksentekoelimet ovat EKP:n neuvosto ja johtokunta.
 10 artikla
 EKP:n neuvosto
 10.1 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 283 artiklan 1 kohdan mukaisesti EKP:n neuvoston muodostavat EKP:n johtokunnan jäsenet sekä niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien pääjohtajat, joiden rahayksikkö on euro.
 10.2 Kullakin EKP:n neuvoston jäsenellä on yksi ääni. Siitä päivästä alkaen, jona EKP:n neuvoston jäsenten lukumäärä ylittää 21, kullakin johtokunnan jäsenellä on yksi ääni ja äänioikeutettujen kansallisten keskuspankkien pääjohtajien lukumäärä on 15. Viimeksi mainitut 15 äänioikeutta jaetaan ja ne kiertävät seuraavalla tavalla:
 —
 Siitä päivästä alkaen, jona kansallisten keskuspankkien pääjohtajien lukumäärä ylittää 15, siihen saakka, kunnes lukumäärä on 22, kansallisten keskuspankkien pääjohtajat jaetaan kahteen ryhmään sillä perusteella, millä sijalla heidän keskuspankkejaan vastaava jäsenvaltio on järjestyksessä, joka määräytyy sen mukaan, miten suuri osuus kullakin jäsenvaltiolla on niiden jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkö on euro, yhteenlasketusta bruttokansantuotteesta markkinahinnoin ja rahalaitosten yhteenlasketun taseen kokonaisvaroista. Osuuksille yhteenlasketusta bruttokansantuotteesta markkinahinnoin annetaan paino 5/6, ja osuuksille rahalaitosten yhteenlasketun taseen kokonaisvaroista annetaan paino 1/6. Ensimmäinen ryhmä koostuu viidestä kansallisen keskuspankin pääjohtajasta ja toinen ryhmä jäljelle jäävistä kansallisten keskuspankkien pääjohtajista. Ensimmäiseen ryhmään kuuluvilla kansallisten keskuspankkien pääjohtajilla on oltava äänioikeus vähintään yhtä usein kuin toiseen ryhmään kuuluvilla kansallisten keskuspankkien pääjohtajilla. Jollei edellisestä virkkeestä muuta johdu, ensimmäiselle ryhmälle osoitetaan neljä äänioikeutta ja toiselle ryhmälle yksitoista äänioikeutta.
 —
 Siitä päivästä alkaen, jona kansallisten keskuspankkien pääjohtajien lukumääräksi tulee vähintään 22, kansallisten keskuspankkien pääjohtajat jaetaan kolmeen ryhmään edellä esitettyjen arviointiperusteiden mukaan määräytyvän järjestyksen mukaisesti. Ensimmäinen ryhmä koostuu viidestä kansallisen keskuspankin pääjohtajasta, ja ryhmälle osoitetaan neljä äänioikeutta. Toiseen ryhmään kuuluu puolet kansallisten keskuspankkien pääjohtajien kokonaismäärästä, missä yhteydessä mahdollinen murtoluku pyöristetään ylöspäin lähimpään kokonaislukuun, ja ryhmälle osoitetaan kahdeksan äänioikeutta. Kolmas ryhmä koostuu jäljelle jäävistä kansallisten keskuspankkien pääjohtajista, ja ryhmälle osoitetaan kolme äänioikeutta.
 —
 Kullakin kansallisen keskuspankin pääjohtajalla on kunkin ryhmän sisällä äänioikeus yhtä pitkän ajan.
 —
 Osuuksien laskemiseen yhteenlasketusta bruttokansantuotteesta markkinahinnoin sovelletaan 29.2 artiklaa. Rahalaitosten yhteenlasketun taseen kokonaisvarat lasketaan Euroopan unionissa laskentahetkellä sovellettavien tilastointimenetelmien mukaisesti.
 —
 Ryhmien kokoa ja/tai koostumusta mukautetaan edellä mainittuja periaatteita noudattaen aina kun yhteenlaskettua bruttokansantuotetta markkinahinnoin tarkistetaan perussäännön 29.3 artiklan mukaisesti tai kun kansallisten keskuspankkien pääjohtajien lukumäärä kasvaa.
 —
 EKP:n neuvosto, joka tekee päätöksensä kahden kolmasosan enemmistöllä kaikista sekä äänioikeutetuista että vailla äänioikeutta olevista jäsenistään, toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet edellä esitettyjen periaatteiden täytäntöönpanemiseksi ja voi päättää lykätä vuorottelujärjestelmän aloittamisen siihen päivään, jona kansallisten keskuspankkien pääjohtajien lukumäärä ylittää 18.
 Äänioikeutta käytetään henkilökohtaisesti. Poiketen tästä säännöstä 12.3 artiklassa tarkoitetussa työjärjestyksessä voidaan määrätä, että EKP:n neuvoston jäsenet voivat äänestää teleneuvottelussa. Työjärjestyksessä määrätään myös, että EKP:n neuvoston jäsen, joka on pidemmän aikaa estynyt osallistumasta EKP:n neuvoston kokouksiin, voi nimetä varajäsenen EKP:n neuvoston jäseneksi.
 Edellisten kohtien säännöksillä ei rajoiteta kaikilla EKP:n neuvoston äänioikeutetuilla ja vailla äänioikeutta olevilla jäsenillä 10.3, 40.2 ja 40.3 artiklan nojalla olevia äänioikeuksia.
 Jollei tässä perussäännössä toisin määrätä, EKP:n neuvoston päätökset tehdään äänioikeutettujen jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä. Jos äänet menevät tasan, puheenjohtajan ääni ratkaisee.
 EKP:n neuvosto on päätösvaltainen, kun kaksi kolmasosaa sen äänioikeutetuista jäsenistä on läsnä. Jos EKP:n neuvosto ei ole päätösvaltainen, puheenjohtaja voi kutsua koolle ylimääräisen kokouksen, jossa vähimmäisjäsenmäärä ei ole päätösvaltaisuuden edellytyksenä.
 10.3 Kaikkien 28, 29, 30, 32 ja 33 artiklan nojalla tehtävien päätösten edellytyksenä olevat EKP:n neuvoston jäsenten äänet painotetaan sen mukaan, miten suuri osuus kansallisella keskuspankilla on EKP:n merkitystä pääomasta. Johtokunnan jäsenten äänet painotetaan nollaksi. Määräenemmistöä edellyttävä päätös tehdään, jos sen puolesta annetut äänet edustavat vähintään kahta kolmasosaa EKP:n merkitystä pääomasta ja vähintään puolta osakkaista. Jos kansallisen keskuspankin pääjohtaja on estynyt osallistumasta kokoukseen, hän voi nimetä varajäsenen käyttämään painotettua ääntään.
 10.4 Kokoukset ovat luottamuksellisia. EKP:n neuvosto voi päättää julkistaa, mihin se on käsittelyssään päätynyt.
 10.5 EKP:n neuvosto kokoontuu vähintään kymmenen kertaa vuodessa.
 11 artikla
 Johtokunta
 11.1 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 283 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti johtokunnan muodostavat puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja neljä muuta jäsentä.
 Jäsenet hoitavat tehtäväänsä päätoimisesti. Jäsen ei saa harjoittaa muuta palkallista tai palkatonta ammattitoimintaa, ellei EKP:n neuvosto ole poikkeuksellisesti myöntänyt hänelle tähän lupaa.
 11.2 Mainitun sopimuksen 283 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti Eurooppa-neuvosto nimittää johtokunnan puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja muut jäsenet määräenemmistöllä neuvoston suosituksesta henkilöistä, joilla on arvostettu asema ja ammattikokemus rahatalouden tai pankkitoiminnan alalla; neuvosto antaa suosituksensa Euroopan parlamenttia ja EKP:n neuvostoa kuultuaan.
 Heidän toimikautensa on kahdeksan vuotta, eikä heitä voida nimittää uudeksi toimikaudeksi.
 Johtokunnan jäsenenä voi olla vain jäsenvaltion kansalainen.
 11.3 Johtokunnan jäsenten palvelussuhteen ehdoista ja erityisesti heidän palkastaan, eläkkeestään ja muista sosiaaliturvaetuuksistaan sovitaan EKP:n kanssa tehtävässä sopimuksessa, ja ne vahvistaa EKP:n neuvosto kolmesta EKP:n neuvoston ja kolmesta neuvoston nimeämästä jäsenestä koostuvan komitean ehdotuksesta. Johtokunnan jäsenillä ei ole äänioikeutta tässä kohdassa tarkoitetuissa kysymyksissä.
 11.4 Jos johtokunnan jäsen ei enää täytä niitä vaatimuksia, joita hänen tehtävänsä edellyttävät, tai hän on syyllistynyt vakavaan rikkomukseen, unionin tuomioistuin voi EKP:n neuvoston tai johtokunnan pyynnöstä päättää, että hänet erotetaan.
 11.5 Jokaisella läsnä olevalla johtokunnan jäsenellä on äänioikeus ja tätä varten yksi ääni. Jollei toisin määrätä, johtokunta tekee päätöksensä yksinkertaisella enemmistöllä annetuista äänistä. Jos äänet menevät tasan, puheenjohtajan ääni ratkaisee. Äänestystä koskevat yksityiskohtaiset säännöt täsmennetään 12.3 artiklassa tarkoitetussa työjärjestyksessä.
 11.6 Johtokunta vastaa EKP:n juoksevien tehtävien hoitamisesta.
 11.7 Johtokunnan vapautuneet paikat täytetään nimittämällä uusi jäsen 11.2 artiklan mukaisesti.
 12 artikla
 Päätöksentekoelinten velvollisuudet
 12.1 EKP:n neuvosto antaa suuntaviivat ja tekee tarvittavat päätökset EKPJ:lle perussopimuksissa ja tässä perussäännössä uskottujen tehtävien suorittamiseksi. EKP:n neuvosto määrittelee unionin rahapolitiikan, mukaan lukien tarvittaessa päätökset, jotka koskevat rahapolitiikan välitavoitteita, virallisia korkoja ja varantojen hankkimista EKPJ:ssä sekä antaa tarvittavat suuntaviivat niiden täytäntöön panemiseksi.
 Johtokunta toteuttaa rahapolitiikkaa EKP:n neuvoston antamien suuntaviivojen ja päätösten mukaisesti. Tässä yhteydessä johtokunta antaa tarvittavat ohjeet kansallisille keskuspankeille. Lisäksi EKP:n neuvoston päätöksellä voidaan johtokunnalle siirtää toimivaltaa tietyissä kysymyksissä.
 Siltä osin kuin se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista, EKP käyttää kansallisia keskuspankkeja sellaisten toimien suorittamiseen, jotka kuuluvat EKPJ:n tehtäviin, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan soveltamista.
 12.2 Johtokunta vastaa EKP:n neuvoston kokousten valmistelusta.
 12.3 EKP:n neuvosto hyväksyy työjärjestyksensä, jossa määritetään EKP:n sisäinen organisaatio ja sen päätöksentekoelimet.
 12.4 EKP:n neuvosto huolehtii 4 artiklassa tarkoitettujen neuvoa-antavien tehtävien hoitamisesta.
 12.5 EKP:n neuvosto tekee 6 artiklassa tarkoitetut päätökset.
 13 artikla
 Puheenjohtaja
 13.1 Puheenjohtaja tai hänen estyneenä ollessaan varapuheenjohtaja johtaa puhetta EKP:n neuvostossa ja johtokunnassa.
 13.2 Puheenjohtaja tai hänen tätä varten nimeämänsä henkilö edustaa EKP:a ulospäin, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta 38 artiklan soveltamista.
 14 artikla
 Kansalliset keskuspankit
 14.1 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 131 artiklan mukaisesti jokainen jäsenvaltio huolehtii siitä, että sen kansallinen lainsäädäntö, sen kansallisen keskuspankin perussääntö mukaan luettuna, on sopusoinnussa perussopimusten ja tämän perussäännön kanssa.
 14.2 Kansallisten keskuspankkien perussäännöissä on erityisesti määrättävä, että keskuspankin pääjohtajan toimikausi on vähintään viisi vuotta.
 Pääjohtaja voidaan erottaa tehtävästään ainoastaan, jos hän ei enää täytä niitä vaatimuksia, joita hänen tehtävänsä edellyttävät, tai jos hän on syyllistynyt vakavaan rikkomukseen. Pääjohtaja, jota asia koskee, tai EKP:n neuvosto voi saattaa tämän päätöksen unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi sillä perusteella, että perussopimuksia tai niiden soveltamista koskevaa oikeussääntöä on rikottu. Tämä kanne on pantava vireille kahden kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemisesta tai siitä, kun se on annettu kantajalle tiedoksi, taikka jollei päätöstä ole julkaistu tai annettu tiedoksi, kahden kuukauden kuluessa siitä, kun kantaja on saanut siitä tiedon.
 14.3 Kansalliset keskuspankit ovat erottamaton osa EKPJ:ää ja toimivat EKP:n suuntaviivojen ja ohjeiden mukaisesti. EKP:n neuvosto toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että EKP:n suuntaviivoja ja ohjeita noudatetaan, ja se voi vaatia, että sille toimitetaan kaikki tarvittavat tiedot.
 14.4 Kansalliset keskuspankit voivat suorittaa myös muita tehtäviä kuin niitä, joista määrätään tässä perussäännössä, jollei EKP:n neuvosto kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä päätä, että nämä tehtävät ovat ristiriidassa EKPJ:n tavoitteiden ja tehtävien kanssa. Kansalliset keskuspankit suorittavat nämä tehtävät omalla vastuullaan ja omaan lukuunsa, eikä niitä pidetä osana EKPJ:n tehtäviä.
 15 artikla
 Velvollisuus laatia kertomuksia
 15.1 EKP laatii ja julkaisee kertomuksia EKPJ:n toiminnasta vähintään neljännesvuosittain.
 15.2 EKPJ:n konsolidoitu tase julkistetaan viikoittain.
 15.3 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 284 artiklan 3 kohdan mukaisesti EKP esittää vuosittain Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle sekä Eurooppa-neuvostolle kertomuksen EKPJ:n toiminnasta sekä edellisen ja kuluvan vuoden rahapolitiikasta.
 15.4 Tässä artiklassa tarkoitetut kertomukset ja tiedot toimitetaan kaikkien asiasta kiinnostuneiden käyttöön veloituksetta.
 16 artikla
 Setelit
 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 128 artiklan 1 kohdan mukaisesti EKP:n neuvostolla on yksinoikeus antaa lupa eurosetelien liikkeeseen laskemiseen unionissa. EKP ja kansalliset keskuspankit voivat laskea liikkeeseen seteleitä. Ainoastaan EKP:n ja kansallisten keskuspankkien liikkeeseen laskemat setelit ovat laillisina maksuvälineinä kelpaavia seteleitä unionissa.
 EKP noudattaa, siinä määrin kuin mahdollista, olemassa olevia seteleiden liikkeeseen laskemista ja ulkoasua koskevia käytäntöjä.
 IV LUKU
 EKPJ:N RAHAPOLIITTISET TEHTÄVÄT JA TOIMET
 17 artikla
 EKP:ssa ja kansallisissa keskuspankeissa olevat tilit
 Toimiensa toteuttamiseksi EKP ja kansalliset keskuspankit voivat avata tilejä luottolaitoksille, julkisyhteisöille ja muille markkinaosapuolille ja hyväksyä vakuudeksi omaisuutta, mukaan luettuina arvo-osuusmuodossa olevat arvopaperit.
 18 artikla
 Avomarkkina- ja luottotoimet
 18.1 EKPJ:n tavoitteiden saavuttamiseksi ja sen tehtävien hoitamiseksi EKP ja kansalliset keskuspankit voivat:
 —
 toimia rahoitusmarkkinoilla joko ostamalla ja myymällä suoraan (avistakauppana tai termiinikauppana) tai takaisinostosopimuksella taikka antamalla tai ottamalla lainaksi euro- tai muun valuutan määräisiä saatavia ja siirtokelpoisia arvopapereita sekä jalometalleja;
 —
 tehdä luottotoimia luottolaitosten ja muiden markkinaosapuolten kanssa; luottoa annettaessa vakuuksien on oltava riittävät.
 18.2 EKP määrittelee omien avomarkkina- ja luottotoimiensa sekä kansallisten keskuspankkien avomarkkina- ja luottotoimien yleiset periaatteet, mukaan lukien sellaisista edellytyksistä tiedottamisen periaatteet, joiden vallitessa ne ovat valmiita toteuttamaan kyseisiä toimia.
 19 artikla
 Vähimmäisvarannot
 19.1 Jollei 2 artiklasta muuta johdu, EKP voi rahapolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi vaatia jäsenvaltioihin sijoittautuneita luottolaitoksia pitämään vähimmäisvarantoa EKP:ssa ja kansallisissa keskuspankeissa. EKP:n neuvosto voi vahvistaa vaadittujen vähimmäisvarantojen laskentaperustetta ja määräytymistä koskevat säännöt. Jollei näitä noudateta, EKP:lla on oikeus periä sakkokorko ja määrätä muita vaikutukseltaan vastaavia seuraamuksia.
 19.2 Tämän artiklan soveltamiseksi neuvosto määrittelee 41 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti perustan vähimmäisvarannolle ja suurimman sallitun varannon ja sen perustan välisen suhteen sekä aiheelliset seuraamukset määräysten noudattamatta jättämisestä.
 20 artikla
 Muut rahapolitiikan ohjauskeinot
 EKP:n neuvosto voi päättää kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä muiden sellaisten rahapolitiikan ohjausmenetelmien käyttämisestä, joita se 2 artikla huomioon ottaen pitää aiheellisina.
 Jos näistä menetelmistä aiheutuu velvoitteita kolmansille, neuvosto määrittelee niiden soveltamisalan 41 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.
 21 artikla
 Toimet julkisyhteisöjen kanssa
 21.1 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 123 artiklan mukaisesti tilinylitysoikeudet ja muut sellaiset luottojärjestelyt EKP:ssa tai jäsenvaltioiden keskuspankeissa unionin toimielinten tai laitosten, jäsenvaltioiden keskushallintojen, alueellisten, paikallisten tai muiden viranomaisten, muiden julkisoikeudellisten laitosten tai julkisten yritysten hyväksi ovat kiellettyjä samoin kuin se, että EKP tai kansalliset keskuspankit hankkivat suoraan niiltä velkasitoumuksia.
 21.2 EKP ja kansalliset keskuspankit voivat toimia 21.1 artiklassa tarkoitettujen toimielinten, laitosten ja yhteisöjen verojen ja maksujen välittäjinä.
 21.3 Tätä artiklaa ei sovelleta julkisessa omistuksessa oleviin luottolaitoksiin, vaan keskuspankkirahoitusta myöntäessään kansalliset keskuspankit ja EKP kohtelevat niitä samalla tavoin kuin yksityisessä omistuksessa olevia luottolaitoksia.
 22 artikla
 Selvitys- ja maksujärjestelmät
 EKP ja kansalliset keskuspankit voivat tarjota järjestelyjä ja EKP voi antaa asetuksia selvitys- ja maksujärjestelmien tehokkuuden ja vakauden varmistamiseksi unionissa ja kolmansien maiden kanssa.
 23 artikla
 Unionin ulkopuoliset toimet
 EKP ja kansalliset keskuspankit voivat:
 —
 luoda suhteet kolmansien maiden keskuspankkeihin ja rahoituslaitoksiin sekä tarvittaessa kansainvälisiin järjestöihin;
 —
 ostaa ja myydä avista- tai termiinikaupalla kaikenlaisia valuuttasaamisia ja jalometalleja. Ilmaisulla ’valuuttasaamiset’ tarkoitetaan arvopapereita ja kaikkia muita saatavia minkä tahansa maan valuutan tai laskentayksikön määräisinä riippumatta siitä, missä muodossa ne ovat;
 —
 pitää hallussaan ja hoitaa tässä artiklassa tarkoitettuja varoja;
 —
 suorittaa kaikenlaisia pankkitoimia kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, mukaan luettuina anto- ja ottolainaus.
 24 artikla
 Muut toimet
 Tehtävistään johtuvien toimien lisäksi EKP ja kansalliset keskuspankit voivat suorittaa hallintoaan tai henkilöstöään palvelevia toimia.
 V LUKU
 TOIMINNAN VAKAUDEN VALVONTA
 25 artikla
 Toiminnan vakauden valvonta
 25.1 EKP voi antaa lausuntoja neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, ja nämä voivat kuulla sitä unionin sellaisen lainsäädännön soveltamisalasta ja soveltamisesta, joka koskee luottolaitosten toiminnan vakauden valvontaa ja rahoitusjärjestelmän vakautta.
 25.2 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 6 kohdan nojalla annettujen neuvoston asetusten mukaisesti EKP voi suorittaa erityistehtäviä, jotka koskevat luottolaitosten sekä muiden rahoituslaitosten kuin vakuutusyritysten toiminnan vakauden valvontaan liittyvää politiikkaa.
 VI LUKU
 EKPJ:N TALOUTTA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET
 26 artikla
 Tilinpito
 26.1 EKP:n ja kansallisten keskuspankkien tilikausi alkaa ensimmäisenä päivänä tammikuuta ja päättyy viimeisenä päivänä joulukuuta.
 26.2 EKP:n tilinpäätöksen laatii johtokunta EKP:n neuvoston määrittämien periaatteiden mukaisesti. EKP:n neuvosto hyväksyy tilinpäätöksen, ja sen jälkeen se julkistetaan.
 26.3 Analysoimiseen ja johtamiseen liittyviä tarpeita varten johtokunta laatii EKPJ:n konsolidoidun taseen, johon sisältyvät EKPJ:ään kuuluvat kansallisten keskuspankkien saamiset ja velat.
 26.4 Tämän artiklan soveltamiseksi EKP:n neuvosto vahvistaa tarvittavat säännöt kansallisten keskuspankkien kirjanpidon ja niiden toimintaa koskevien tietojen standardoimiseksi.
 27 artikla
 Tilintarkastus
 27.1 EKP:n ja kansallisten keskuspankkien tilit tarkastaa tehtävään nimetyt EKP:n neuvoston suosittelemat ja neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat. Tilintarkastajilla on täydet valtuudet tarkastaa EKP:n ja kansallisten keskuspankkien koko kirjanpito ja kaikki tilit sekä saada kaikki tiedot niiden toimista.
 27.2 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan määräykset koskevat ainoastaan EKP:n hallinnon tehokkuuden arviointia.
 28 artikla
 EKP:n oma pääoma
 28.1 EKP:n oma pääoma on 5 miljardia euroa. EKP:n neuvosto voi korottaa pääomaa päätöksellä, joka tehdään 10.3 artiklassa tarkoitetulla määräenemmistöllä niissä rajoissa ja sellaisin ehdoin, jotka neuvosto vahvistaa 41 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.
 28.2 Ainoastaan kansalliset keskuspankit voivat merkitä ja pitää hallussaan EKP:n pääomaa. Pääoma merkitään 29 artiklan mukaisesti määritetyn jakoperusteen mukaisesti.
 28.3 EKP:n neuvosto vahvistaa 10.3 artiklassa määrätyllä määräenemmistöllä maksettavan pääoman määrän ja maksutavan.
 28.4 Jollei 28.5 artiklasta muuta johdu, kansallisten keskuspankkien osuuksia EKP:n merkitystä pääomasta ei voida luovuttaa, antaa vakuudeksi tai ulosmitata.
 28.5 Jos 29 artiklassa tarkoitettua jakoperustetta muutetaan, kansalliset keskuspankit suorittavat keskinäisiä pääoman osuuksien siirtoja siinä määrin kuin on tarpeen sen varmistamiseksi, että osuuksien jakauma vastaa uutta jakoperustetta. EKP:n neuvosto vahvistaa näitä siirtoja koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
 29 artikla
 Pääoman merkitsemisen jakoperuste
 29.1 EKP:n pääoman merkitsemisen jakoperuste, joka ensimmäisen kerran vahvistettiin EKPJ:n perustamisen yhteydessä vuonna 1998, määritetään antamalla jokaiselle kansalliselle keskuspankille painoarvo, joka on seuraavien tekijöiden summa:
 —
 50 prosenttia kyseisen jäsenvaltion osuudesta unionin väkiluvusta viimeistä edellisenä vuonna ennen EKPJ:n perustamista;
 —
 50 prosenttia kyseisen jäsenvaltion osuudesta unionin markkinahintaisesta bruttokansantuotteesta, sellaisena kuin se on ollut viitenä viimeksi kuluneena toiseksi viimeistä vuotta ennen EKPJ:n perustamista edeltävänä vuotena.
 Prosenttiosuuden pyöristetään alas- tai ylöspäin lähimpään 0,0001 prosenttiyksikön kerrannaiseen.
 29.2 Komissio laatii tämän artiklan soveltamiseksi tarvittavat tilastotiedot neuvoston 41 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti vahvistamien sääntöjen mukaisesti.
 29.3 Kansallisille keskuspankeille osoitetut painoarvot tarkistetaan joka viides vuosi EKPJ:n perustamisen jälkeen 29.1 artiklan määräyksiä vastaavasti. Tarkistettu jakoperuste tulee voimaan seuraavan vuoden ensimmäisenä päivänä.
 29.4 EKP:n neuvosto toteuttaa kaikki muut tämän artiklan soveltamisen edellyttämät toimenpiteet.
 30 artikla
 Valuuttavarantosaamisten siirto EKP:lle
 30.1 Kansalliset keskuspankit siirtävät EKP:lle 50 miljardia euroa vastaavaan määrään asti, muita valuuttavarantosaamisia kuin jäsenvaltioiden valuuttoja, euroja, Kansainvälisen valuuttarahaston varanto-osuuksia ja erityisiä nosto-oikeuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 28 artiklan soveltamista. EKP:n neuvosto päättää, kuinka suuri osuus EKP:lle siirretään sen perustamisen jälkeen ja kuinka suuri määrä sille siirretään myöhemmin. EKP:lla on täysi oikeus pitää hallussaan ja hoitaa sille siirrettyjä valuuttavarantosaamisia ja käyttää niitä tässä perussäännössä vahvistettuihin tarkoituksiin.
 30.2 Jokaisen keskuspankin osuus vahvistetaan suhteessa sen osuuteen EKP:n merkitystä pääomasta.
 30.3 EKP hyvittää jokaista kansallista keskuspankkia saatavalla, joka vastaa sen osuutta. EKP:n neuvosto määrittää saatavan valuuttalajin ja sille maksettavan tuoton.
 30.4 EKP voi 30.2 artiklan mukaisesti vaatia 30.1 artiklassa vahvistetun määrän ylittäviä valuuttavarantosaamisia niissä rajoissa ja sellaisin ehdoin, jotka neuvosto vahvistaa 41 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.
 30.5 EKP voi pitää hallussaan ja hoitaa Kansainvälisen valuuttarahaston varanto-osuuksia ja erityisiä nosto-oikeuksia ja huolehtia näiden varojen yhdistämisestä.
 30.6 EKP:n neuvosto toteuttaa kaikki muut tämän artiklan soveltamisen edellyttämät toimenpiteet.
 31 artikla
 Kansallisten keskuspankkien hallussa olevat valuuttavarantosaamiset
 31.1 Kansalliset keskuspankit saavat suorittaa toimia kansainvälisiin järjestöihin kohdistuvien velvoitteidensa täyttämiseksi 23 artiklan mukaisesti.
 31.2 EKP:n lupa tarvitaan kaikkiin muihin sellaisiin valuuttasaamisiin liittyviin toimiin, jotka jäävät jäljelle kansallisiin keskuspankkeihin 30 artiklassa tarkoitettujen siirtojen jälkeen sekä jäsenvaltioiden valuuttamääräisin käyttövaroin toteuttamiin toimiin, jos ne ylittävät tietyn, 31.3 artiklan mukaisesti vahvistettavan määrän, sen varmistamiseksi, että ne ovat yhdenmukaisia unionin valuutta- ja rahapolitiikan kanssa.
 31.3 EKP:n neuvosto antaa suuntaviivat näiden toimien helpottamiseksi.
 32 artikla
 Kansallisten keskuspankkien rahoitustulon jakaminen
 32.1 Kansalliselle keskuspankille EKPJ:n rahapoliittisten tehtävien hoidon yhteydessä kertyvä tulo, jäljempänä ’rahoitustulo’, jaetaan kunkin tilikauden lopussa tämän artiklan mukaisesti.
 32.2 Kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulo vastaa sitä vuotuista tuloa, joka sille kertyy niistä saamisista, jotka vastaavat liikkeeseen laskettuja seteleitä ja luottolaitosten tekemistä talletuksista johtuvia sitoumuksia. Kansalliset keskuspankit yksilöivät nämä varat EKP:n neuvoston vahvistamien suuntaviivojen mukaisesti.
 32.3 Jos EKP:n neuvosto euron käyttöönoton jälkeen katsoo, että kansallisten keskuspankkien taseiden rakenteen vuoksi ei voida soveltaa 32.2 artiklaa, se voi päättää määräenemmistöllä, että 32.2 artiklasta poiketen rahoitustulo lasketaan enintään viiden vuoden ajan toisen menetelmän mukaisesti.
 32.4 Kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulosta vähennetään määrä, joka vastaa kyseisen keskuspankin luottolaitosten 19 artiklan mukaisesti tekemille talletuksille maksamaa korkoa.
 EKP:n neuvosto voi päättää, että kansallisille keskuspankeille korvataan setelien liikkeeseen laskemisesta aiheutuneet kulut tai, poikkeuksellisissa olosuhteissa, EKPJ:n lukuun toteutetuista rahapoliittisista toimista aiheutuneet erityiset tappiot. EKP:n neuvosto päättää, missä muodossa korvaus on asianmukaista antaa; nämä määrät voidaan vähentää kansallisista keskuspankeista saatavasta rahoitustulosta.
 32.5 Kansallisten keskuspankkien rahoitustulon summa jaetaan niiden kesken suhteessa niiden maksamiin osuuksiin EKP:n pääomasta, jollei EKP:n neuvoston 33.2 artiklan mukaisesti tekemistä päätöksistä muuta johdu.
 32.6 EKP hoitaa rahoitustulon jakauman loppusummien selvityksen ja siihen liittyvät maksut EKP:n neuvoston vahvistamien suuntaviivojen mukaisesti.
 32.7 EKP:n neuvosto toteuttaa kaikki muut tämän artiklan soveltamisen edellyttämät toimenpiteet.
 33 artikla
 EKP:n nettovoittojen ja -tappioiden jakaminen
 33.1 EKP:n nettovoitto siirretään seuraavalla tavalla:
 a)
 EKP:n neuvoston vahvistama määrä, joka saa olla enintään 20 prosenttia nettovoitosta, siirretään yleisrahastoon 100 prosenttia pääomasta vastaavaan määrään;
 b)
 jäljelle jäävä nettovoitto jaetaan EKP:n osakkaiden kesken suhteessa niiden maksamiin osuuksiin.
 33.2 Jos EKP:n tulos on tappiollinen, tappio katetaan EKP:n yleisrahastosta ja tarvittaessa 32.5 artiklan mukaisesti EKP:n neuvoston päätöksellä kyseisen tilikauden rahoitustulolla suhteessa kansallisille keskuspankeille kohdennettuun määrään ja enintään tähän määrään asti.
 VII LUKU
 YLEISET MÄÄRÄYKSET
 34 artikla
 Oikeudelliset säädökset
 34.1 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 132 artiklan mukaisesti EKP:
 —
 antaa asetuksia siinä laajuudessa kuin se on tarpeen EKPJ:n perussäännön 3.1 artiklan ensimmäisessä luetelmakohdassa taikka 19.1, 22 tai 25.2 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittamiseksi sekä tapauksissa, joista säädetään 41 artiklassa tarkoitetuissa neuvoston säädöksissä;
 —
 tekee päätökset, jotka ovat tarpeen EKPJ:lle perussopimuksilla sekä EKPJ:n perussäännöllä uskottujen tehtävien suorittamiseksi;
 —
 antaa suosituksia ja lausuntoja.
 34.2 EKP voi päättää julkistaa päätöksensä, suosituksensa ja lausuntonsa.
 34.3 Niissä rajoissa ja sellaisin ehdoin, jotka neuvosto vahvistaa 41 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen, EKP voi määrätä yrityksille sakkoja tai uhkasakkoja, jollei sen antamia asetuksia tai tekemiä päätöksiä noudateta.
 35 artikla
 Tuomioistuinvalvonta ja siihen liittyvät kysymykset
 35.1 Euroopan unionin tuomioistuin voi käsitellä tai tulkita EKP:n toimenpiteitä tai laiminlyöntejä perussopimuksissa määrätyissä tapauksissa ja siinä määrätyin edellytyksin. EKP voi nostaa kanteen tässä sopimuksessa määrätyissä tapauksissa ja siinä määrätyin edellytyksin.
 35.2 Yhtäältä EKP:n ja toisaalta sen velkojien, velallisten tai muiden henkilöiden väliset riidat ratkaistaan toimivaltaisissa kansallisissa tuomioistuimissa, jollei toimivaltaa ole uskottu Euroopan unionin tuomioistuimelle.
 35.3 EKP:n vastuu määräytyy Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 340 artiklan mukaisesti. Kansallisten keskuspankkien vastuu määräytyy kulloinkin kyseessä olevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
 35.4 Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia EKP:n tekemässä tai sen puolesta tehdyssä julkis- tai yksityisoikeudellisessa sopimuksessa olevan välityslausekkeen nojalla.
 35.5 EKP:n päätöksen asian saattamisesta Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi tekee EKP:n neuvosto.
 35.6 Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista riidat, jotka koskevat kansalliselle keskuspankille perussopimuksissa ja perussäännössä määrättyjen velvollisuuksien täyttämistä. Jos EKP katsoo, että kansallinen keskuspankki on laiminlyönyt sille perussopimuksissa ja tässä perussäännössä määrätyn velvollisuuden, se antaa asiasta lausunnon perusteluineen varattuaan keskuspankille, jota asia koskee, tilaisuuden esittää huomautuksensa. Jos kansallinen keskuspankki, jota asia koskee, ei noudata lausuntoa EKP:n asettamassa määräajassa, EKP voi saattaa asian Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi.
 36 artikla
 Henkilöstö
 36.1 EKP:n neuvosto vahvistaa johtokunnan ehdotuksesta EKP:n henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot.
 36.2 Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista EKP:n ja sen henkilöstön väliset riidat palvelussuhteen ehdoissa määrätyin rajoituksin ja edellytyksin.
 37 artikla (aiempi 38 artikla)
 Salassapitovelvollisuus
 37.1. EKP:n tai kansallisen keskuspankin päätöksentekoelimen jäsen tai sen henkilöstöön kuuluva ei saa, tehtävänsä päätyttyäkään, ilmaista salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja.
 37.2. Henkilöt, joilla on käytettävissään unionin lainsäädännön mukaan salassa pidettäviä tietoja, ovat tämän lainsäädännön alaisia.
 38 artikla (aiempi 39 artikla)
 Nimenkirjoittajat
 EKP:a suhteessa kolmansiin oikeudellisesti velvoittavat sitoumukset tekee johtokunnan puheenjohtaja tai kaksi johtokunnan jäsentä taikka EKP:n henkilöstöön kuuluvat kaksi jäsentä, jotka puheenjohtaja on asianmukaisesti valtuuttanut EKP:n nimen kirjoittamiseen.
 39 artikla (aiempi 40 artikla)
 Erioikeudet ja vapaudet
 EKP:lla on jäsenvaltioiden alueella tehtäviensä suorittamisen edellyttämät erioikeudet ja vapaudet Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta tehtyyn sopimukseen liitetyssä Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa määritellyin edellytyksin.
 VIII LUKU
 PERUSSÄÄNNÖN TARKISTAMINEN JA TÄYDENTÄVÄ LAINSÄÄDÄNTÖ
 40 artikla (aiempi 41 artikla)
 Yksinkertaistettu tarkistusmenettely
 40.1 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 129 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat tarkistaa tämän perussäännön 5.1, 5.2, 5.3, 17, 18, 19.1, 22, 23, 24, 26, 32.2, 32.3, 32.4 ja 32.6 artiklaa, 33.1 artiklan a alakohtaa sekä 36 artiklaa tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen joko EKP:n suosituksesta ja komissiota kuultuaan taikka komission ehdotuksesta ja EKP:a kuultuaan.
 40.2. Eurooppa-neuvosto voi joko Euroopan keskuspankin suosituksesta ja Euroopan parlamenttia ja komissiota kuultuaan tai komission suosituksesta ja Euroopan parlamenttia ja Euroopan keskuspankkia kuultuaan tehdä yksimielisesti päätöksen, jolla muutetaan 10.2 artiklaa Nämä muutokset tulevat voimaan vasta sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat hyväksyneet ne valtiosääntöjensä mukaisesti.
 40.3 EKP:n tämän artiklan nojalla antama suositus edellyttää EKP:n neuvoston yksimielistä päätöstä.
 41 artikla (aiempi 42 artikla)
 Täydentävä lainsäädäntö
 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 129 artiklan 5 kohdan mukaisesti neuvosto antaa, joko komission ehdotuksesta sekä Euroopan parlamenttia ja EKP:a kuultuaan taikka EKP:n suosituksesta sekä Euroopan parlamenttia ja komissiota kuultuaan, tämän perussäännön 4, 5.4, 19.2, 20, 28.1, 29.2, 30.4 ja 34.3 artiklassa tarkoitetut säännökset.
 IX LUKU
 SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET JA MUUT EKPJ:ÄÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET
 42 artikla (aiempi 43 artikla)
 Yleiset määräykset
 42.1 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 139 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta poikkeuksesta seuraa, että seuraavissa tämän perussäännön artikloissa ei anneta mitään oikeuksia eikä aseteta mitään velvollisuuksia sille jäsenvaltiolle, jota asia koskee: 3, 6, 9.2, 12.1, 14.3., 16, 18, 19, 20, 22, 23, 26.2, 27, 30, 31, 32, 33, 34, ja 49.
 42.2 Jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, joita koskee mainitun sopimuksen 139 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu poikkeus, säilyttävät toimivaltansa rahapolitiikan alalla kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
 42.3 Tämän perussäännön 3, 11.2 ja 19 artiklassa ’jäsenvaltioilla’ tarkoitetaan mainitun sopimuksen 139 artiklan 4 kohdan mukaisesti jäsenvaltioita, joiden rahayksikkö on euro.
 42.4 Tämän perussäännön 9.2, 10.2, 10.3, 12.1, 16, 17, 18, 22, 23, 27, 30, 31, 32, 33.2, ja 49 artiklassa ’kansallisilla keskuspankeilla’ tarkoitetaan niiden jäsenvaltioiden keskuspankkeja, joiden rahayksikkö on euro.
 42.5 Edellä 10.3 ja 33.1 artiklassa ’osakkailla’ tarkoitetaan jäsenvaltioiden keskuspankkeja, joiden rahayksikkö on euro.
 42.6 Edellä 10.3 ja 30.2 artiklassa ’merkityllä pääomalla’ tarkoitetaan sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankkien osuutta EKP:n merkitystä pääomasta, joiden rahayksikkö on euro.
 43 artikla (aiempi 44 artikla)
 EKP:n siirtymävaiheen tehtävät
 EKP huolehtii niistä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 141 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista ERI:n entisistä tehtävistä, jotka yhtä tai useampaa jäsenvaltiota koskevan poikkeuksen vuoksi on hoidettava vielä euron käyttöön ottamisen jälkeen.
 EKP antaa ohjeita mainitun sopimuksen 140 artiklassa tarkoitettujen poikkeusten kumoamisen valmistelussa.
 44 artikla (aiempi 45 artikla)
 EKP:n yleisneuvosto
 44.1 EKP:n kolmanneksi päätöksentekoelimeksi muodostetaan yleisneuvosto, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 129 artiklan 1 kohdan soveltamista.
 44.2 Yleisneuvoston muodostavat EKP:n puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja sekä kansallisten keskuspankkien pääjohtajat. Muut johtokunnan jäsenet voivat osallistua yleisneuvoston kokouksiin ilman äänioikeutta.
 44.3 Tämän perussäännön 46 artiklassa on täydellinen luettelo yleisneuvoston tehtävistä.
 45 artikla (aiempi 46 artikla)
 Yleisneuvoston työjärjestys
 45.1 EKP:n puheenjohtaja tai hänen estyneenä ollessaan varapuheenjohtaja johtaa EKP:n yleisneuvostoa.
 45.2 Neuvoston puheenjohtaja ja yksi komission jäsen voivat osallistua yleisneuvoston kokouksiin ilman äänioikeutta.
 45.3 Puheenjohtaja valmistelee yleisneuvoston kokoukset.
 45.4 Poiketen siitä, mitä 12.3 artiklassa määrätään, yleisneuvosto vahvistaa työjärjestyksensä.
 45.5 EKP huolehtii yleisneuvoston sihteeristötehtävistä.
 46 artikla (aiempi 47 artikla)
 Yleisneuvoston tehtävät
 46.1 Yleisneuvosto:
 —
 suorittaa 43 artiklassa tarkoitetut tehtävät;
 —
 myötävaikuttaa 4 ja 25.1 artiklassa tarkoitettuun neuvoa-antavaan toimintaan.
 46.2 Yleisneuvosto myötävaikuttaa:
 —
 5 artiklassa tarkoitettujen tilastotietojen keräämiseen;
 —
 15 artiklassa tarkoitettujen EKP:n toimintakertomusten laatimiseen;
 —
 26 artiklan soveltamisessa tarvittavien 26.4 artiklassa tarkoitettujen sääntöjen laatimiseen;
 —
 29.4 artiklassa tarkoitettujen kaikkien muiden toimenpiteiden toteuttamiseen, jotka ovat tarpeen 29 artiklan soveltamiseksi;
 —
 36 artiklassa tarkoitettujen EKP:n henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen määrittelyyn.
 46.3 Yleisneuvosto myötävaikuttaa siihen valmistelutyöhön, joka on tarpeen, jotta niiden jäsenvaltioiden valuuttojen vaihtokurssit, joita koskee poikkeus, voidaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 140 artiklan 3 kohdan mukaisesti kiinnittää peruuttamattomasti suhteessa euroon.
 46.4 EKP:n puheenjohtaja antaa yleisneuvostolle tiedon EKP:n neuvoston päätöksistä.
 47 artikla (aiempi 48 artikla)
 EKP:n pääomaa koskevat siirtymämääräykset
 Jokaiselle kansalliselle keskuspankille annetaan 29.1 artiklan mukaisesti EKP:n pääoman merkitsemisen jakoperusteessa painoarvo. Poiketen siitä, mitä 28.3 artiklassa määrätään, niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, joita koskee poikkeus, eivät maksa osuuttaan merkitystä pääomasta, ellei yleisneuvosto päätä sellaisella enemmistöllä, joka edustaa vähintään kahta kolmasosaa EKP:n merkitystä pääomasta ja vähintään puolta osakkaista, että EKP:n toimintakustannuksiin osallistumiseksi on maksettava vähimmäisprosentti osuudesta.
 48 artikla (aiempi 49 artikla)
 EKP:n oman pääoman, vararahastojen ja varausten maksaminen myöhemmin
 48.1 Sen jäsenvaltion keskuspankki, jota koskeva poikkeus on kumottu, maksaa merkitsemänsä osuuden EKP:n pääomasta samassa suhteessa kuin muiden sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankit, joiden rahayksikkö on euro, ja siirtää EKP:lle valuuttavarantosaamisia 30.1 artiklan mukaisesti. Siirrettävä summa määräytyy kertomalla EKP:lle 30.1 artiklan mukaisesti jo siirrettyjen valuuttavarantosaamisten euro-vasta-arvo kulloinkin voimassa olevaan vaihtokurssiin asianomaisen kansallisen keskuspankin merkitsemien osuuksien lukumäärän ja muiden kansallisten keskuspankkien jo maksamien osuuksien suhteella.
 48.2 Edellä 48.1 artiklassa määrättyjen maksujen lisäksi keskuspankki, jota asia koskee, maksaa osuuden EKP:n vararahastoon, vararahastoja vastaaviin varauksiin sekä siihen erään, joka siirretään vararahastoon ja varauksiin ja joka vastaa tuloslaskelman loppusummaa 31 päivänä joulukuuta poikkeuksen kumoamista edeltävänä vuonna. Maksettava summa lasketaan kertomalla edellä määriteltyjen ja EKP:n vahvistetussa taseessa esitettyjen varojen yhteismäärä asianomaisen keskuspankin merkitsemien osuuksien määrän ja muiden keskuspankkien jo maksamien osuuksien määrän suhteella.
 48.3 Yhden tai useamman maan tullessa jäsenvaltioiksi ja niiden kansallisten keskuspankkien tullessa osaksi Euroopan keskuspankkijärjestelmää (EKPJ), Euroopan keskuspankin merkittyä pääomaa kasvatetaan ja EKP:lle siirrettävissä olevien valuuttavarantosaamisten enimmäismäärää korotetaan automaattisesti. Lisäys määritellään kertomalla voimassa olevat vastaavat määrät pääoman merkitsemisen mukautetun jakoperusteen puitteissa järjestelmään liittyvien kansallisten keskuspankkien painoarvojen ja EKPJ:ssä jo jäseninä olevien kansallisten keskuspankkien painoarvojen suhteella. Kunkin kansallisen pankin painoarvo pääoman merkitsemisen jakoperusteessa lasketaan 29.1 artiklan mukaisesti ja 29.2 artiklaa noudattaen. Tilastotietoja varten käytettävien viitejaksojen on oltava samat kuin viimeisimmässä 29.3 artiklan mukaisessa painoarvojen viisivuotismukautuksessa käytetyt viitejaksot.
 49 artikla (aiempi 52 artikla)
 Jäsenvaltioiden valuuttojen määräisten setelien vaihtaminen
 Vaihtokurssien lopullisen kiinnittämisen jälkeen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 140 artiklan 3 kohdan mukaisesti EKP:n neuvosto toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kansalliset keskuspankit vaihtavat vastaavaan pariarvoon niiden valuuttojen setelit, joiden vaihtokurssit on lopullisesti kiinnitetty.
 50 artikla (aiempi 53 artikla)
 Siirtymätoimenpiteiden sovellettavuus
 Jos ja niin kauan kuin on jäsenvaltioita, joita koskee poikkeus, sovelletaan 42 ja 47 artiklaa.


type: other

text:
Satzung des Vereins zur Förderung der Arbeit des Christlichen Verein Junger Menschen Heilbronn – CVJM Heilbronn
 Satzung des Vereins zur Förderung der Arbeit des Christlichen Vereins Junger Menschen Heilbronn e.V.
 Personenbezeichnungen in dieser Satzung gelten für Frauen und Männer in gleicher Weise.
 “Verein zur Förderung der Arbeit des Christlichen Vereins Junger Menschen Heilbronn e.V.”
 Sitz des Vereins ist Heilbronn am Neckar.
 Zweck des Vereins ist die Förderung der Jugendhilfe durch die ideelle und materielle Förderung und Unterstützung der Jugendarbeit des nicht eingetragenen Christlichen Vereins Junger Menschen Heilbronn (CVJM).
 Der Satzungszweck wird verwirklicht durch Beschaffung von Mitteln durch Zuwendungen, sowie durch Veranstaltungen, die der ideellen Werbung für den geförderten Zweck dienen, sowie durch die Überlassung eigener Immobilien.
 Der Verein verfolgt ausschließlich gemeinnützige Zwecke im Sinne des Abschnittes „Steuerbegünstigte Zwecke“ der Abgabenordnung (§§ 51 ff. AO). Er ist ein Förderverein i. S. von § 58 Nr. 1 AO, der seine Mittel ausschließlich zur Förderung des steuerbegünstigten Zwecks der in § 2 Abs. 1 der Satzung genannten steuerbegünstigten Körperschaft verwendet. Er ist selbstlos tätig und verfolgt nicht in erster Linie eigenwirtschaftliche Zwecke.
 Mittel des Vereins dürfen nur für den satzungsmäßigen Zweck verwendet werden. Die Mitglieder erhalten keine Gewinnanteile und in ihrer Eigenschaft als Mitglieder auch keine sonstigen Zuwendungen aus Mitteln des Vereins. Sie erhalten bei ihrem Ausscheiden oder bei Auflösung des Vereins für ihre Mitgliedschaft keinerlei Entschädigung.
 Ehrenamtsaufwandsentschädigungen können nicht im Rahmen der steuerlichen Bestimmungen gezahlt werden.
 Erwerb der Mitgliedschaft, geborene Mitglieder, Ehrenmitglieder
 Geborene Mitglieder sind die Mitglieder des Vorstands des CVJM Heilbronn und stimmberechtigte Mitglieder des Mühlenausschusses des CVJM Heilbronn.
 Der Beitritt weiterer Mitglieder zum Verein ist schriftlich zu erklären. Über die Aufnahme entscheidet die Mitgliederversammlung.
 Zu Ehrenmitgliedern können Personen ernannt werden, die sich in besonderer Weise um die Ziele des Vereins verdient gemacht haben. Ehrenmitglieder werden vom Vorstand vorgeschlagen und sind von der nächsten Mitgliederversammlung zu bestätigen. Sie haben kein Stimmrecht auf der Mitgliederversammlung.
 Die unter § 3 genannten Mitglieder zahlen keinen Mitgliedsbeitrag.
 Die Mitgliedschaft endet durch freiwilligen Austritt oder durch Ausschluss aus dem Verein. Die Mitgliedschaft von natürlichen Personen endet darüber hinaus mit ihrem Tod. Die Mitgliedschaft der unter § 3(1) genannten Mitglieder endet mit dem Ausscheiden aus dem Vorstand des CVJM Heilbronn oder dem Mühlenausschuss des CVJM Heilbronn.
 Der freiwillige Austritt erfolgt durch jederzeit mögliche schriftliche Erklärung gegenüber einem Mitglied des Vorstandes.
 Der Ausschluss ist nur bei Vorliegen eines wichtigen Grundes zulässig. Über den Ausschluss entscheidet der Vorstand durch Beschluss. Ein wichtiger Grund liegt insbesondere dann vor, wenn ein Mitglied einen schweren Verstoß gegen den Zweck des Vereins begeht oder dessen Ansehen schädigt. Vor einer Entscheidung ist dem betroffenen Mitglied Gelegenheit zu geben, sich zu äußern. Der Beschluss des Vorstands ist, mit einer Begründung versehen, dem Mitglied schriftlich mitzuteilen. Gegen diese Entscheidung kann das Mitglied beim Vorstand binnen eines Monats nach Empfang der Mitteilung schriftlich Widerspruch einlegen. Die nächste Mitgliederversammlung entscheidet dann über den Ausschluss.
 Bei anderen Mitgliedern als unter §3 (1) genannt endet die Mitgliedschaft 2 Jahre nach der Aufnahme. Bei den Letzteren ist eine Verlängerung, die dann wieder 2 Jahre gilt, durch den Beschluss der Mitgliederversammlung möglich.
 Zusammensetzung des Vorstands, Bestellung der Vorstandsmitglieder
 Im Sinne des § 26 BGB besteht der Vorstand aus dem Vorsitzenden, dem stellvertretenden Vorsitzenden und dem dritten Vorsitzenden. Einer der Vorsitzenden (Finanzvorstand) ist insbesondere für die Finanzverwaltung des Vereins zuständig.
 Der Vorstand im Sinne des § 26 BGB wird von der Mitgliederversammlung auf die Dauer von 2 Geschäftsjahren gewählt. Der erste und der dritte Vorsitzende werden in den geraden, der zweite Vorsitzende in den ungeraden Jahren gewählt. Nach Ablauf seiner Amtszeit bleibt der bisherige Vorstand bis zur Wahl eines neuen Vorstandes im Amt. Scheidet ein Mitglied des Vorstandes vor Ablauf der Amtsdauer aus, wird das Amt von den übrigen Vorstandsmitgliedern übergangsweise mit verwaltet.
 Das Amt eines Vorstandes endet durch:
 Amtsniederlegung; sie ist jederzeit zulässig und schriftlich unter Einhaltung einer Frist von einem Monat gegenüber dem Verein zu erklären.
 Abwahl durch die Mitgliederversammlung, die jederzeit zulässig ist.
 Der Vorstand führt die Geschäfte des Vereins. Er ist für alle Angelegenheiten des Vereins zuständig, soweit sie nicht durch die Satzung der Mitgliederversammlung zugewiesen sind.
 Der Vorstand kann sich eine durch die Mitgliederversammlung zu verabschiedende Geschäftsordnung geben und besondere Aufgaben unter seinen Mitgliedern verteilen oder Ausschüsse für deren Bearbeitung einsetzen.
 Der Vorstand ist beschlussfähig, wenn seine sämtlichen Mitglieder eingeladen und mehr als die Hälfte erschienen sind. Er fasst seine Beschlüsse mit einfacher Mehrheit der Anwesenden.
 Über die Sitzung ist eine Niederschrift zu fertigen, die vom Vorsitzenden oder seinem Stellvertreter zu unterzeichnen ist.
 Der Verein wird gerichtlich und außergerichtlich durch den Vorsitzenden, den stellvertretenden Vorsitzenden und den dritten Vorsitzenden, jeweils zwei gemeinschaftlich, vertreten.
 Die Mitgliederversammlung beschließt über alle Fragen von grundsätzlicher Bedeutung, insbesondere über
 Aufnahme von zu gewählten Mitgliedern.
 die Genehmigung der Jahresabrechnung;
 Satzungsänderungen mit 3/4 Mehrheit der stimmberechtigten Mitglieder;
 die Ausschließung von Vereinsmitgliedern;
 Die Mitgliederversammlung ist einzuberufen, wenn es das Interesse des Vereins erfordert, jedoch mindestens einmal jährlich spätestens im zweiten Quartal nach Ablauf des Geschäftsjahres.
 Eine außerordentliche Mitgliederversammlung muss einberufen werden auf Antrag eines Vorstandsmitgliedes oder wenn dies mindestens mehr als ein Viertel der Vereinsmitglieder schriftlich unter Angabe des Zwecks vom Vorstand verlangen.
 Mitgliederversammlungen werden mit einer Ankündigungsfrist von 14 Tagen unter Angabe der Tagesordnung vom Vorstand durch schriftliche Bekanntgabe an die Mitglieder einberufen.
 Die Mitgliederversammlung ist beschlussfähig, wenn mindestens die Hälfte aller stimmberechtigten Vereinsmitglieder anwesend ist. Bei Beschlussunfähigkeit ist der Vorstand verpflichtet, frühestens nach Ablauf von vier Tagen eine zweite Mitgliederversammlung mit der gleichen Tagesordnung einzuberufen; diese ist bei einer Anwesenheit von 1⁄4 der stimmberechtigten Mitglieder beschlussfähig. Hierauf ist in der Einladung zur zweiten Versammlung hinzuweisen.
 Jedes Mitglied hat eine Stimme. Die Beschlüsse bedürfen grundsätzlich der einfachen Mehrheit der abgegebenen gültigen Stimmen, soweit vom Gesetz nicht eine andere Mehrheit vorgeschrieben ist. Stimmenthaltungen bleiben außer Betracht.
 Anträge, die nicht bereits in der Tagesordnung aufgenommen sind, sind 5 Tage vor der Mitgliederversammlung schriftlich beim Vorstand einzureichen.
 Niederschrift über die Beschlüsse der Mitgliederversammlung
 Über die von der Mitgliederversammlung gefassten Beschlüsse ist eine Niederschrift anzufertigen, die vom Versammlungsleiter und dem Schriftführer zu unterzeichnen ist. Diese Niederschrift ist den Mitgliedern zu übersenden.
 Geschäftsjahr, Rechnungsprüfer, Rechnungslegung
 Der Kassier hat für eine ordnungsmäßige Verzeichnung des Finanzvermögens sowie der Einnahmen und Ausgaben des Vereins zu sorgen.
 Der Vorstand hat eine Jahresabrechnung mit einer Finanzübersicht und einen Jahresbericht zu erstellen. Der Jahresbericht hat Aufschluss über die Tätigkeit des Vereins im abgelaufenen Geschäftsjahr zu geben.
 Die Jahresabrechnung ist von den nach § 10 dieser Satzung bestellten Rechnungsprüfern, die weder Mitglied im Vorstand noch Angestellte des Vereins sein dürfen, zu prüfen. Die Rechnungsprüfer haben der Mitgliederversammlung über das Ergebnis ihrer Prüfung zu berichten und bei ordnungsgemäßer Jahresabrechnung die Entlastung des Vorstands und des Kassiers vorzuschlagen.
 Bei Auflösung des Vereins oder bei Wegfall steuerbegünstigter Zwecke fällt das Vermögen des Vereins an den Christlichen Verein Junger Menschen Heilbronn, der es unmittelbar und ausschließlich für gemeinnützige und kirchliche Zwecke, insbesondere für die Jugendarbeit zu verwenden hat.
 Der Christlichen Verein Junger Menschen Heilbronn bekommt im Falle von §16 (2) die Auflage sich in einen e.V. umzuwandeln, geschieht dies nicht fällt das Vermögen des Vereins an die Evang. Gesamtkirchengemeinde Heilbronn, die es unmittelbar und ausschließlich für gemeinnützige und kirchliche Zwecke, insbesondere für die Jugendarbeit zu verwenden hat.
 Wird mit dem Verein gleichzeitig auch der Christliche Verein Junger Menschen in Heilbronn aufgelöst, fällt das Vermögen des Vereins an die Evang. Gesamtkirchengemeinde Heilbronn, die es unmittelbar und ausschließlich für gemeinnützige und kirchliche Zwecke, insbesondere für die Jugendarbeit zu verwenden hat.
 Heilbronn, den 16.6.2017


text:
COMUNE DI MORSANO AL TAGLIAMENTO. Provincia di Pordenone - PDF
 Download "COMUNE DI MORSANO AL TAGLIAMENTO. Provincia di Pordenone"
 1 COMUNE DI MORSANO AL TAGLIAMENTO Provincia di Pordenone ALLEGATO A (Modello Dichiarazione di partecipazione DA INSERIRE NELLA BUSTA A) Al COMUNE DI MORSANO AL TAGLIAMENTO Piazza Daniele Moro Morsano al Tagliamento (PN) OGGETTO: Procedura di gara per l affidamento dei servizi assicurativi del Comune di Morsano al Tagliamento. Dichiarazione di Partecipazione. AUTOCERTIFICAZIONE/ DICHIARAZIONE SOSTITUTIVA DI ATTO DI NOTORIETA DA PARTE DELL OFFERENTE AI SENSI DEL D.P.R. N. 445/2000 Il sottoscritto Nato a. Il.C.F.. Domiciliato per la carica presso la sede sociale ove appresso, quale legale rappresentante con qualifica di.. (indicare la qualifica del legale rappresentante all interno dell impresa) (eventuale) giusta procura gen. /speciale n. del.. notaio.. Dell impresa. Cod. Fiscale.. partita IVA. Cod. attività Con sede legale in.. via.. n.. Tel.. fax. .. P.E.C... Con espresso riferimento all impresa partecipante alla gara che il medesimo rappresenta CHIEDE Che l impresa come sopra rappresentata sia ammessa a partecipare alla gara per l affidamento in oggetto per il/i seguente/i lotto/i (barrare l opzione interessata): LOTTO N. POLIZZA CIG 1
 2 (barrare la casella corrispondente alla modalità di partecipazione del soggetto concorrente) Quale impresa singola di cui alla lett. a) dell art. 34 del D. Lgs. 163/2006 s.m.i. in Raggruppamento temporaneo di imprese costituito/costituendo o consorzio costituito/costituendo, in qualità di (barrare l ipotesi che interessa): Capogruppo mandataria, con le seguenti imprese (indicare denominazione e sede legale di ciascuna): Mandante In Coassicurazione, in qualità di (barrare l ipotesi che interessa): Delegataria, delle seguenti imprese (indicare denominazione e sede legale di ciascuna): delegante Altro- Specificare: A tal fine, ai sensi degli articoli 46 e 47 del D.P:R n. 445 e s.m.i., consapevole delle sanzioni penali e delle conseguenze previste dagli artt. 75 e 76 del D. P.R: medesimo per le ipotesi di falsità in atti e dichiarazioni mendaci, sotto la propria personale responsabilità e per conoscenza diretta, DICHIARA a) Di avere il potere di rappresentanza dell impresa concorrente b) Che i dati relativi all impresa che rappresenta sono i seguenti: b.1) forma giuridica. Capitale sociale b.2)iscrizione (se italiana) al n. del Registro Imprese presso la CCIAA di.. dal, con durata fino al attività svolta:. 2
 3 (se impresa con sede in uno Stato estero, indicare i dati risultanti dall Albo o Registro professionale dello Stato di appartenenza): c) che l impresa è in possesso della autorizzazione all esercizio di attività assicurativa, nel territorio nazionale italiano, nel ramo di rischio per cui presenta offerta ex D. Lgs. 209/2005 o documentazione equipollente per le imprese di un altro stato U.E. b.4) che i soggetti con potere di rappresentanza, oltre al sottoscritto dichiarante, e i direttori tecnici, attualmente in carica, e gli ulteriori soggetti richiesti dalla vigente normativa, sono: Cognome e Nome Luogo e data di nascita / codice fiscale residenza Carica ricoperta d) che nell anno antecedente la data di pubblicazione del bando di gara per l affidamento dell appalto in oggetto sono cessati dalla carica (art. 38, lett. c, D. Lgs. 163/2006) i seguenti soggetti: Cognome e Nome Luogo e data di nascita / codice fiscale residenza Carica ricoperta e) SOLO IN CASO DI AVVALIMENTO (completare con i dati di seguito richiesti) - che intende avvalersi della seguente impresa ausiliaria (indicare denominazione, sede e indirizzo): - che le risorse messe a disposizione dall impresa ausiliaria sono le seguenti: Allega il contratto di avvalimento e la documentazione prevista dall art. 49 del D. Lgs. 163/2006 REQUISITI DI ORDINE GENERALE f) che l impresa non si trova in alcuna delle seguenti situazioni di esclusione dalla partecipazione alle procedure di affidamento degli appalti pubblici previste dall art. 38, coma 1, D. Lgs. 163/2006 e in particolare: 3
 4 1) l impresa non si trova in stato di fallimento, di liquidazione coatta, di concordato preventivo, salvo il caso di cui all art. 186 bis del R.D. 16/03/1942 n. 267, e di non aver in corso un procedimento per la dichiarazione di una di tali situazioni (art. 38, co. 1 lett.a); 2) con riferimento alla lettera b)dell art. 38, comma 1, dichiara che nei confronti del dichiarante e delle persone fisiche indicate al punto c della presente dichiarazione (barrare l ipotesi che ricorre): non è pendente alcun procedimento per l applicazione di una delle misure di prevenzione di cui all art. 3 della legge 27/12/1956, n o di una delle cause ostative previste dall art. 10 della legge 31 maggio 1965, n. 575; 3) con riferimento alla lettera c) dell art. 38, comma 1, in relazione alla pronuncia di sentenze definitive di condanna passate in giudicato o decreti penali di condanna divenuti irrevocabili ovvero sentenze di applicazione della pena su richiesta, ai sensi dell articolo 444 del Codice di procedura penale, per i reati gravi in danno dello Stato e della Comunità che incidono sulla moralità professionale, ed inoltre in relazione alla pronuncia di sentenze passate in giudicato per uno o più reati di partecipazione a un organizzazione criminale, corruzione, frode, riciclaggio, quali definiti negli atti comunitari citati all art. 45, par. 1, Dir. CE 2004/18, dichiara ( barrare i casi che ricorrono completando i successivi punti 3.1 e 3.2): 3.1) che lei confronti del dichiarante e delle persone fisiche indicate al punto c) della presente dichiarazione (barrare il caso che ricorre): non ne sono stati pronunciati; oppure ne sono stati pronunciati, per i reati di seguito indicati, a carico di : Cognome e Nome Data sentenza / decreto Reato e pena applicata 3.2) che nei confronti dei soggetti cessati elencati al punto d) della presente dichiarazione (barrare il caso che ricorre): non ne sono stati pronunciati; oppure ne sono stati pronunciati, per i reati di seguito indicati, a carico di : Cognome e Nome Data sentenza / decreto Reato e pena applicata 4
 5 4) di non aver violato il divieto di intestazione fiduciari posto dall art. 17 della Legge 19 marzo 1990 n. 55 (art. 38, co. 1, lett. d); 5) di non aver commesso gravi infrazioni definitivamente accertate alle norme in materia di sicurezza e ad ogni altro obbligo derivante dai rapporti di lavoro, risultanti dai dati in possesso dell Osservatorio (art. 30, co. 1 lett. e) e di non essere stati destinatati nell ultimo biennio di provvedimenti interdittivi ai sensi dell art. 14 del D. Lgs. 81/2008 recante: disposizioni per il lavoro irregolare e per la tutela della salute e sicurezza dei lavoratori. Dichiara inoltre: 5.1) di possedere i requisiti di idoneità tecnico professionale previsti articolo 26, comma 1 lettera a) del Decreto legislativo 9 aprile 2008 n. 81 e s.m.i.; 5.2) di essere in regola con la normativa in materia di tutela della salute e della sicurezza nei luoghi di lavoro ai sensi e per gli effetti del D. Lgs. 81/2008; 6) di non aver commesso grave negligenza o malafede nell esecuzione delle prestazioni affidate dalla stazione appaltante che bandisce la gara e di non aver commesso un grave errore nell esercizio dell attività professionale (art. 38, co. 1, lett. f); 7) di non aver commesso violazioni gravi, definitivamente accertate, rispetto agli obblighi relativi al pagamento delle imposte e tasse, secondo la legislazione italiana o quella dello Stato in cui l impresa è stabilita (art. 38, co. 1 lett. g); competente per la verifica è l ufficio dell Agenzia delle Entrate di: 8) di non aver reso falsa dichiarazione o falsa documentazione in merito ai requisiti ed alle condizioni rilevanti per la partecipazione alle procedure di gara e per l affidamento di subappalti, risultanti dai dati iscritti nel Casellario Informatico (art. 38, co.1 lett. h); 9) di non aver commesso violazioni gravi, definitivamente accertate, alle norme in materia di contributi previdenziali ed assistenziali secondo la legislazione italiana o dello Stato in cui l impresa è stabilita; in relazione ai versamenti agli enti previdenziali e assicurativi, dichiara di essere in possesso delle seguenti specifiche posizioni: POSIZIONE SEDE DI MATRICOLA NR. INPS INAIL 10) ai fini dell art. 38, co.1 lett. l, di avere alle proprie dipendenze n.. Dipendenti e (barrare la casella interessata) che l impresa non è assoggettata agli obblighi di assunzioni obbligatorie di cui alla legge 12 marzo 1999, n. 68; ovvero (per le imprese che occupano più di 35 dipendenti e per le imprese che occupano da 15 a 35 dipendenti e che abbiano effettuato una nuova assunzione dopo il ) ai sensi dell art. 17 della legge 12 marzo 1999, n. 68, che l impresa è in regola con le norme della suddetta legge: 5
 6 11) che nei confronti dell impresa non è stata applicata la sanzione interdittiva di cui all art. 9, 2 comma, lett. c) del D. Lgs. 8 giugno 2001 n. 231 o altra sanzione che comporta il divieto di contrarre con la pubblica Amministrazione, compresi i provvedimenti interdittivi di cui all art. 14 del D. Lgs. 81/2008 (art. 38, co.1 lett. m); 12) ai sensi della lettera m-ter) del medesimo art. 38, co. 1, che ciascuno dei soggetti indicati al precedente punto c) (barrare la casella che ricorre): non è stato vittima dei reati previsti e puniti dagli articoli 317 e 629 del codice penale aggravati, ai sensi dell articolo 7 del decreto-legge 13 maggio 1991 n. 152 convertito, con modificazioni, dalla legge 12 luglio 1991 n. 203; è stato vittima dei reati previsti e puniti dagli articoli 317 e 629 del codice penale aggravati, ai sensi dell articolo 7 del decreto-legge 13 maggio 1991 n. 152 convertito, con modificazioni, dalla legge 12 luglio 1991 n. 203 e ha denunciato i fatti all autorità giudiziaria, salvo che ricorrano i casi previsti dall articolo 4, primo comma, della legge 24 novembre 1981, n. 689; 13) con rifermento a quanto previsto dall art. 38, comma 1, lett. m-quater) (barrare solo l ipotesi che ricorre): di non trovarsi in alcuna situazione di controllo di cui all articolo 2359 del Codice Civile rispetto ad alcun soggetto partecipante alla presente procedura e di aver formulato l offerta autonomamente; di non essere a conoscenza della partecipazione alla medesima procedura di soggetti che si trovano, rispetto al concorrente dichiarante, in una delle situazioni di controllo di cui all art del codice civile e di aver formulato l offerta autonomamente; di essere a conoscenza della partecipazione alla medesima procedura di soggetti, di seguito indicati, che si trovano, rispetto al concorrente dichiarante, in situazione di controllo di cui all art del codice civile, e di aver formulato l offerta autonomamente: g) di applicare integralmente tutte le norme contenute nel contratto collettivo nazionale del lavoro e nei relativi accordi integrativi, applicabili all appalto, in vigore per il tempo e nella località in cui si svolge il servizio, e di impegnarsi ad osservare tutte le norme medesime, anche da parte di eventuali subappaltatori e dei loro rispettivi clienti, e che il C.C.N.L. appartiene alla seguente categoria: h) (barrare la casella corrispondente al caso che ricorre) di non essersi avvalso dei piani individuali di emersione previsti dalla legge n. 383/2001; di essersi avvalso dei piani individuali di emersione previsti dalla legge n. 383/2001, dando atto che gli stessi si sono conclusi; DICHIARAZIONE IN ORDINE ALLA PROCEDURA i) Di aver preso piena conoscenza e di accettare espressamente e incondizionatamente tutte le condizioni di appalto e contrattuali stabilite dal/i Capitolato/i Speciale/i di polizza er il/i quale/i di concorre (completi ed allegati), e degli altri documenti di gara, comprendenti bando di gara, disciplinare, e altri documenti ad essi allegati, ovvero richiamati e citati, nonché di aver preso piena conoscenza e di accettare gli eventuali chiarimenti resi dalla stazione appaltante ai sensi dell art. 71 D. Lgs. 163/2006; j) di aver considerato e valutato tutte le condizioni incidenti sulle prestazioni oggetto dell affidamento che possono influire sulla determinazione dell offerta, di aver considerato e valutato tutte le condizioni 6
 7 contrattuali e di aver preso conoscenza di tutte le circostanze generali e specifiche, relative all esecuzione del contratto, ivi inclusi gli obblighi relativi alle disposizioni in materia di sicurezza, di condizioni di lavoro e di previdenza e di assistenza in vigore nel luogo dove devono essere eseguite le prestazioni oggetto dell appalto, e di averne tenuto conto nella formulazione dell offerta; k)solo IN CASO DI R.T.I. COSTITUITI /COSTITUENDI, NONCHE DI CONSORZI COSTITUENDI: - che le parti inerenti l oggetto dell appalto eseguite dalle single imprese raggruppate e/o raggruppante /consorziande sono così suddivise (in caso di partecipazione a più lotti, qualora la ripartizione delle attività all interno del RTI/consorzio sia diversa tra i lotti cui si intende partecipare, personalizzare replicando i campi di interesse per ciascun lotto): LOTTO N. Impresa mandataria/mandante Attività /servizio di competenza % servizio di competenza - Che in caso di aggiudicazione, sarà scelta come impresa capogruppo la seguente ditta: - (in caso di impresa mandante di RTI o Consorzi non costituiti) di autorizzare la mandataria a presentare un unica offerta e, pertanto, abilitando la medesima a compiere in nome e per conto anche di questa impresa ogni attività per la procedura di gara, necessaria ai fini della partecipazione alla procedura, fermo restando, in ogni caso, che le dichiarazioni indicate nella documentazione di gara e, comunque, l offerta economica verranno sottoscritte da questa impresa congiuntamente con le altre imprese raggruppande; - (in caso di RTI o Consorzi costituiti) che, in caso di aggiudicazione, le imprese in raggruppamento si impegnano a costituire RTI/Consorzio conformandosi alla disciplina di cui all art. 37 D. Lgs. 163/2006, conferendo mandato collettivo speciale con rappresentanza all impresa qualificata mandataria, la quale stipulerà il contratto in nome delle mandanti; l) SOLO NEL CASO DI COASSICURAZIONI: - che la quota di rispettiva sottoscrizione dei rischi è così suddivisa (in caso di partecipazione a più lotti, qualora la ripartizione della quota di rispettiva sottoscrizione dei rischi sia diversa tra i lotti cui si intende partecipare, replicare i campi di interesse per ciascun lotto): LOTTO N. IMPRESA DELEGATARIA/COASSICURATRICE QUOTA DI RISPETTIVA SOTTOSCRIZIONE DEI RISCHI (%) 7
 8 - Compilare le parti di pertinenza che seguono o barrare/eliminare le opzioni che non si riferiscono alla propria situazione: che l impresa, quale delegataria, come da esplicita dichiarazione di delega irrevocabile formulata e sottoscritta da ciascuna impresa coassicuratrice nella propria dichiarazione di cui al presente modello A, con riferimento alla procedura in oggetto, presenta offerta economica e procede alla stipula del contratto, in caso di aggiudicazione, assumendo tutti gli obblighi in esso previsti, in nome e per conto anche di ciascuna impresa coassicuratrice; ovvero che l impresa, quale impresa coassicuratrice, conferisce, con il presente atto, apposita delega irrevocabile all impresa affinché, in qualità di delegataria, con riferimento alla procedura in oggetto, presenti offerta economica e proceda alla stipula del contratto, in caso di aggiudicazione, assumendo tutti gli obblighi in esso previsti, anche in proprio nome e per proprio conto. m) che, ai sensi di quanto previsto all art. 37, D. Lgs. 163/2006, con riferimento alla presente gara, l impresa non ha presentato offerta in più di un raggruppamento temporaneo o consorzio, ovvero singolarmente e quale componente di RTI o consorzio; n) che, con riferimento alla presente gara, l impresa non ha presentato offerta in più di un riparto di coassicurazione, ovvero singolarmente e quale componente di un riparto di Coassicurazione; o) che l impresa, in caso di partecipazione a più lotti si è sempre presentata nella medesima forma individuale o associata, e in caso di RTI, Coassicurazione o Consorzi, sempre con la medesima composizione, pena l esclusione dell impresa stessa e del concorrente in forma associata cui l impresa partecipa; p) ai sensi dell art. 79, co 5-bis, del D. Lgs. 163/2006, dichiara che le comunicazioni relative alla presente gara dovranno essere indirizzate a (indicare nominativo, indirizzo, via cap e città, numero fax, indirizzo mail, P.E.C.; in caso di RTI/Consorzi costituiti/non costituiti o di Coassicurazioni indicare il domicilio eletto da parte della mandataria capogruppo del RTI/consorzio ovvero da parte della delegataria del riparto di coassicurazione): q)di mantenere valida l offerta per 180 giorni dalla scadenza della presentazione della stessa; r) di impegnarsi, in caso di aggiudicazione, ad assumere gli obblighi di tracciabilità dei flussi finanziari di cui alla legge 13 agosto 2010 n. 136 e s.m.i., utilizzando uno o più conti correnti bancari o postali dedicati, anche in via non esclusiva, alla commessa oggetto dell affidamento; s) di essere informato che, ai sensi e per gli effetti dell art. 13 del Dl.Lgs. 196/2003 il conferimento dei dati richiesti è obbligatorio ai fini della partecipazione alla gara e che tali dati saranno trattati esclusivamente per le finalità inerenti alla procedura in questione e per le seguenti incombenze contrattuali. Data, Firma del legale rappresentante 8


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 28.9.2015
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 320/45
 Tužba podnesena 5. kolovoza 2015. – AlzChem protiv Komisije
 (Predmet T-451/15)
 (2015/C 320/63)
 Jezik postupka: engleski
 Stranke
 Tužitelj: AlzChem AG (Trostberg, Njemačka) (zastupnik: A. Borsos, odvjetnik)
 Tuženik: Europska komisija
 Tužbeni zahtjev
 Tužitelj od Općeg suda zahtijeva da:
 —
 proglasi tužbu dopuštenom i osnovanom;
 —
 poništi Odluku Europske Komisije Ares (2015) 2176662 od 26. svibnja 2015., donesenu u skladu s člankom 4. Pravila za primjenu Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, kao odgovor na zahtjev br. GESTDEM 2015/1640; i
 —
 naloži Komisiji snošenje troškova tužitelja.
 Tužbeni razlozi i glavni argumenti
 U prilog osnovanosti tužbe tužitelj ističe tri tužbena razloga.
 1.
 Prvi tužbeni razlog, koji se temelji na pogrešci koja se tiče prava i očitoj pogrešci u ocjeni glede primjene opće presumpcije koja se odnosi na iznimku radi zaštite svrhe Unijine istrage. Tužitelj ističe sljedeće pogreške:
 —
 Komisijina pogreška koja se tiče prava glede primjene općih izuzeća;
 —
 Komisijina pogreška koja se tiče prava glede zaštite svrhe istrage;
 —
 Komisijina pogreška koja se tiče prava i očita pogreška u ocjeni glede ocjene prevladavajućeg javnog interesa za osiguranje učinkovitog pravnog lijeka (članak 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima);
 —
 Komisijina pogreška koja se tiče prava glede primjene temeljnog prava pristupa dokumentima (članak 42. Povelje Europske unije o temeljnim pravima).
 2.
 Drugi tužbeni razlog, koji se temelji na pogrešci koja se tiče prava i očitoj pogrešci u ocjeni glede primjene izuzeća radi zaštite komercijalnih interesa.
 3.
 Treći tužbeni razlog, koji se temelji na povredi obveze obrazlaganja odbijanja pristupa nepovjerljivoj verziji ili uvidu u dokumente na licu mjesta.


type: wikipedia

text:
Sraith de dhúnmharuithe ab ea dúnmharuithe West Port a rinneadh i nDún Éideann sna blianta 1827-1828. Ba iad William Burke (Liam de Búrca) agus William Hare (Liam Ó hEadhra), beirt Éireannach, na dúnmharfóirí, agus is í an tucaid a bhí acu leis na coireanna seo ná na corpáin a dhíol le dochtúirí Choláiste Míocháine Dhún Éideann, go háirithe leis an dochtúir Robert Knox, anatamaí agus antraipeolaí clúiteach lena lá, ar theastaigh siad uaidh le taighde a dhéanamh orthu. Ba iad a gcuid coireanna a chuir tús leis an bhfocal úd "búrcáil" sa Ghaeilge, a chiallaíonn réabóireacht reilige.
 Na dúnmharuithe
 Sa bhliain 1827, bhí cónaí ar Liam de Búrca agus a leannán, Eibhlín Nic Dhubhghaill (Helen MacDougall) i dteach Liam Uí Eadhra, mar thionóntaí. De réir mar a d'admhaigh Mac Uí Eadhra ina dhiaidh sin, seansaighdiúir ar pinsean ab ea an chéad duine a dhíol siad leis na dochtúirí. Tionónta eile de chuid Mhac Uí Eadhra a bhí ann, agus nuair a fuair sé bás, bhí Mac Uí Eadhra i ndiaidh ceithre phunt air. I Mí na Samhna 1827, bhúrcáil an Búrcach agus Mac Uí Eadhra an corpán agus dhíol siad leis na dochtúirí ar seacht bpunt é.
 Tionónta eile de chuid Mhac Uí Eadhra ab ea an chéad duine eile a maraíodh, fear a raibh aithne air mar "Joseph the Miller", is é sin, an muilleoir Seosamh. Chuir siad ar meisce é le huisce beatha agus thacht siad é. Bhí na tionóntaí ag rith gann ar Mhac Uí Eadhra, áfach, agus mar sin, chinn an bheirt ar íobartaigh nua a chealgadh isteach ón tsráid. I Mí Feabhra 1828, thug siad cuireadh don phinsinéir Abigail Simpson airneán a dhéanamh sa teach sula rachadh sí abhaile. Chuir siad ar deargmheisce í freisin agus thacht siad í. Ó bhí an corpán chomh húr, fuair siad cúig phunt déag uirthi.
 I ndiaidh tionónta eile fós a mharú, chuaigh Margaret Hare, bean Liam Uí Eadhra, ag ól leis an chéad íobartach eile i dteach tábhairne. Nuair a bhí an bhean seo ar na stárthaí le meisce, chuir Margaret fios ar a fear céile. Ina dhiaidh sin, thug an Búrcach leis beirt striapach abhaile, ach tháinig bean acu slán, ó d'imigh sí nuair a thosaigh Eibhlín ag sciolladóireacht. Díoladh an bhean eile leis na dochtúirí. D'aithin cuid de na hábhair dhochtúirí í, ó bhí siad i ndiaidh an chorroíche a chaitheamh léi.
 Bean déirce darbh ainm Effie, agus aithne ag an mBúrcach uirthi, ba thúisce a maraíodh ina dhiaidh sin. Fuair na murdaróirí deich bpunt ar a corp. Ansin, chonaic an Búrcach bean a raibh na póilíní díreach ag breith uirthi, agus dúirt sé leo go raibh aithne aige uirthi. D'imigh na póilíní ansin, agus fágadh an bhean ag an mBúrcach le haghaidh marú. Mharaigh sé í agus dhíol sé leis na dochtúirí í cúpla uair an chloig ina dhiaidh sin.
 Seanbhean agus buachaill bodhar ab ea an chéad bheirt eile a mharaigh siad. Bhí an Búrcach agus Mac Uí Eadhra ag easaontú faoin mbuachaill, ach sa deireadh thiar mharaigh an Búrcach é agus dhíol sé an bheirt ar ocht bpunt an corp. Ina dhiaidh sin, maraíodh bean de lucht aitheantais an Bhúrcaigh, Mrs Ostler, chomh maith le hÁine Nic Dhubhghaill (Ann MacDougal), a raibh gaol ag leannán an Bhúrcaigh léi.
 Ansin, casadh an striapach chnagaosta Mary Haldane ar Mhac Uí Eadhra. Nuair a chronaigh a hiníon Peigí uaithi í, agus í ag cur a tuairisce, mharaigh an Búrcach agus Mac Uí Eadhra ise chomh maith. An uair seo, áfach, d'airigh na daoine uathu na mná a bhí imithe, ó bhí aithne ag uasal is ag íseal ar Mary Haldane sa chomharsanacht.
 An chéad duine eile a mharaigh siad, bhí aithne ní b'fhairsinge air fós. Fear óg mallintinneach a bhí ann a dtugtaí Daft Jamie, nó Séimí Néaltraithe, air. Chuir Séimí troid ar a shon, agus b'éigean don bheirt fhear é a mharú in éineacht. Thosaigh a mháthair ag cur a thuairisce. Nuair a nocht an Dochtúir Knox an buachaill an lá arna mhárach, d'aithin daoine de na mic léinn é. Shéan Knox gurbh é Séimí a bhí ann, ach deirtear gur ghearr sé suas an aghaidh roimh aon chuid eile den chorp.
 Ba í Mary Docherty, nó Máire Ní Dhochartaigh, an duine deireanach a maraíodh. Dúirt an Búrcach léi gur de mhuintir Uí Dhochartaigh dá mháthair féin, le hí a mhealladh isteach sa teach lóistín. Ansin, d'fhan sé go dtí gur fhág a chomhlóisteoirí, Ann agus James Gray, an áit, agus mharaigh sé Máire. Chuala na comharsanaigh gleo na troda, áfach.
 Deireadh na gcoireanna agus an pionós
 An lá arna mhárach, d'éirigh Ann Gray drochamhrasach, nuair nach ligfeadh an Búrcadh di dul in aon chóngar don leaba ar fhág sí péire stocaí inti. Teacht an tráthnóna, bhí Ann agus James Gray ina n-aonar sa teach, agus nuair a sheiceáil siad an leaba, tháinig siad ar chorp Mháire Ní Dhochartaigh fúithi. Ag dul amach le fios a chur ar na póilíní dóibh, casadh Eibhlín Nic Dhubhghaill orthu. D'áitigh Eibhlín orthu dearmad a dhéanamh den scéal, ar acht go bhfaighidís deich bpunt an tseachtain de bhrabús na gcorp. Dhiúltaigh siad.
 Thug Eibhlín Nic Dhubhghaill agus Margaret Hare rabhadh don bheirt dhúnmharfóirí go raibh na póilíní ar a lorg, agus bhí d'uain acu an corp a thabhairt amach as an teach sular tháinig na póilíní. Nuair a cuireadh ceastóireacht orthu, áfach, tháinig an Búrcach agus Eibhlín salach ar a chéile faoin am ar imigh Máire Ní Dhochartaigh, mar dhea. Fuair na póilíní leide a thug i dtreo an Dochtúra Knox iad, agus i seomra ranga an dochtúra, tháinig siad ar chorp Mháire. Ba é James Gray a d'aithin í. Bhí na dúnmharfóirí gafa anois, chomh maith leis an mbeirt bhan, agus bhí an tsraith dúnmharfóireachta críochnaithe i ndiaidh aon mhí déag.
 Nuair a thug nuachtán áitiúil i nDún Éideann tuairisc ar na himeachtaí, chuala Janet Brown, an striapach a tháinig slán nuair a maraíodh a leathbhádóir, iomrá orthu agus chuaigh sí ag cuidiú leis na póilíní. D'aithin sí éadaí de chuid Mhary Paterson, an striapach a bhí ina cuideachta agus a fuair bás.
 Cé go raibh fianaise ann, níor leor í, agus thug an breitheamh tairiscint do Mhac Uí Eadhra: gheobhadh sé díolúine ón ionchúiseamh, dá mbeadh sé sásta fianaise a thabhairt in aghaidh an Bhúrcaigh. Thoiligh sé, agus gearradh breith an bháis ar an mBúrcach i Mí na Nollag 1828. Scaoileadh Eibhlín saor, ó nach rabhthas ábalta a chruthú go raibh lámh aici sna dúnmharuithe. Níor ionchúisíodh Robert Knox, cé go raibh callán mór ann faoi na himeachtaí.
 D'fhill Eibhlín Nic Dhubhghaill abhaile, ach ba dhóbair di go linseálfadh slua de dhaoine feargacha í ar thairseach an tí. D'éalaigh sí go Sasana, ach tháinig a míchlú ansin roimpise. Deirtear gur thug sí aghaidh ar an Astráil ansin, agus go bhfuair sí bás ansin timpeall na bliana 1868. D'éalaigh Margaret Hare ó lucht a linseála freisin, agus an chuma ar an scéal gur theith sise go hÉirinn. Sin a bhfuil ar eolas fúithi.
 Scaoileadh saor le Mac Uí Eadhra i bhFeabhra 1829. Bhí scéalta ag imeacht faoi agus iad ag tabhairt le fios gur fear iarrtha déirce a bhí ann a raibh radharc a shúl caillte aige. Níor dearbhaíodh na scéalta seo riamh. Chonacthas an uair dheireanach é i gCarlisle, Sasana.
 Tagairtí
 Stair na hAlban
 Dúnmharuithe


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21996A0330(05)
 Acuerdo en forma de canje de notas entre la Comunidad Europea y la República de Kazajstán por el que se modifica el Acuerdo entre la Comunidad Económica Europea y la República de Kazajstán sobre el comercio de productos textiles como consecuencia de la adhesión de la República de Austria, de la República de Finlandia y del Reino de Suecia a la Unión Europea - Canje de notas Traducción oficiosa
 Diario Oficial n° L 081 de 30/03/1996 p. 0098 - 0121
 AGREEMENT in the form of an Exchange of Letters between the European Community and the Republic of Kazakhstan amending the Agreement between the European Economic Community and the Republic of Kazakhstan on trade in textile products to take into account the accession of the Republic of Austria, the Republic of Finland, and the Kingdom of Sweden to the European UnionLetter from the Council of the European Union Sir,1. I have the honour to refer to the Agreement between the European Economic Community and the Republic of Kazakhstan on trade in textile products initialled on 15 October 1993.2. In order to take into account the accession of the Republic of Austria, the Republic of Finland, and the Kingdom of Sweden to the European Union on 1 January 1995, the European Community considers that the following amendments should be made to the Agreement between the European Economic Community and the Republic of Kazakhstan on trade in textile products:2.1. The following text is added after Article 5, paragraph 2:'For the purposes of applying the provisions of paragraph 2 in the year 1995, the preceding year's total imports from all third countries shall be calculated on the basis of imports into the Community as constituted on 31 December 1994 and of imports into Austria, Finland, and Sweden. Trade between the Community, Austria, Finland, and Sweden, or between Austria, Finland, and Sweden shall be excluded from this total.`2.2. Article 14, paragraph 2, subparagraph 2, second indent of Protocol A, Title IV should be amended as follows:'- two letters identifying the intended Member State of customs clearance as follows:AT = AustriaBL = BeneluxDE = Federal Republic of GermanyDK = DenmarkEL = GreeceES = SpainFI = FinlandFR = FranceGB = United KingdomIE = IrelandIT = ItalyPT = PortugalSE = Sweden`2.3. The Annex to Protocol A setting out the model of the certificate of origin is replaced by Appendix I to this letter.2.4. The Annex to Protocol A setting out model 1 of the export licence is replaced by Appendix II to this letter.2.5. The Annex to Protocol A setting out model 2 of the export licence is replaced by Appendix III to this letter.2.6. The Annex to Protocol B setting out the model of the certificate applicable to certain cottage industry and folklore products is replaced by Appendix IV to this letter.2.7. Notwithstanding the modifications referred to under points 2.3, 2.4, 2.5 and 2.6, during a transitional period that will end on 30 June 1995, the competent authorities of the Republic of Kazakhstan shall be authorized to continue issuing the forms that were in use in 1994.3. I should be obliged if you could kindly confirm the acceptance of your Government of the foregoing. Should this be the case, this Agreement in the form of an Exchange of Letters shall enter into force on the first day of the month following the day on which the Parties have notified each other that the legal procedures necessary to this end have been completed. In the meantime, it shall be applied provisionally from 1 January 1995 on the conditions to be specified in an Exchange of Notes (see Appendix V).Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.For the Council of the European UnionAppendix I ANNEX TO PROTOCOL A, ARTICLE 2 (1) >REFERENCIA A UN FILM>Appendix II ANNEX TO PROTOCOL A, ARTICLE 7 (1): MODEL 1 >REFERENCIA A UN FILM>Appendix III ANNEX TO PROTOCOL A, ARTICLE 7 (3): MODEL 2 >REFERENCIA A UN FILM>Appendix IV ANNEX TO PROTOCOL B >REFERENCIA A UN FILM>Appendix V Exchange of Notes The Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities presents its compliments to the Mission of the Republic of Kazakhstan to the European Communities and has the honour to refer to the Agreement on Trade in Textile Products between the Republic of Kazakhstan and the European Economic Community initialled on 15 October 1993 as amended by the Exchange of Letters initialled on 15 May 1995.The Directorate-General wishes to inform the Mission that whilst awaiting the completion of the necessary procedures for the conclusion and coming into force of the amended Agreement, the European Community is prepared to allow the provisions of the Agreement to apply de facto from 1 January 1995. This is on the understanding that either Party may at any time terminate this de facto application of the amended Agreement provided that one hundred and twenty days' notice is given.The Directorate-General for External Economic Relations would be grateful if the Mission would confirm its agreement to the foregoing.The Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities avails itself of this opportunity to renew to the Mission of the Republic of Kazakhstan to the European Communities the assurance of its highest consideration.Letter from the Government of the Republic of Kazakhstan Sir,I have the honour to acknowledge receipt of your letter of . . . which reads as follows:'Sir,1. I have the honour to refer to the Agreement between the European Economic Community and the Republic of Kazakhstan on trade in textile products initialled on 15 October 1993.2. In order to take into account the accession of the Republic of Austria, the Republic of Finland, and the Kingdom of Sweden to the European Union on 1 January 1995, the European Community considers that the following amendments should be made to the Agreement between the European Economic Community and the Republic of Kazakhstan on trade in textile products:2.1. The following text is added after Article 5, paragraph 2:"For the purposes of applying the provisions of paragraph 2 in the year 1995, the preceding year's total imports from all third countries shall be calculated on the basis of imports into the Community as constituted on 31 December 1994 and of imports into Austria, Finland, and Sweden. Trade between the Community, Austria, Finland, and Sweden, or between Austria, Finland, and Sweden shall be excluded from this total."2.2. Article 14, paragraph 2, subparagraph 2, second indent of Protocol A, Title IV should be amended as follows:"- two letters identifying the intended Member State of customs clearance as follows:AT = AustriaBL = BeneluxDE = Federal Republic of GermanyDK = DenmarkEL = GreeceES = SpainFI = FinlandFR = FranceGB = United KingdomIE = IrelandIT = ItalyPT = PortugalSE = Sweden"2.3. The Annex to Protocol A setting out the model of the certificate of origin is replaced by Appendix I to this letter.2.4. The Annex to Protocol A setting out model 1 of the export licence is replaced by Appendix II to this letter.2.5. The Annex to Protocol A setting out model 2 of the export licence is replaced by Appendix III to this letter.2.6. The Annex to Protocol B setting out the model of the certificate applicable to certain cottage industry and folklore products is replaced by Appendix IV to this letter.2.7. Notwithstanding the modifications referred to under points 2.3, 2.4, 2.5 and 2.6, during a transitional period that will end on 30 June 1995, the competent authorities of the Republic of Kazakhstan shall be authorized to continue issuing the forms that were in use in 1994.3. I should be obliged if you could kindly confirm the acceptance of your Government of the foregoing. Should this be the case, this Agreement in the form of an Exchange of Letters shall enter into force on the first day of the month following the day on which the Parties have notified each other that the legal procedures necessary to this end have been completed. In the meantime, it shall be applied provisionally from 1 January 1995 on the conditions to be specified in an Exchange of Notes (see Appendix V).Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.`I have the honour to confirm that my Government is in agreement with the contents of your letter.Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.For the Government of the Republic of KazakhstanAppendix I ANNEX TO PROTOCOL A, ARTICLE 2 (1) >REFERENCIA A UN FILM>Appendix II ANNEX TO PROTOCOL A, ARTICLE 7 (1): MODEL 1 >REFERENCIA A UN FILM>Appendix III ANNEX TO PROTOCOL A, ARTICLE 7 (3): MODEL 2 >REFERENCIA A UN FILM>Appendix IV ANNEX TO PROTOCOL B >REFERENCIA A UN FILM>Appendix V Exchange of Notes The Mission of the Republic of Kazakhstan to the European Communities presents its compliments to the Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities and has the honour to refer to the Note of the Directorate-General of (date of Note Verbale) regarding the Agreement on Trade in Textile Products between the Republic of Kazakhstan and the European Economic Community initialled on 15 October 1993 as amended by the Exchange of Letters initialled on 15 May 1995.The Mission of the Republic of Kazakhstan to the European Communities wishes to confirm to the Directorate-General that whilst awaiting the completion of the necessary procedures for the conclusion and coming into force of the adapted Agreement, the Government of the Republic of Kazakhstan is prepared to allow the provisions of the Agreement to apply de facto from 1 January 1995. This is on the understanding that either Party may at any time terminate this de facto application of the adapted Agreement provided that one hundred and twenty days' notice is given.The Mission of the Republic of Kazakhstan to the European Communities avails itself of this opportunity to renew to the Directorate General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities the assurance of its highest consideration.


text:
ALLMILMOE s.r.o. Brno IČO 25325230 kontakty (20.09.2019) | Finance.cz
 ALLMILMOE s.r.o. Brno IČO: 25325230
 Tato stránka obsahuje výpis dat z různých rejstříků pro firmu ALLMILMOE s.r.o., která sídlí v obci Brno a bylo jí přiděleno IČO 25325230.
 Firma s názvem ALLMILMOE s.r.o. se sídlem v obci Brno byla založena v roce 1997. Společnost je stále aktivní. V jejím vedení se dosud vystřídalo 4 osob. Společnost podniká v oboru Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona , Specializovaný maloobchod a maloobchod se smíšeným zbožím , Pořádání odborných kurzů, školení a jiných vzdělávacích akcí včetně lektorské činnosti a další.
 Základní údaje o ALLMILMOE s.r.o. IČO: 25325230
 Krajský soud v Brně 29.1.1997
 C 25931
 25325230
 ALLMILMOE s.r.o.
 Část jmění rozdělované společnosti ALLMILMOE s.r.o., IČ: 25325230, se sídlem: Hviezdoslavova 410/55, Slatina, 627 00 Brno, uvedená v projektu rozdělení formou odštěpení sloučením ze dne 14.6.2018, byla odštěpena do nástupnické společnosti energycrossing s .r.o., IČ: 05754216, se sídlem Šermířská 2378/9, Břevnov, 169 00 Praha 6, v souladu s projektem rozdělení. 11.10.2018
 Zřízeno zástavní právo k obchodním podílům společníků FLOW CLIMA, s.r.o., sídlem Praha 4, Baarova 2, IČ 43 00 13 35, zapsaná v obchodním rejstříku vedeném Městským soudem v Praze, oddíl C, vložka 4495, obchodní podíl ve výši 80% a pan Ing. Vladimír Dřevíkovský, r.č. 481212/119, bytem Revoluční 25, Praha 1, PSČ 110 00, obchodní podíl ve výši 20% ve prospěch HVB Bank Czech Republic a.s. sídlem Praha 1, nám.Republiky 3a/č.p. 2090, PSČ 110 00, IČ: 64 94 82 42, zapsané v obchodním rejstříku vedeném Městským soudem v Praze, oddíl B, vložka 3608 k zajištění pohledávky na vrácení částky z hypotečního úvěru reg.č. 0068779-014 ve výši 9.432.144,-Kč (slovy: devětmilionůčtyřistatřicetdvatisícestočtyřicetčtyři korun českých) s příslušenstvím. 4.2.2005 - 21.12.2006
 Aktuální kontaktní údaje ALLMILMOE s.r.o.
 Kontakty na ALLMILMOE s.r.o. IČO: 25325230
 Hviezdoslavova 410/55 , Brno 627 00 13.1.2016
 Hviezdoslavova 410/55 , Brno 627 00 21.4.2000 - 13.1.2016
 Minská 899/26 , Brno 616 00 29.1.1997 - 21.4.2000
 Hviezdoslavova 410/55, Brno 627 00
 Obory činností ALLMILMOE s.r.o. IČO: 25325230
 velkoobchod 21.12.2006 - 13.1.2016
 pořádání odborných kurzů, školení a jiných vzdělávacích akcí včetně lektorské činnosti 21.12.2006 - 13.1.2016
 specializovaný maloobchod a maloobchod se smíšeným zbožím 21.12.2006 - 13.1.2016
 pronájem nemovitostí bytů a nebytových prostor bez poskytování jiných než základních služeb zajišťujících řádný provoz nemovitostí, bytů a nebytových prostor 26.11.2004 - 13.1.2016
 obchodní živnost - koupě zboží za účelem jeho dalšího prodeje a prodej 29.1.1997 - 21.12.2006
 organizování školící činnosti 29.1.1997 - 21.12.2006
 Hviezdoslavova 410/55 , Brno 627 00
 1001008944
 Vedení firmy ALLMILMOE s.r.o. IČO: 25325230
 Každý jednatel zastupuje společnost samostatně. 13.1.2016
 Způsob zastupování: Jednatel jedná jménem společnosti samostatně. 21.12.2006 - 13.1.2016
 Způsob zastupování: Za společnost jedná a společnost zastupuje každý jednatel společnosti samostatně. Podepisování za společnost se děje tak, že k vytištěnému nebo napsanému obchodnímu jménu společnosti připojí svůj podpis jednatel. 28.2.2000 - 21.12.2006
 Způsob zastupování: za společnost jedná a podepisuje jednatel. 29.1.1997 - 28.2.2000
 Ing. Vladimír Dřevikovský 23.10.2015
 Ing. Rostislav Lakomý 29.1.1997 - 28.2.2000
 Uzbecká 557/8, Brno 625 00
 Ing. Vladimír Dřevikovský 28.2.2000 - 26.11.2004
 Ing. Dana Táborská 28.2.2000 - 21.12.2006
 Ing. Miloš Novák 28.2.2000 - 21.12.2006
 Bartákova 1115/32, Praha 140 00
 Ing. Vladimír Dřevikovský 26.11.2004 - 23.10.2015
 Eva Dřevikovská 13.1.2016
 Eva Dřevikovská 21.12.2006 - 13.1.2016
 Ing. Vladimír Dřevikovský
 Vlastníci firmy ALLMILMOE s.r.o. IČO: 25325230
 zakladni 100 000 Kč - 29.1.1997
 Sbírka Listin ALLMILMOE s.r.o. IČO: 25325230
 C 25931/SL 13 notářský zápis [Nz 402/2015] spol. smlouva Krajský soud v Brně 22.12.2015 28.12.2015 13.1.2016 9
 C 25931/SL 12 smlouvy o převodu obchod. podílu Krajský soud v Brně 27.7.2006 9.1.2007 6
 C 25931/SL 11 notářský zápis -spol. smlouva, NZ 369/06 Krajský soud v Brně 27.7.2006 9.1.2007 12
 C 25931/SL 10 notářský zápis -rozhod. VH, NZ 368/06 Krajský soud v Brně 27.7.2006 9.1.2007 10
 C 25931/SL 6 smlouvy o převodu obchod. podílu Krajský soud v Brně 16.12.2002 9.6.2003 3
 C 25931/SL 5 zakladatelské dokumenty Krajský soud v Brně 16.12.2002 9.6.2003 4
 C 25931/SL 1 ostatní - návrh na zápis Krajský soud v Brně 22.1.1997 31.8.1998 2
 Hodnocení ALLMILMOE s.r.o.
 Výpis dat pro firmu ALLMILMOE s.r.o. obsahuje pouze taková data, která lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 výpis firmy ALLMILMOE s.r.o., 25325230 na obchodním rejstříku
 výpis firmy ALLMILMOE s.r.o., 25325230 na živnostenském rejstříku
 ALLMILMOE s.r.o. - 25325230 - Brno , Hviezdoslavova 410/55


text:
Hem / HD / Desktop Sunny Leone HD Wallpapers
 Postat av: Jeya på februari 10, 2016 i HD, Varm Lämna en kommentar 4,620 visningar 0
 Här är en samling av Desktop Sunny Leone HD Wallpapers samling för Stationära, bärbara datorer, Mobiler och pekdatorer. här på DownloadWallpaper.org du kan ladda ner massor av gratis bakgrundsbilder för skrivbordet. Alla bilder är sorterade efter datum, popularitet, färger och skärmstorlek och ständigt uppdateras. Välj gratis skrivbordsunderlägg från över 20 kategorier inklusive Djur, Tecknad serie, Blomma och Sport. Oavsett vilken typ av dator som du äger, Du kan enkelt ladda ner högupplösta tapeter som har storlek och beskärs för att passa din skärm Desktop. Du kan spara bilden till din dator.
 Om du gillar denna Desktop Sunny Leone HD Wallpapers Collection Ge oss en liknande och Dela på Facebook.
 Tidigare: Söt Wallpapers HD
 Nästa: McLaren Cars Bakgrund HD
 Teen Border Dekaler tapeter