text:
 18.10.2019
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 266/1
 Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 17 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää istuimien, niiden kiinnityspisteiden ja mahdollisten pääntukien osalta 2019/1723
 Sisältää kaikki voimassa olevat tekstit seuraaviin asti:
 Muutossarja 09 – Voimaantulopäivä: 28. toukokuuta 2019
 SISÄLLYSLUETTELO
 SÄÄNTÖ
 1.
 Soveltamisala
 2.
 Määritelmät
 3.
 Hyväksynnän hakeminen
 4.
 Hyväksyntä
 5.
 Vaatimukset
 6.
 Testit
 7.
 Tuotannon vaatimustenmukaisuus
 8.
 Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta
 9.
 Ajoneuvotyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen istuinten tai niiden kiinnityspisteiden ja/tai pääntukien osalta
 10.
 Tuotannon lopettaminen
 11.
 Käyttöohjeet
 12.
 Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet
 13.
 Siirtymämääräykset
 LIITTEET
 1
 Ilmoitus
 2
 Hyväksyntämerkki
 3
 Menettely moottoriajoneuvojen istuinpaikkojen H-pisteen ja istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman määrittelemiseksi
 4
 Pääntuen korkeuden ja leveyden määrittäminen
 5
 Testeissä käytettävät linjat ja tehtävät mittaukset
 6
 Testausmenettely energianvaimennuksen tarkastamiseksi
 7
 Menetelmä istuimien kiinnityspisteiden ja niiden säätö-, lukitus- ja siirtojärjestelmien lujuuden testaamiseksi
 8
 Pääntuen aukkojen mitan ”a” määrittäminen
 9
 Testausmenettely laitteille, joiden on tarkoitus suojata matkustajia matkatavaroiden siirtymiseltä
 1. SOVELTAMISALA
 Tätä sääntöä sovelletaan seuraaviin:
 a)
 luokkien M1 ja N (1) ajoneuvot istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden sekä pääntukien osalta
 b)
 luokkien M2 ja M3 (1) ajoneuvot istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden sekä pääntukien osalta, kun kyse on istuimista, jotka eivät kuulu säännön nro 80 soveltamisalaan
 c)
 luokan M1 ajoneuvot istuinten selkänojien takaosien rakenteen sekä sellaisten varusteiden osalta, joiden on tarkoitus suojata matkustajia matkatavaroiden liikkumisen aiheuttamalta vaaralta etutörmäyksessä.
 Sääntöä ei sovelleta sivuttain tai taaksepäin suunnattuihin istuimiin eikä tällaisiin istuimiin asennettuihin pääntukiin.
 2. MÄÄRITELMÄT
 Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:
 2.1 ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden, istuinten selkänojien takaosien rakenteen sekä pääntukien ominaisuuksien osalta.
 2.2 ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan moottoriajoneuvoluokkaa, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa toisistaan seuraavassa mainituilta olennaisilta osin:
 2.2.1 istuimien rakenne, muoto, mitat, materiaalit ja massa, mutta istuimet voivat erota toisistaan päällyksen ja värin osalta; eroja, jotka ovat enintään 5 prosenttia hyväksytyn istuintyypin massasta, ei pidetä merkittävinä
 2.2.2 istuimen selkänojan ja istuinosan ja näiden osien säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmien tyyppi ja mitat
 2.2.3 istuimien kiinnityspisteiden tyyppi ja mitat
 2.2.4 pääntukien mitat, runko, materiaalit ja täyte; pääntuet voivat kuitenkin erota toisistaan värin ja päällyksen osalta
 2.2.5 pääntuen kiinnitysten tyyppi ja mitat ja erillisen pääntuen osalta ajoneuvon sen osan ominaisuudet, johon pääntuki kiinnitetään.
 2.3 ’Istuimella’ tarkoitetaan yhdelle henkilölle tarkoitettua ajoneuvon rakenteeseen kuuluvaa tai erillistä rakennetta verhoiluineen. Istuimet jaetaan suuntauksen mukaan seuraavasti:
 2.3.1 ’Eteenpäin suunnatulla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jota voidaan käyttää ajoneuvon liikkuessa ja joka on suunnattu ajoneuvon etuosaa kohti siten, että istuimen pystysuuntaisen symmetriatason ja ajoneuvon pystysuuntaisen symmetriatason välinen kulma on pienempi kuin +10 tai –10 astetta.
 2.3.2 ’Taaksepäin suunnatulla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jota voidaan käyttää ajoneuvon liikkuessa ja joka on suunnattu ajoneuvon takaosaa kohti siten, että istuimen pystysuuntaisen symmetriatason ja ajoneuvon pystysuuntaisen symmetriatason välinen kulma on pienempi kuin +10 tai –10 astetta.
 2.3.3 ’Sivuttain suunnatulla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jota voidaan käyttää ajoneuvon liikkuessa ja joka on suunnattu ajoneuvon kylkeä kohti siten, että istuimen pystysuuntaisen symmetriatason ja ajoneuvon pystysuuntaisen symmetriatason välinen kulma on 90 ± 10 astetta.
 2.4 ’Yhdistelmäistuimella’ tarkoitetaan vähintään kahden aikuisen istuttavaksi tarkoitettua rakennetta verhoiluineen.
 2.5 ’Kiinnityspisteellä’ tarkoitetaan järjestelmää, jolla istuinkokonaisuus on kiinnitetty ajoneuvon rakenteeseen, mukaan luettuina asiaankuuluvat osat ajoneuvon rakenteessa.
 2.6 ’Säätöjärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla istuin tai istuimen osat voidaan säätää käyttäjälle sopivaan asentoon. Tällaisella laitteella voidaan säätää erityisesti
 2.6.1 istuimen asentoa pituussuunnassa
 2.6.2 istuimen asentoa pystysuunnassa
 2.6.3 istuinkulmaa.
 2.7 ’Siirtojärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla istuinta tai jotakin sen osaa voidaan portaattomasti siirtää ja/tai kääntää matkustajien ajoneuvoon nousemisen helpottamiseksi.
 2.8 ’Lukitusjärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla istuin ja sen osat lukitaan istuimen käyttöasentoon.
 2.9 ’Kokoontaitettavalla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, joka on tavallisesti taitettuna kokoon, joka voidaan ottaa helposti käyttöön ja joka on tarkoitettu matkustajan tilapäiseen käyttöön.
 2.10 ’Poikittaistasolla’ tarkoitetaan ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden kohtisuorassa olevaa pystytasoa.
 2.11 ’Pitkittäistasolla’ tarkoitetaan ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden yhdensuuntaista tasoa.
 2.12 ’Pääntuella’ tarkoitetaan laitetta, jonka tarkoituksena on rajoittaa täysikasvuisen matkustajan pään liikettä taaksepäin matkustajan ylävartaloon nähden matkustajan kaulanikamien vammautumisvaaran vähentämiseksi onnettomuustilanteessa.
 2.12.1 ’Kiinteällä pääntuella’ tarkoitetaan pääntukea, joka muodostuu istuimen selkänojan yläosasta. Kohtien 2.12.2 ja 2.12.3 määritelmien mukaiset pääntuet, jotka kuitenkin voidaan irrottaa istuimesta tai ajoneuvon rakenteesta ainoastaan työkalujen avulla tai poistamalla istuimen päällys kokonaan tai osittain, ovat tämän määritelmän mukaisia.
 2.12.2 ’Irrotettavalla pääntuella’ tarkoitetaan pääntukea, joka koostuu istuimesta irrotettavasta osasta, joka on suunniteltu asetettavaksi ja kiinnitettäväksi istuimen selkänojan rakenteeseen.
 2.12.3 ’Erillisellä pääntuella’ tarkoitetaan pääntukea, joka on istuimesta erillinen ja suunniteltu asetettavaksi ja/tai kiinnitettäväksi ajoneuvon rakenteeseen.
 2.13 ’R-pisteellä’ tarkoitetaan istuimen vertailupistettä sellaisena kuin se määritellään tämän säännön liitteen 3 lisäyksessä 3.
 2.14 ’Vertailulinjalla’ tarkoitetaan tämän säännön liitteen 3 lisäyksessä 1 olevassa kuvassa 1 esitettyyn nukkeen liittyvää linjaa.
 2.15 ’Tilanjakojärjestelmällä’ tarkoitetaan osia tai laitteita, jotka istuinten selkänojien lisäksi suojaavat matkustajia siirtyviltä matkatavaroilta. Tilanjakojärjestelmä voi koostua istuinten ylösnostettujen tai kokoontaitettujen selkänojien yläpuolelle asennetusta verkosta tai metalliverkosta. Tällaisilla osilla tai laitteilla varustettuihin ajoneuvoihin vakiovarusteina asennetut pääntuet katsotaan osaksi tilanjakojärjestelmää. Pääntuella varustettua istuinta ei kuitenkaan katsota yksinään tilanjakojärjestelmäksi.
 3. HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN
 3.1 Ajoneuvotyypin hyväksyntää hakee ajoneuvon valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja.
 3.2 Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:
 3.2.1 ajoneuvotyypin yksityiskohtainen kuvaus sen istuinten, niiden kiinnityspisteiden sekä säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmien osalta
 3.2.1.1 tapauksen mukaan yksityiskohtainen kuvaus ja/tai piirustukset tilanjakojärjestelmästä
 3.2.2 piirustukset istuimista, niiden kiinnityspisteistä ajoneuvossa sekä niiden säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmästä sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina
 3.2.3 kun kyseessä on istuin, jossa on irrotettava pääntuki:
 3.2.3.1 pääntuen yksityiskohtainen kuvaus, jossa mainitaan erityisesti käytetyn täytemateriaalin tai -materiaalien laatu
 3.2.3.2 yksityiskohtainen kuvaus pääntuen sijainnista ja tukirakenteesta sekä kiinnityksistä, joilla pääntuki kiinnitetään istuimeen
 3.2.4 kun kyseessä on erillinen pääntuki:
 3.2.4.1 pääntuen yksityiskohtainen kuvaus, jossa mainitaan erityisesti käytetyn täytemateriaalin tai -materiaalien laatu
 3.2.4.2 yksityiskohtainen kuvaus pääntuen sijainnista ja kiinnityksistä, joilla pääntuki asennetaan ajoneuvon rakenteeseen.
 3.3 Hyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava
 3.3.1 hyväksyttävää tyyppiä edustava ajoneuvo tai ajoneuvon ne osat, joita tutkimuslaitos katsoo tarvittavan testeissä
 3.3.2 ylimääräinen istuinsarja, jollaisella ajoneuvo on varustettu, ja istuinten kiinnityspisteet.
 3.3.3 Kun kyseessä on ajoneuvo, jonka istuimet on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla, on kohdissa 3.3.1 ja 3.3.2 vaadittujen lisäksi toimitettava seuraavat:
 3.3.3.1 irrotettavien pääntukien tapauksessa ylimääräinen pääntuilla varustettu istuinsarja, jollaisella ajoneuvo on varustettu, sekä istuinten kiinnityspisteet
 3.3.3.2 erillisten pääntukien tapauksessa ylimääräinen istuinsarja, jollaisella ajoneuvo on varustettu, sekä istuinten kiinnityspisteet, ylimääräinen sarja vastaavia pääntukia sekä se osa ajoneuvon rakenteesta, johon pääntuki asennetaan, tai koko rakenne.
 4. HYVÄKSYNTÄ
 4.1 Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo täyttää soveltuvat vaatimukset (istuimet, jotka on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla), ajoneuvotyypille on myönnettävä hyväksyntä.
 4.2 Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 09, mikä vastaa muutossarjaa 09) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa samalle ajoneuvotyypille, joka on varustettu toisentyyppisillä istuimilla tai pääntuilla taikka ajoneuvoon eri tavoin kiinnitetyillä istuimilla (tämä koskee sekä istuimia, joissa on pääntuki, että istuimia, joissa ei ole pääntukea), eikä toiselle ajoneuvotyypille.
 4.3 Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.
 4.4 Jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaiseen ajoneuvoon on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista:
 4.4.1 E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2), jotka ovat ympyrän sisällä
 4.4.2 kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.
 4.4.3 Jos ajoneuvo on varustettu yhdellä tai useammalla istuimella, johon on asennettu tai voidaan asentaa kohtien 5.1 ja 5.2 vaatimusten mukaisesti hyväksytty pääntuki, tämän säännön numeron jälkeen on merkittävä kirjaimet RA. Tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisessa lomakkeessa on ilmoitettava, mitkä ajoneuvon istuimet on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla. Merkinnässä on osoitettava myös se, että kaikki ajoneuvon muut istuimet, joita ei ole varustettu tai joita ei voida varustaa pääntuilla, on hyväksytty ja että ne täyttävät tämän säännön kohdan 5.1 vaatimukset.
 4.5 Kohdassa 4.4.1 määriteltyä tunnusta ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo vastaa ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen liitetyn muun säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella. Tällaisessa tapauksessa kaikkien niiden sääntöjen numerot, hyväksyntänumerot ja lisätunnukset, joiden perusteella hyväksyntä on myönnetty hyväksynnän tämän säännön mukaisesti myöntäneessä maassa, on merkittävä pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 määritellyn tunnuksen oikealle puolelle.
 4.6 Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.
 4.7 Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.
 4.8 Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.
 5. VAATIMUKSET
 5.1 Yleiset vaatimukset
 5.1.1 Luokkien M1, N1, M2 (alaluokat II, III ja B) ja M3 ajoneuvoihin, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on enintään 10 tonnia (alaluokat II, III ja B), ei saa asentaa sivuttain suunnattuja istuimia.
 5.1.2 Tätä vaatimusta ei sovelleta ambulansseihin eikä puolustusvoimien, väestönsuojeluviranomaisten, palolaitosten ja yleisen järjestyksen ylläpitämisestä vastuussa olevien viranomaisten käyttöön tarkoitettuihin ajoneuvoihin.
 5.2 Luokan M1 ajoneuvojen (3) kaikkiin istuimiin sovellettavat yleiset vaatimukset
 5.2.1 Jokaiseen toimitettuun säätö- ja siirtojärjestelmään on sisällyttävä automaattisesti toimiva lukitusjärjestelmä.
 Käsinojien tai muiden mukavuusvälineiden lukitusjärjestelmiä ei tarvita, elleivät nämä välineet lisää ajoneuvon matkustajien loukkaantumisvaaraa törmäystilanteessa.
 Kokoontaitettavien istuinten on lukituttava automaattisesti käyttöasentoon.
 5.2.2 Tämän säännön kohdassa 2.7 tarkoitetun laitteen lukituksen aukaisulaite on sijoitettava oven lähellä olevan istuimen ulkosivulle. Sen on oltava helposti myös heti kyseisen istuimen takana olevan matkustajan ulottuvilla.
 5.2.3 Kohdassa 6.8.1.1 määritellyllä alueella 1 sijaitsevien istuimien takaosien on läpäistävä energianvaimennustesti tämän säännön lisäyksen 6 vaatimusten mukaisesti.
 5.2.3.1 Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos tämän säännön liitteessä 6 määritellyllä menettelyllä suoritetuissa testeissä päätä edustavan kappaleen osan hidastuvuus ei ylitä arvoa 80 g kolmea millisekuntia pitempään keskeytyksettä. Lisäksi testin aikana ei saa työntyä esiin eikä sen jälkeen saa jäädä jäljelle vaarallisia reunoja.
 5.2.3.2 Kohdan 5.2.3 vaatimuksia ei sovelleta takimmaisiin istuimiin, selkänojat vastakkain oleviin istuimiin eikä istuimiin, jotka ovat ajoneuvojen hyväksyntää niiden sisustuksen osalta koskevan säännön nro 21 vaatimusten mukaisia (E/ECE/324 E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna).
 5.2.4 Istuimien takaosien pinnassa ei saa olla vaarallisia epätasaisuuksia tai teräviä reunoja, jotka voivat lisätä matkustajien loukkaantumisvaaraa tai vammojen vakavuutta. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos kohdassa 6.1 määritellyin edellytyksin testattujen istuimien takaosien pinnan kaarevuussäde on vähintään seuraava:
 2,5 mm alueella 1
 5,0 mm alueella 2
 3,2 mm alueella 3.
 Nämä alueet määritellään kohdassa 6.8.1.
 5.2.4.1 Tätä vaatimusta ei sovelleta
 5.2.4.1.1 eri alueiden alle 3,2 millimetriä ympäröivästä pinnasta kohoaviin osiin, joissa on oltava pyöristetyt reunat, sillä edellytyksellä, että kohouman korkeus on enintään puolet sen leveydestä
 5.2.4.1.2 takimmaisiin ja selkänojat vastakkain oleviin istuimiin tai istuimiin, jotka ovat ajoneuvojen hyväksyntää niiden sisustuksen osalta koskevan säännön nro 21 vaatimusten mukaisia (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna)
 5.2.4.1.3 kunkin istuinrivin alimman R-pisteen kautta kulkevan vaakatason alapuolella sijaitseviin istuimien takaosiin (jos istuinrivit ovat erikorkuisia, taso alkaa takaa ja käännetään ylös- tai alaspäin, jolloin se muodostaa pystysuoran portaan, joka kulkee välittömästi edessä olevan istuinrivin R-pisteen kautta)
 5.2.4.1.4 taipuisan metallilankaverkon kaltaisiin osiin.
 5.2.4.2 Kohdassa 6.8.1.2 määritellyllä alueella 2 pintojen säteet saavat olla alle 5 mm, kuitenkin vähintään 2,5 mm, sillä edellytyksellä, että ne läpäisevät tämän säännön lisäyksessä 6 esitetyn energianvaimennustestin. Lisäksi nämä pinnat on pehmustettava siten, että estetään pään suora kosketus istuimen kehysrakenteen kanssa.
 5.2.4.3 Jos edellä määritellyillä alueilla on osia, jotka on verhoiltu Shore A -kovuutta 50 pehmeämmällä materiaalilla, sovelletaan edellä esitettyjä vaatimuksia, lukuun ottamatta liitteen 6 mukaista energianvaimennustestiä koskevia vaatimuksia, ainoastaan jäykkiin osiin.
 5.2.5 Kohdissa 6.2 ja 6.3 määrättyjen testien aikana tai niiden jälkeen istuimen kehyksessä tai istuimen kiinnityspisteissä, säätö- ja siirtojärjestelmissä tai niiden lukituslaitteissa ei saa näkyä merkkejä niiden pettämisestä. Pysyvät muodonmuutokset, mukaan luettuina repeämät, voidaan hyväksyä, kunhan ne eivät lisää loukkaantumisvaaraa törmäystilanteessa ja rakenne on kestänyt vaaditut kuormitukset.
 5.2.6 Lukitusjärjestelmät eivät saa aueta tämän säännön kohdassa 6.3 ja liitteen 9 kohdassa 2.1 määrättyjen testien aikana.
 5.2.7 Testien jälkeen on matkustajien pääsyn mahdollistamiseen tai helpottamiseen tarkoitettujen siirtojärjestelmien oltava käyttökunnossa. Ne on voitava avata vähintään kerran, ja niillä on voitava siirtää sitä istuinta tai istuimen osaa, jota varten ne on tarkoitettu.
 Minkään muiden siirtojärjestelmien, säätöjärjestelmien ja niiden lukitusjärjestelmien ei vaadita olevan käyttökunnossa.
 Pääntuilla varustettujen istuimien selkänojan ja sen lukituslaitteiden lujuuden katsotaan täyttävän kohdassa 6.2 määrätyt vaatimukset, kun kohdan 6.4.3.6 mukaisen testauksen jälkeen istuimessa tai istuimen selkänojassa ei ole vaurioita. Muutoin on osoitettava, että istuin pystyy täyttämään kohdan 6.2 testausvaatimukset.
 Sellaisille istuimille (istuinryhmille), joissa on enemmän istumapaikkoja kuin pääntukia, on siinä tapauksessa, että valmistaja päättää olla käyttämättä 53 daNm:n voimaa kohdan 6.4 mukaisessa testissä, tehtävä kohdan 6.4 mukaisen testin lisäksi kohdan 6.2 mukainen selkänojan lujuuden testi.
 5.3 Luokkien N1, N2 ja N3 ajoneuvojen istuimiin sekä säännön nro 80 soveltamisalaan kuulumattomien luokkien M2 ja M3 ajoneuvojen istuimiin sovellettavat yleiset vaatimukset.
 Ellei kohdan 5.1 määräyksistä muuta johdu, vaatimuksia sovelletaan myös sivuttain suunnattuihin istuimiin kaikissa ajoneuvoluokissa.
 5.3.1 Istuimet ja yhdistelmäistuimet on kiinnitettävä lujasti ajoneuvoon.
 5.3.2 Liukuvat istuimet ja yhdistelmäistuimet on voitava lukita automaattisesti kaikkiin tarkoitettuihin asentoihin.
 5.3.3 Säädettävät istuimen selkänojat on voitava lukita kaikkiin tarkoitettuihin asentoihin.
 5.3.4 Kaikkien istuimien, jotka voidaan kallistaa eteenpäin tai joissa on kokoontaitettava selkänoja, ja kokoontaitettavien istuimien on lukkiuduttava automaattisesti käyttöasentoon.
 Näitä vaatimuksia ei sovelleta kokoontaitettaviin istuimiin, jotka on asennettu luokan M2 tai luokan M3 alaluokan I, II tai A ajoneuvojen pyörätuolitiloihin tai seisoville matkustajille varattuihin tiloihin, eikä kokoontaitettaviin istuimiin, jotka on asennettu luokan M2 tai M3 ajoneuvojen sisäänkäynneille.
 5.4 Pääntukien asennus
 5.4.1 Kaikkien luokan M1 ajoneuvojen kaikkiin uloimpiin etuistuimiin on asennettava pääntuki. Myös istuimet, jotka on varustettu pääntuilla ja jotka on tarkoitettu asennettavaksi muihin istuinpaikkoihin ja muihin ajoneuvoluokkiin, voidaan hyväksyä tämän säännön mukaisesti.
 5.4.2 Kaikkiin ulommaisiin etuistuimiin kaikissa luokan M2 ajoneuvoissa, joiden suurin massa on alle 3 500 kg, sekä kaikissa luokan N1 ajoneuvoissa on asennettava pääntuki. Tällaisiin ajoneuvoihin asennettujen pääntukien on täytettävä säännön nro 25 vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04.
 5.5 Erityiset vaatimukset istuimille, joihin on asennettu tai voidaan asentaa pääntuet
 5.5.1 Pääntuki ei saa aiheuttaa ylimääräistä vaaraa ajoneuvon matkustajille. Siinä ei saa missään käyttöasennossa olla vaarallisia epätasaisuuksia tai teräviä reunoja, jotka voivat lisätä matkustajien loukkaantumisvaaraa tai vammojen vakavuutta.
 5.5.1.1 Pääntukien etu- ja takapintojen sellaiset osat, jotka sijaitsevat kohdassa 6.8.1.1.3 määritellyllä alueella 1, on pehmustettava siten, että voidaan estää pään suora kosketus istuimien rakenteen osien kanssa, ja niiden on täytettävä kohdassa 5.2.4 esitetyt vaatimukset.
 5.5.1.2 Pääntukien etu- ja takapintojen sellaiset osat, jotka sijaitsevat kohdassa 6.8.1.2 määritellyllä alueella 2, on pehmustettava siten, että voidaan estää pään suora kosketus istuimien rakenteen osien kanssa, ja niiden on täytettävä alueella 2 sijaitsevien istuimien takaosiin sovellettavat kohdassa 5.2.4 esitetyt vaatimukset. Jos pääntuet on yhdistetty istuimen selkänojaan, pääntuen etupintaa pidetään alueena, joka sijaitsee kohtisuorassa vertailulinjaan nähden 540 mm:n etäisyydellä R-pisteestä olevan tason yläpuolella ja vertailulinjan kummallakin puolella 85 mm:n etäisyydellä olevan kahden pystysuoran pitkittäistason välissä.
 5.5.2 Pääntukien etu- ja takapintojen sellaisten osien, jotka sijaitsevat kohdassa 6.8.1.1.3 määritellyllä alueella 1, on läpäistävä energianvaimennustesti.
 5.5.2.1 Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos liitteessä 6 määritellyllä menettelyllä suoritetuissa testeissä päätä edustavan kappaleen osan hidastuvuus ei ylitä arvoa 80 g kolmea millisekuntia pitempään keskeytyksettä. Lisäksi testin aikana ei saa työntyä esiin eikä sen jälkeen saa jäädä jäljelle vaarallisia reunoja.
 5.5.3 Kohtien 5.5.1 ja 5.5.2 vaatimuksia ei sovelleta sellaisten pääntukien takapintojen osiin, jotka on suunniteltu asennettavaksi istuimiin, joiden takana ei ole istuinta.
 5.5.4 Pääntuki on kiinnitettävä istuimeen tai ajoneuvon rakenteeseen siten, ettei pääntuen pehmusteesta tai sen kiinnityksestä istuimen selkänojaan työnny testin aikana päätä edustavan kappaleen aiheuttaman paineen vaikutuksesta esiin kovia tai vaarallisia osia.
 5.5.5 Kun kyseessä on istuin, johon on asennettu pääntuki, kohdan 5.2.3 vaatimukset voidaan tutkimuslaitoksen suostumuksella katsoa täytetyiksi, jos istuin pääntukineen on kohdan 5.5.2 määräysten mukainen.
 5.6 Pääntukien korkeus
 5.6.1 Pääntukien korkeus mitataan kohdassa 6.5 esitetyllä tavalla.
 5.6.2 Jos pääntuen korkeutta ei voida säätää, sen korkeuden on oltava vähintään 800 mm etuistuimien ja vähintään 750 mm muiden istuimien tapauksessa.
 5.6.3 Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää, sovelletaan seuraavia vaatimuksia:
 5.6.3.1 Sen korkeuden on oltava vähintään 800 mm etuistuimien ja vähintään 750 mm muiden istuimien tapauksessa. Tämä arvo on mitattava asennossa, joka on korkeimman ja alimman mahdollisen säädettävän asennon välillä.
 5.6.3.2 Pääntuen korkeus ei missään käyttöasennossa saa olla alle 750 mm.
 5.6.3.3 Muiden kuin etuistuimien pääntuet voivat olla sellaisia, että ne voidaan siirtää alle 750 mm:n korkuiseen asentoon, kunhan matkustaja voi selvästi tunnistaa, että tällainen asento ei ole pääntuen käyttöasento.
 5.6.3.4 Etuistuimien pääntuet voivat olla sellaisia, että ne voidaan automaattisesti siirtää alle 750 mm:n korkuiseen asentoon silloin, kun istuin ei ole käytössä, kunhan ne palaavat käyttöasentoon automaattisesti, kun istuin on käytössä.
 5.6.4 Kohdissa 5.6.2 ja 5.6.3.1 mainitut mitat voivat etuistuinten tapauksessa olla alle 800 mm ja muiden istuinten tapauksessa alle 750 mm, jotta pääntuen ja katon sisäpinnan, ikkunoiden tai ajoneuvon rakenteen muun osan väliin jää riittävästi tilaa. Tämä väliin jäävä tila saa olla kuitenkin enintään 25 mm. Jos istuimeen on asennettu siirto- ja/tai säätöjärjestelmä, vaatimusta sovelletaan kaikkiin istuimen asentoihin. Poiketen siitä, mitä kohdassa 5.6.3.2 määrätään, korkeus ei missään käyttöasennossa saa olla alle 700 mm.
 5.6.5 Kohdissa 5.6.2. ja 5.6.3.1 asetetuista korkeusvaatimuksista poiketen on sellaisen pääntuen, joka on suunniteltu käytettäväksi keskimmäisissä takaistuimissa tai takaistuinpaikoissa, oltava korkeudeltaan vähintään 700 mm.
 5.7 Jos istuimeen voidaan asentaa pääntuki, on varmistettava kohtien 5.2.3 ja 5.5.2 määräysten noudattaminen.
 5.7.1 Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää, on sen osan, johon pää nojaa, oltava vähintään 100 mm korkea kohdassa 6.5 esitetyllä tavalla mitattuna.
 5.8 Jos pääntuen korkeutta ei voida säätää, istuimen selkänojan ja pääntuen välinen rako saa olla enintään 60 mm. Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää, sen ja istuimen selkänojan yläreunan välinen rako saa olla enintään 25 mm pääntuen ollessa alimmassa asennossaan. Jos on kyse istuimista tai yhdistelmäistuimista, joiden korkeutta voidaan säätää ja joissa on erilliset pääntuet, tämän vaatimuksen täyttyminen on todennettava kaikkien istuimien tai yhdistelmäistuimen asentojen osalta.
 5.9 Kun kyseessä on istuimen selkänojan kiinteänä osana oleva pääntuki, huomioon otettava alue on
 vertailulinjaan nähden kohtisuorassa olevan, R-pisteestä 540 mm:n etäisyydellä olevan tason yläpuolella ja
 kahden sellaisen pystysuoran pitkittäistason välissä, jotka kulkevat 85 mm:n päässä vertailulinjasta sen kummallakin puolen. Tällä alueella sallitaan yksi tai useampi aukko, jonka etäisyys ”a” on aukon muodosta riippumatta yli 60 mm kohdassa 6.7 esitetyllä tavalla mitattuna, kunhan kohdan 5.12 vaatimukset täyttyvät kohdan 6.4.3.3.2 mukaisen lisätestin jälkeenkin.
 5.10 Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää, sallitaan pääntukena toimivan laitteen osalta yksi tai useampi aukko, jonka etäisyys ”a” on aukon muodosta riippumatta yli 60 mm kohdassa 6.7 esitetyllä tavalla mitattuna, kunhan kohdan 5.12 vaatimukset täyttyvät kohdan 6.4.3.3.2 mukaisen lisätestin jälkeenkin.
 5.11 Pääntuen on oltava leveydeltään sellainen, että se tukee riittävästi tavanomaisessa asennossa istuvan henkilön päätä. Pääntuen on kohdassa 6.6 esitetyn menettelyn mukaisesti määritettynä katettava alue, joka ulottuu vähintään 85 mm sen istuimen pystysuoran keskitason kummallekin puolelle, johon pääntuki on tarkoitettu.
 5.12 Pääntuen ja sen kiinnityspisteen on oltava sellaisia, että pääntuki sallii pään suurimmaksi siirtymäksi X taaksepäin alle 102 mm mitattuna kohdassa 6.4.3 esitetyn staattisen menettelyn mukaisesti.
 5.13 Pääntuen ja sen kiinnityspisteen on oltava niin lujia, että ne kestävät kohdassa 6.4.3.6 määritellyn kuormituksen vaurioitumatta. Jos on kyse istuimen selkänojaan kiinteänä osana kuuluvista pääntuista, tämän kohdan vaatimuksia on sovellettava vertailulinjaan nähden kohtisuorassa olevan, R-pisteestä 540 mm:n etäisyydellä olevan tason yläpuolella sijaitsevaan istuimen selkänojan rakenteen osaan.
 5.14 Jos pääntukea voidaan säätää, sen nostaminen enimmäiskäyttökorkeuden yläpuolelle ei saa olla mahdollista muutoin kuin sellaisella käyttäjän tarkoituksellisella toiminnalla, joka eroaa kaikista pääntuen säätämiseen tarvittavista toimista.
 5.15 Istuimen selkänojan ja sen lukituslaitteiden lujuuden katsotaan täyttävän kohdassa 6.2 vahvistetut vaatimukset, kun kohdan 6.4.3.6 mukaisen testauksen jälkeen istuimessa tai istuimen selkänojassa ei ole vaurioita. Muutoin on osoitettava, että istuin pystyy täyttämään kohdan 6.2 testausvaatimukset.
 5.16 Erityiset vaatimukset, jotka koskevat matkustajien suojaamista siirtyviltä matkatavaroilta
 5.16.1 Selkänojat
 Selkänojien ja/tai pääntukien, jotka sijaintinsa vuoksi muodostavat tavaratilan eturajan, kun kaikki istuimet ovat paikoillaan ja valmistajan osoittamassa tavanomaisessa käyttöasennossa, on oltava riittävän kestäviä matkustajien suojaamiseksi siirtyviltä matkatavaroilta etutörmäyksessä. Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos istuinten selkänojat pysyvät asennossaan ja lukitusmekanismit paikoillaan liitteessä 9 kuvatun testin aikana ja sen jälkeen. Selkänojien ja niiden kiinnitysten muodonmuutokset testin aikana sallitaan kuitenkin sillä edellytyksellä, että testattujen selkänojien ja/tai pääntukien niiden osien, joiden kovuus on suurempi kuin 50 Shore A, etuäärilinja ei siirry sen pystysuuntaisen poikittaistason etupuolelle, joka kulkee seuraavien pisteiden kautta:
 a)
 kyseisen istuimen R-pisteestä 150 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat pääntuen osat
 b)
 kyseisen istuimen R-pisteestä 100 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat selkänojan osat,
 lukuun ottamatta testikappaleiden kimpoamisvaiheita.
 Kiinteiden pääntukien tapauksessa pääntuen ja selkänojan välisen rajan määrittää taso, joka on vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 540 mm:n etäisyydellä R-pisteestä.
 Kaikki mittaukset on tehtävä kyseisen istuimen tai istuinpaikan pituussuuntaisella keskitasolla kunkin sellaisen istuinpaikan osalta, joka muodostaa tavaratilan eturajan.
 Testikappaleiden on pysyttävä kyseisten selkänojien takana liitteessä 9 kuvatun testin aikana. Jos turvavyön kelauslaite vaurioituu, on varmistettava, että kelauslaite on lukittunut testin tuloksena tai että se voidaan lukita nykäisemällä hihnaa kädellä.
 5.16.2 Tilanjakojärjestelmät
 Liitteessä 9 kuvattu testi voidaan ajoneuvonvalmistajan pyynnöstä tehdä siten, että tilanjakojärjestelmät ovat paikallaan, jos nämä järjestelmät on asennettu kyseiseen ajoneuvotyyppiin vakiovarusteina.
 Tilanjakojärjestelmät, kuten tavanomaisessa käyttöasennossa olevien selkänojien yläpuolelle sijoitettu taipuisa metallilankaverkko, on testattava liitteen 9 kohdan 2.2 mukaisesti.
 Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos tilanjakojärjestelmä pysyy testin aikana paikallaan. Tilanjakojärjestelmän muodonmuutokset testin aikana sallitaan kuitenkin sillä edellytyksellä, että tilanjakajan (mukaan luettuina testattujen selkänojien ja/tai pääntukien osat, joiden kovuus on suurempi kuin 50 Shore A), etuäärilinja ei siirry sellaisen pystysuoran poikittaistason eteen, joka kulkee seuraavien pisteiden kautta:
 a)
 kyseisen istuimen R-pisteestä 150 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat pääntuen osat
 b)
 kyseisen istuimen R-pisteestä 100 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat selkänojan osat ja muut tilanjakojärjestelmän osat kuin pääntuki.
 Kiinteiden pääntukien tapauksessa pääntuen ja selkänojan välinen raja on sama kuin kohdassa 5.16.1 määritelty raja.
 Kaikki mittaukset on tehtävä kyseisen istuimen tai istuinpaikan pituussuuntaisella keskitasolla kunkin sellaisen istuinpaikan osalta, joka muodostaa tavaratilan eturajan.
 Testin jälkeen ei saa olla havaittavissa teräviä tai epätasaisia reunoja, jotka voivat lisätä matkustajien loukkaantumisvaaraa tai vammojen vakavuutta. Jos turvavyön kelauslaite vaurioituu, on varmistettava, että kelauslaite on lukittunut testin tuloksena tai että se voidaan lukita nykäisemällä hihnaa kädellä.
 5.16.3 Kohdissa 5.16.1 ja 5.16.2 esitettyjä vaatimuksia ei sovelleta matkatavaroiden kiinnitysjärjestelmiin, jotka aktivoituvat automaattisesti törmäystilanteessa. Valmistajan on osoitettava tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla, että tällaisten järjestelmien tarjoama suoja vastaa kohdissa 5.16.1 ja 5.16.2 kuvattua suojaa.
 6. TESTIT
 6.1 Kaikkiin testeihin sovellettavat yleiset vaatimukset
 6.1.1 Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se on lukittava asentoon, jossa kallistus taaksepäin on mahdollisimman lähellä 25:tä astetta liitteessä 3 kuvatun nuken vartalon pystysuoraan vertailulinjaan nähden, ellei valmistaja muuta täsmennä.
 6.1.2 Kun istuin, sen lukitusmekanismi ja sen asennus ovat samanlaisia tai symmetrisiä ajoneuvon toiseen istuimeen nähden, tutkimuslaitos voi päättää testata ainoastaan yhden tällaisen istuimen.
 6.1.3 Jos istuimen pääntukea voidaan säätää, testit on suoritettava siten, että pääntuet on sijoitettu epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon).
 6.1.4 Kokoontaitettavien istuinten on lukituttava automaattisesti käyttöasentoon.
 6.2 Istuimen selkänojan ja sen säätöjärjestelmän lujuuden testaus
 6.2.1 Istuimen selkänojan kehyksen yläosaan kohdistetaan tämän säännön liitteessä 3 kuvatun nuken selkäosan kautta pitkittäissuunnassa taaksepäin voima, joka aiheuttaa 53 daNm:n momentin R-pisteeseen. Jos on kyse yhdistelmäistuimesta, jonka tukirakenne tai osa siitä (mukaan luettuna pääntukien tukikehys) on yhteinen useammalle kuin yhdelle istuinpaikalle, testi on suoritettava samanaikaisesti kaikille kyseisille istuinpaikoille.
 6.3 Istuimen kiinnityspisteen ja säätö-, lukitus- ja siirtojärjestelmien lujuuden testaus
 6.3.1 Koko ajoneuvon koriin kohdistetaan liitteen 7 kohdan 1 vaatimusten mukaisesti 30 millisekunnin ajan eteenpäin suuntautuva vähintään 20 g:n suuruinen pitkittäinen ja vaakasuuntainen etutörmäystä simuloiva hidastuvuus tai hakijan valinnan mukaan kiihtyvyys. Valmistajan pyynnöstä voidaan vaihtoehtoisesti käyttää liitteen 9 lisäyksessä kuvailtua testipulssia.
 6.3.2 Simuloidaan takatörmäystä käyttämällä kohdan 6.3.1 vaatimusten mukaisesti pitkittäissuuntaista hidastuvuutta tai hakijan valinnan mukaan kiihtyvyyttä.
 6.3.3 Kohtien 6.3.1 ja 6.3.2 vaatimusten täyttyminen on todennettava kaikissa istuimen asennoissa. Jos on kyse istuimista, joihin on asennettu säädettävä pääntuki, testi on suoritettava siten, että pääntuet on sijoitettu epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon). Testin aikana istuimen on oltava sijoitettu siten, ettei mikään ulkoinen tekijä estä lukitusjärjestelmien aukeamista.
 Nämä vaatimukset katsotaan täytetyiksi, kun istuin testataan säädettynä seuraaviin asentoihin:
 Asetetaan pitkittäissuuntainen säätö yhden pykälän tai 10 mm taemmaksi valmistajan ilmoittamasta etummaisesta tavanomaisesta ajoasennosta tai käyttöasennosta (jos istuimessa on erillinen pystysuunnan säätö, tyyny sijoitetaan korkeimpaan asentoonsa).
 Asetetaan pitkittäissuuntainen säätö yhden pykälän tai 10 mm edemmäksi valmistajan ilmoittamasta takimmaisesta tavanomaisesta ajoasennosta tai käyttöasennosta (jos istuimessa on erillinen pystysuunnan säätö, tyyny sijoitetaan alimpaan asentoonsa) ja soveltuvissa tapauksissa kohdan 6.3.4 vaatimusten mukaisesti.
 6.3.4 Jos lukitusjärjestelmien rakenne on sellainen, että muissa kuin kohdassa 6.3.3 määritellyissä istuimen asennoissa kuormituksen jakautuminen lukituslaitteisiin ja istuimen kiinnityspisteisiin olisi epäsuotuisampi kuin kummassakaan kohdassa 6.3.3 määritellyssä asennossa, testit on suoritettava kyseisessä epäsuotuisammassa istuimen asennossa.
 6.3.5 Kohdan 6.3.1 testausvaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos ne valmistajan pyynnöstä korvataan jäykkää estettä vasten tehtävällä törmäystestillä, joka suoritetaan koko ajoneuvolla sen ollessa käyttökunnossa siten kuin tämän säännön liitteen 7 kohdassa 2 määrätään. Tässä tapauksessa istuin on säädettävä siten, että kuormituksen jakautuminen kiinnitysjärjestelmässä on epäsuotuisin, kuten kohdissa 6.1.1, 6.3.3 ja 6.3.4 määrätään.
 6.4 Pääntuen toiminnan testaus
 6.4.1 Jos pääntukea voidaan säätää, se on sijoitettava epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon).
 6.4.2 Jos on kyse yhdistelmäistuimesta, jonka tukirakenne tai osa siitä (mukaan luettuna pääntukien tukikehys) on yhteinen useammalle kuin yhdelle istuinpaikalle, testi on suoritettava samanaikaisesti kaikille kyseisille istuinpaikoille.
 6.4.3 Testi
 6.4.3.1 Piirretään kaikki linjat, mukaan luettuina vertailulinjan projektiot, asianomaisen istuimen tai istumapaikan pystysuoraan keskitasoon (ks. tämän säännön liite 5).
 6.4.3.2 Määritetään siirtynyt vertailulinja kohdistamalla tämän säännön liitteessä 3 tarkoitetun nuken selkäosaan alkuvoima, joka aiheuttaa 37,3 daNm:n momentin taaksepäin R-pisteeseen. Jos yhdistelmäistuimen istuimia testataan samanaikaisesti, kohdistetaan taaksepäin suuntautuva momentti yhtä aikaa kaikkiin yhdistelmän istuimiin riippumatta siitä, onko kyseinen istuin varustettu pääntuella.
 6.4.3.3 Kohdistetaan halkaisijaltaan 165 mm olevan pallomaisen päätä edustavan kappaleen avulla kuormitusvoima, joka aiheuttaa 37,3 daNm:n momentin R-pisteeseen, kohtisuorassa siirrettyyn vertailulinjaan 65 mm pääntuen yläreunan alapuolella, samalla kun siirretty vertailulinja pidetään siirtyneessä sijainnissaan kohdan 6.4.3.2 mukaisesti. Jos yhdistelmäistuimen istuimia testataan samanaikaisesti, voima kohdistetaan yhtä aikaa kaikkiin pääntukiin.
 6.4.3.3.1 Jos kohdassa 6.4.3.3 määrättyä voimaa ei aukkojen vuoksi voida kohdistaa 65 mm:n etäisyydelle pääntuen yläreunan alapuolelle, etäisyyttä voidaan lyhentää siten, että voiman akseli kulkee aukkoa lähinnä olevan kehyksen osan keskilinjan kautta.
 6.4.3.3.2 Kohdissa 5.9 ja 5.10 tarkoitetuissa tapauksissa testi on toistettava siten, että käyttäen päätä edustavaa pallomaista kappaletta, jonka halkaisija on 165 mm, kuhunkin aukkoon kohdistetaan voima, joka
 kulkee aukon pienimmän osan painopisteen läpi vertailulinjan kanssa yhdensuuntaisia poikittaistasoja pitkin ja
 tuottaa 37,3 daNm:n momentin R-pisteeseen.
 6.4.3.4 Määritetään pallomaisen päätä edustavan kappaleen tangentti Y, joka on yhdensuuntainen siirtyneen vertailulinjan kanssa.
 6.4.3.5 Mitataan kohdassa 5.11 määrätty tangentin Y ja siirtyneen vertailulinjan välinen etäisyys X.
 6.4.3.6 Pääntuen tehokkuuden tarkistamiseksi nostetaan kohdissa 6.4.3.3 ja 6.4.3.3.2 määritelty kuormitusvoima alkuarvoon 89 daN, ellei istuin tai istuimen selkänoja vaurioidu aiemmin. Valmistajan pyynnöstä nostetaan kohdassa 6.4.3.2 määritelty kuormitus arvoon 53 daNm yhtä aikaa vain niihin istuinpaikkoihin, joissa ei ole pääntukea, jotta kohtien 5.15 ja 6.2 vaatimukset voivat täyttyä samanaikaisesti.
 6.5 Pääntuen korkeuden määrittäminen
 6.5.1 Piirretään kaikki linjat, vertailulinjan projektio mukaan luettuna, asianomaisen istuimen tai istuinpaikan pystysuuntaiseen keskitasoon, jonka leikkaus istuimen kanssa määrittää pääntuen ja istuimen selkänojan ääriviivat (ks. tämän säännön liitteen 4 kuva 1).
 6.5.2 Sijoitetaan tämän säännön liitteessä 3 kuvattu nukke tavanomaiseen asentoon istuimelle.
 6.5.3 Piirretään sitten tämän säännön liitteessä 3 kuvaillun nuken vertailulinjan projektio asianomaisessa istuimessa kohdassa 6.4.3.1 määriteltyyn tasoon.
 Piirretään pääntuen yläreunaa sivuava tangentti S kohtisuoraan vertailulinjaan nähden.
 6.5.4 Etäisyys ”h” R-pisteestä tangenttiin S on se korkeus, joka on otettava huomioon kohdan 5.6 vaatimuksia sovellettaessa.
 6.6 Pääntuen leveyden määrittäminen (ks. tämän säännön liitteen 4 kuva 2)
 6.6.1 Taso S1, joka on kohtisuorassa vertailulinjaan nähden ja 65 mm kohdassa 6.5.3 määritellyn tangentin S alapuolella, määrittää ääriviivan C rajaaman leikkauksen pääntuesta.
 6.6.2 Pääntuen leveys, joka on otettava huomioon sovellettaessa kohdan 5.11 vaatimuksia, on pystysuorien pitkittäistasojen P ja P’ välinen etäisyys L mitattuna tasolla S1.
 6.6.3 Pääntuen leveys on tarvittaessa määritettävä myös tasolla, joka on kohtisuorassa vertailulinjaan nähden ja 635 mm istuimen R-pisteen yläpuolella mitattuna vertailulinjaa pitkin.
 6.7 Pääntuen aukkojen etäisyyden ”a” määrittäminen (ks. tämän säännön liite 8)
 6.7.1 Etäisyys ”a” määritetään halkaisijaltaan 165 mm olevalla pallolla jokaiselle aukolle pääntuen etupintaa pitkin.
 6.7.2 Pallo asetetaan kiinni aukon reunoihin sellaisessa aukkoalueen kohdassa, jossa pallo tunkeutuu syvimmälle aukkoon, kun siihen ei kohdisteta mitään kuormitusta.
 6.7.3 Pallon ja aukon reunojen kahden kosketuspisteen välinen etäisyys on etäisyys ”a”, joka otetaan huomioon kohtien 5.9 ja 5.10 vaatimusten täyttymistä arvioitaessa.
 6.8 Testit energianvaimennuksen tarkastamiseksi istuimen selkänojassa ja pääntuessa
 6.8.1 Tarkastettavat pinnat ovat ne istuimien takaosien pinnat, jotka sijaitsevat jäljempänä määritellyillä alueilla ja joita voidaan koskettaa halkaisijaltaan 165 mm olevalla pallolla, kun istuin on asennettuna ajoneuvoon.
 6.8.1.1 Alue 1
 6.8.1.1.1 Kun kyse on erillisistä istuimista, joissa ei ole pääntukia, tämän alueen on sisällettävä istuimen selkänojan takaosa niiden pystysuuntaisten pitkittäistasojen välissä, jotka sijaitsevat 100 mm istuimen keskilinjan keskitason kummallakin puolella sekä vertailulinjaan nähden kohtisuorassa 100 mm istuimen selkänojan yläreunan alapuolella olevan tason yläpuolella.
 6.8.1.1.2 Kun kyse on yhdistelmäistuimista, joissa ei ole pääntukia, tämän alueen on katettava ala niiden pystysuuntaisten pitkittäistasojen välissä, jotka sijaitsevat 100 mm kunkin valmistajan määrittelemän uloimman istuinpaikan pituussuuntaisen keskitason kummallakin puolella sekä vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 100 mm istuimen selkänojan yläreunan alapuolella olevan tason yläpuolella.
 6.8.1.1.3 Kun kyse on istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa on pääntuet, tämän alueen on katettava ala niiden pystysuuntaisten pitkittäistasojen välissä, jotka sijaitsevat 70 mm kyseisen istuimen tai istuinpaikan pituussuuntaisen keskitason kummallakin puolella sekä vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 635 mm R-pisteestä sijaitsevan tason yläpuolella. Jos pääntukea voidaan säätää, se on testiä varten sijoitettava epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon).
 6.8.1.2 Alue 2
 6.8.1.2.1 Kun kyse on istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa ei ole pääntukia, ja istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa on irrotettavat tai erilliset pääntuet, alueen 2 on katettava ala vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 100 mm istuimen selkänojan yläreunasta olevan tason yläpuolella lukuun ottamatta alueen 1 osia.
 6.8.1.2.2 Kun kyse on istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa on kiinteät pääntuet, alueen 2 on katettava ala vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 440 mm kyseisen istuimen tai istuinpaikan R-pisteestä olevan tason yläpuolella lukuun ottamatta alueen 1 osia.
 6.8.1.3 Alue 3
 6.8.1.3.1 Alue 3 on istuimen tai yhdistelmäistuimien selkänojan se osa, joka sijaitsee kohdassa 5.2.4.1.3 määriteltyjen vaakatasojen yläpuolella, lukuun ottamatta alueilla 1 ja 2 sijaitsevia osia.
 6.9 Vastaavat testausmenetelmät
 Jos käytetään muuta testausmenetelmää kuin kohdissa 6.2, 6.3 ja 6.4 ja liitteessä 6 määriteltyjä, sen vastaavuus on osoitettava.
 7. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS
 Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksen liitteessä 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) vahvistettuja menettelyjä, ja seuraavien vaatimusten on täytyttävä:
 7.1 Kaikki tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät kohdan 5 vaatimukset. Kun kyseessä ovat kohdissa 2.12.2 ja 2.12.3 määritellyt pääntuet, ajoneuvo voi kuitenkin olla hyväksytyn ajoneuvotyypin mukainen, vaikka se olisi tuotu markkinoille varustettuna istuimin, joihin ei ole asennettu pääntukia.
 7.2 Tyyppihyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Viranomainen voi myös tehdä satunnaistarkastuksia sarjavalmisteisiin ajoneuvoihin kohdassa 5 esitettyjen vaatimusten osalta.
 8. SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA
 8.1 Tämän säännön mukaisesti myönnetty ajoneuvon tyyppihyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 7.1 vahvistettuja vaatimuksia ei täytetä tai jos ajoneuvot eivät läpäise kohdassa 7 määrättyjä tarkastuksia.
 8.2 Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava siitä välittömästi muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.
 9. AJONEUVOTYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN ISTUINTEN TAI NIIDEN KIINNITYSPISTEIDEN JA/TAI PÄÄNTUKIEN OSALTA
 9.1 Kaikista ajoneuvotyyppiin sen istuinten, niiden kiinnityspisteiden ja/tai niiden pääntukien osalta tehdyistä muutoksista on ilmoitettava ajoneuvotyypin hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Viranomainen voi tämän jälkeen
 9.1.1 katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai
 9.1.2 katsoa, että muutokset ovat kohdissa 6.2, 6.3 ja 6.4 määritettyjen tulosten kannalta niin vähäpätöisiä, että ne voidaan todentaa hyväksyntätestituloksiin pohjautuvilla laskelmilla, tai
 9.1.3 vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.
 9.2 Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan kohdan 4.3 mukaisella menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille.
 9.3 Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.
 10. TUOTANNON LOPETTAMINEN
 10.1 Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn laitteen valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.
 11. KÄYTTÖOHJEET
 11.1 Jos istuimiin on asennettu säädettävät pääntuet, valmistajien on toimitettava ohjeet pääntukien käytöstä, säätämisestä, lukitsemisesta ja tapauksen mukaan niiden poistamisesta.
 12. HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET
 Tätä sääntöä soveltavien sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.
 13. SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET
 13.1 Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 06 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06.
 13.2 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat 1. marraskuuta 1999 alkaen myöntää hyväksyntiä ainoastaan, jos tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06, vaatimukset täyttyvät.
 13.3 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 1. lokakuuta 2001 alkaen kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntiä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 06 mukaisesti.
 13.4 Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 07 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07.
 13.5 Kahdenkymmenenneljän kuukauden kuluttua muutossarjan 07 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksyntiä ainoastaan, jos ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07, vaatimukset.
 13.6 Neljänkymmenenkahdeksan kuukauden kuluttua muutossarjan 07 voimaantulopäivästä tämän säännön mukaiset aiemmat hyväksynnät eivät enää ole voimassa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07, vaatimukset.
 13.7 Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 08 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 08.
 13.8 Kahdenkymmenenneljän kuukauden kuluttua muutossarjan 08 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksyntiä ainoastaan, jos tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 08, vaatimukset täyttyvät.
 13.9 Kolmenkymmenenkuuden kuukauden kuluttua muutossarjan 08 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntiä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 08 mukaisesti.
 13.10 Sen estämättä, mitä kohdissa 13.8 ja 13.9 määrätään, sellaisia ajoneuvoluokkia koskevat hyväksynnät, joihin muutossarjalla 08 ei ole vaikutusta, pysyvät edelleen voimassa, ja sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä ne.
 13.11 Jos sopimuspuolten kansallisissa vaatimuksissa ei tähän sääntöön liittymisen hetkellä kielletä sivuttain suunnattuja istuimia, sopimuspuolet voivat edelleen sallia sivuttain suunnattujen istuimien asentamisen kansallisessa hyväksynnässä, mutta tässä tapauksessa kyseisiä linja-autoluokkia ei voida tyyppihyväksyä tämän säännön perusteella.
 13.12 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät muutossarjan 09 virallisen voimaantulopäivän jälkeen saa kieltäytyä myöntämästä tai hyväksymästä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 09, perustuvaa tyyppihyväksyntää.
 13.12.1 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 1. syyskuuta 2020 alkaen kieltäytyä hyväksymästä edelliseen muutossarjaan perustuvia tyyppihyväksyntiä, jotka on ensimmäistä kertaa myönnetty 1. syyskuuta 2020 tai sen jälkeen.
 13.12.2 Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on 1. syyskuuta 2022 saakka hyväksyttävä edelliseen muutossarjaan perustuvat tyyppihyväksynnät, joka on myönnetty ennen 1. päivää syyskuuta 2020.
 13.12.3 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 1. syyskuuta 2022 alkaen kieltäytyä hyväksymästä edellisen muutossarjan perusteella myönnettyjä tyyppihyväksyntiä.
 13.12.4 Sen estämättä, mitä kohdassa 13.12.3 määrätään, tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä sellaisille ajoneuvoille, joita muutossarjan 09 muutokset eivät koske, säännön edellisen muutossarjan perusteella myönnetyt tyyppihyväksynnät.
 13.12.5 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä myöntämästä minkään tämän säännön edellisen muutossarjan mukaisia tyyppihyväksyntiä tai niiden laajennuksia.
 (1) Sellaisina kuin ne määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.6) kohdassa 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (2) Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, Annex 3 - http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (3) Myös luokan M2 ajoneuvojen, joiden hyväksyntä perustuu tähän sääntöön vaihtoehtona säännölle nro 80 (kyseisen säännön kohdan 1.2 mukaisesti), on täytettävä tämän kohdan vaatimukset.
 LIITE 1
 ILMOITUS
 (enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 Antaja:
 Viranomaisen nimi:
 ...
 ...
 Aihe: Ajoneuvotyypin (2)
 hyväksynnän myöntäminen
 hyväksynnän laajentaminen
 hyväksynnän epääminen
 hyväksynnän peruuttaminen
 tuotannon lopettaminen
 istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden osalta sekä pääntukien omaisuuksien osalta säännön nro 17 mukaisesti, kun kyseessä ovat joko pääntuilla varustetut istuimet taikka pääntuilla varustettavissa olevat istuimet tai istuimet, joita ei voida varustaa pääntuilla
 Hyväksyntänumero: ... Laajennuksen numero: ...
 1. Moottoriajoneuvon kauppanimi tai tavaramerkki ...
 2. Ajoneuvon tyyppi ...
 3. Valmistajan nimi ja osoite ...
 4. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite ...
 5. Istuinten kuvaus ...
 6. Niiden istuinten lukumäärä, jotka on varustettu tai jotka voidaan varustaa säädettävillä tai kiinteillä pääntuilla ...
 7. Istuimen tai sen osien säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmän kuvaus sekä kuvaus järjestelmästä, jolla matkustajia suojataan matkatavaroiden liikkumiselta: ...
 8. Istuinten kiinnityksen kuvaus: ...
 9. Istuinten sijainti pitkittäissuunnassa testien aikana: ...
 10. Laitteen tyyppi: hidastuslaite/kiihdytyslaite (2)
 11. Päivä, jona ajoneuvo on toimitettu hyväksyttäväksi: ...
 12. Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos: ...
 13. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päivämäärä: ...
 14. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero: ...
 15. Huomautukset ...
 16. Hyväksyntä myönnetty/laajennettu/evätty/peruutettu (2)
 17. Laajentamisen syyt (tapauksen mukaan) ...
 18. Hyväksyntämerkin sijainti ajoneuvossa ...
 19. Paikka: ...
 20. Päiväys: ...
 21. Allekirjoitus: ...
 22. Tämän ilmoituksen liitteenä ovat seuraavat asiakirjat, joissa on edellä mainittu hyväksyntänumero:
 piirustukset ja kaaviot istuimista, istuinten kiinnityspisteistä, istuinten ja niiden osien säätö- ja siirtojärjestelmistä sekä istuinten lukituslaitteista
 valokuvat istuimista, istuinten kiinnityspisteistä, istuinten ja niiden osien säätö- ja siirtojärjestelmistä sekä istuinten lukituslaitteista ja lisäturvajärjestelmästä, jolla matkustajia suojellaan matkatavaroiden liikkumiselta.
 Huomautus: Kun kyseessä ovat tämän säännön kohdissa 2.12.2 ja 2.12.3 tarkoitetuilla pääntuilla varustetut istuimet, pääntuki on esitettävä kaikissa piirustuksissa, kaavioissa ja valokuvissa.
 (1) Hyväksynnän myöntäneen, laajentaneen, evänneen tai peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännössä olevat hyväksyntää koskevat määräykset).
 (2) Tarpeeton viivataan yli.
 LIITE 2
 HYVÄKSYNTÄMERKKI
 MALLI A
 (ks. tämän säännön kohdat 4.4, 4.4.1, 4.4.2 ja 4.4.3)
 Ajoneuvo, jossa vähintään yksi istuin on varustettu tai voidaan varustaa pääntuella
 a = vähintään 8 mm
 Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 17 mukaisesti hyväksyntänumerolla 092439 istuinten lujuuden osalta, kun kyseessä ovat joko pääntuilla varustetut istuimet taikka pääntuilla varustettavissa olevat istuimet, sekä pääntukien ominaisuuksien osalta. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa osoittavat, että hyväksynnän myöntämishetkellä sääntöön sisältyivät muutossarjan 09 vaatimukset. Edellä olevasta hyväksyntämerkistä käy ilmi myös, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty säännön nro 17 mukaisesti ajoneuvon sellaisten istuinten lujuuden osalta, joita ei ole varustettu tai joita ei voida varustaa pääntuilla.
 MALLI B
 (ks. tämän säännön kohdat 4.4, 4.4.1 ja 4.4.2)
 Ajoneuvo, jonka istuimia ei ole varustettu tai ei voida varustaa pääntuilla
 a = vähintään 8 mm
 Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseisen ajoneuvotyypin istuimia ei ole varustettu tai ei voida varustaa pääntuilla ja että se on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 17 mukaisesti hyväksyntänumerolla 092439 istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden osalta. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa osoittavat, että hyväksynnän myöntämishetkellä sääntöön sisältyivät muutossarjan 09 vaatimukset.
 MALLI C
 (ks. tämän säännön kohta 4.5)
 Ajoneuvo, jossa vähintään yksi istuin on varustettu tai voidaan varustaa pääntuella
 a = vähintään 8 mm
 Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseisessä ajoneuvotyypissä on vähintään yksi istuin, joka on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla, ja että se on hyväksytty Alankomaissa (E4) sääntöjen nro 17 ja 33 mukaisesti (1).
 Hyväksyntänumerot osoittavat, että hyväksyntien myöntämispäivinä sääntö nro 17 sisälsi muutossarjan 09 muutokset ja sääntö nro 33 oli alkuperäisessä muodossaan. Edellä olevasta hyväksyntämerkistä käy ilmi myös, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty säännön nro 17 mukaisesti ajoneuvon sellaisten istuinten lujuuden osalta, joita ei ole varustettu tai joita ei voida varustaa pääntuilla.
 MALLI D
 (ks. tämän säännön kohta 4.5)
 Ajoneuvo, jonka istuimia ei ole varustettu tai ei voida varustaa pääntuilla
 a = vähintään 8 mm
 Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseisen ajoneuvotyypin istuimia ei ole varustettu tai ei voida varustaa pääntuilla ja että se on hyväksytty Alankomaissa (E4) sääntöjen nro 17 ja 33 mukaisesti. (1) Hyväksyntänumerot osoittavat, että hyväksyntien myöntämispäivinä sääntö nro 17 sisälsi muutossarjan 09 muutokset ja sääntö nro 33 oli alkuperäisessä muodossaan.
 (1) Toinen numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.
 LIITE 3
 MENETTELY MOOTTORIAJONEUVOJEN ISTUINPAIKKOJEN H-PISTEEN JA TODELLISEN YLÄVARTALOKULMAN MÄÄRITTÄMISEKSI (1)
 Lisäys 1
 –
 Kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen kuvaus (1)
 Lisäys 2
 –
 Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä (1)
 Lisäys 3
 –
 Istuinpaikkojen vertailutiedot (1)
 (1) Kuvattu ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 1 ja sen lisäyksissä 1, 2 ja 3 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 LIITE 4
 PÄÄNTUEN KORKEUDEN JA LEVEYDEN MÄÄRITTÄMINEN
 Kuva 1
 Kuva 2
 LIITE 5
 TESTEISSÄ KÄYTETTÄVÄT LINJAT JA TEHTÄVÄT MITTAUKSET
 1.
 Kuormittamaton alkuasento.
 2a.
 Siirtynyt asento, kun nuken selkäosaa on kuormitettu 373 Nm:n momentilla R-pisteen suhteen, jolloin saadaan siirtynyt vertailulinja r1.
 2b.
 Siirtynyt asento, kun halkaisijaltaan 165 mm:n suuruiseen pallomaiseen kappaleeseen kohdistetaan voima F, joka tuottaa 373 Nm:n momentin R-pisteen suhteen niin, että siirtynyt vertailulinja r1 pysyy paikoillaan.
 3.
 Asento sen jälkeen, kun voima F on nostettu arvoon 890 N.
 LIITE 6
 TESTAUSMENETTELY ENERGIANVAIMENNUKSEN TARKASTAMISEKSI
 1. ASENTAMINEN, TESTAUSLAITE, TALLENNUSVÄLINEET JA MENETTELY
 1.1 Valmistelu
 Kiinnitetään istuin, sellaisena kuin se on ajoneuvoon asennettuna, testauspenkkiin lujasti valmistajan toimittamilla kiinnitysosilla, jottei se liiku iskujen vaikutuksesta.
 Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se lukitaan tämän säännön kohdassa 6.1.1 määriteltyyn asentoon.
 Jos istuimeen on asennettu pääntuki, se asennetaan istuimen selkänojaan siten kuin se on ajoneuvossa. Jos pääntuki on erillinen, se on kiinnitettävä siihen ajoneuvon rakenteen osaan, johon se tavanomaisesti kiinnitetään.
 Jos pääntukea voidaan säätää, se on sijoitettava epäsuotuisimpaan kiinnityslaitteen sallimaan asentoon.
 1.2 Testauslaite
 1.2.1 Testauslaitteessa on heiluri, jonka nivel on laakeroitu kuulalaakereilla ja jonka redusoitu massa (*1) on iskukeskipisteessä 6,8 kg. Heilurin alaosan muodostaa jäykkä päätä edustava kappale, jonka halkaisija on 165 mm ja jonka keskipiste on täsmälleen samassa kohdassa kuin heilurin iskukeskipiste.
 1.2.2 Päätä edustavaan kappaleeseen on asennettava kaksi kiihtyvyysanturia ja yksi nopeusanturi, joilla pystytään mittaamaan arvot iskun suunnassa.
 1.3 Tallennusvälineet
 Käytettävien tallennusvälineiden on oltava sellaiset, että mittaukset voidaan suorittaa seuraavilla tarkkuuksilla:
 1.3.1 Kiihtyvyys:
 tarkkuus ± 5 % todellisesta arvosta
 datakanavan taajuusluokka: luokka 600, joka vastaa standardia ISO 6487 (1980)
 poikittaisherkkyys < 5 % asteikon alimmasta kohdasta.
 1.3.2 Nopeus:
 tarkkuus ± 2,5 % todellisesta arvosta
 herkkyys 0,5 km/h.
 1.3.3 Ajanotto:
 Laitteiden on rekisteröitävä toimenpidettä koko testin ajan ja annettava lukemia tuhannesosasekunnin tarkkuudella.
 Iskun alkuvaiheen, jolloin ensimmäinen kosketus päätä edustavan kappaleen ja testattavan kappaleen välillä tapahtuu, on käytävä ilmi tallenteista, joita käytetään testin analysoinnissa.
 1.4 Testausmenettely
 1.4.1 Istuimen selkänojan testit
 Kun istuin on asennettu tämän liitteen kohdan 1.1 mukaisesti, iskun suunnan takaa eteenpäin on oltava pitkittäistasossa 45 asteen kulmassa pystysuoraan nähden.
 Testauslaboratorio valitsee iskupisteet tämän säännön kohdassa 6.8.1.1 määritellyltä alueelta 1 tai tarvittaessa tämän säännön kohdassa 6.8.1.2 määritellyltä alueelta 2 pinnoilta, joiden kaarevuussäde on alle 5 mm.
 1.4.2 Pääntuen testit
 Kiinnitetään ja säädetään pääntuki tämän liitteen kohdan 1.1 mukaisesti. Kohdistetaan iskuja pisteisiin, jotka testauslaboratorio on valinnut tämän säännön kohdassa 6.8.1.1 määritellyltä alueelta 1 ja mahdollisesti tämän säännön kohdassa 6.8.1.2 määritellyltä alueelta 2 pinnoilta, joiden kaarevuussäde on alle 5 mm.
 1.4.2.1 Takapinnan tapauksessa iskun suunnan takaa eteenpäin on oltava pitkittäistasossa 45 asteen kulmassa pystysuoraan nähden.
 1.4.2.2 Etupinnan tapauksessa iskun suunnan edestä taaksepäin on oltava vaakasuorassa pitkittäistasossa.
 1.4.2.3 Etu- ja taka-alueiden rajana on tämän säännön kohdassa 6.5 määritelty pääntuen yläreunaan nähden tangentiaalinen vaakataso.
 1.4.3 Päätä edustavan kappaleen on iskeydyttävä testikappaleeseen nopeudella 24,1 km/h. Tämä nopeus on saatava aikaan joko kappaleelle annettavalla liike-energialla tai käyttämällä lisäkäyttövoimalaitetta.
 2. TULOKSET
 Hidastuvuuslukemaksi otetaan kahden kiihtyvyysanturin lukemien keskiarvo.
 3. Vastaavat menettelyt (ks. tämän säännön kohta 6.9).
 (*1) Heilurin redusoidun massan mr ja kokonaismassan m suhde saadaan iskukeskipisteen ja heilahdusakselin etäisyyden a sekä massakeskipisteen ja heilahdusakselin etäisyyden l avulla kaavasta
 LIITE 7
 MENETELMÄ ISTUIMIEN KIINNITYSPISTEIDEN JA NIIDEN SÄÄTÖ-, LUKITUS- JA SIIRTOJÄRJESTELMIEN LUJUUDEN TESTAAMISEKSI
 1. INERTIAVAIKUTUSKESTÄVYYDEN TESTAUS
 1.1 Asennetaan testattavat istuimet sen ajoneuvon koriin, johon ne on suunniteltu. Kiinnitetään ajoneuvon kori lujasti testivaunuun siten kuin seuraavissa kohdissa määrätään.
 1.2 Ajoneuvon koria ei saa kiinnittää testivaunuun menetelmällä, joka vahvistaa istuimen kiinnityspisteitä.
 1.3 Säädetään ja lukitaan istuimet ja niiden osat tämän säännön kohdan 6.1.1 mukaisesti johonkin tämän säännön kohdassa 6.3.3 tai 6.3.4 esitetyistä asennoista.
 1.4 Jos ryhmän istuimissa ei ole olennaisia eroja tämän säännön kohdassa 2.2 tarkoitetussa merkityksessä, voidaan tämän säännön kohdissa 6.3.1 ja 6.3.2 määrätyt testit tehdä niin, että toinen istuin on säädettynä etummaiseen ja toinen istuin takimmaiseen asentoonsa.
 1.5 Mitataan vaunun hidastuvuus tai kiihtyvyys datakanavilla, joiden taajuusluokka (CFC) on 60, joka vastaa kansainvälisen standardin ISO 6487 (2002) ominaisuuksia.
 2. KOKO AJONEUVON TÖRMÄYSTESTI JÄYKKÄÄ ESTETTÄ VASTEN
 2.1 Esteenä käytetään teräsbetonikappaletta, joka on vähintään 3 m leveä, vähintään 1,5 m korkea ja vähintään 0,6 m paksu. Etupinnan on oltava kohtisuorassa vauhdinottoradan loppuosaan nähden, ja se on päällystettävä 19 ± 1 mm:n paksuisilla vanerilevyillä. Teräsbetonikappaleen taakse on tiivistettävä vähintään 90 tonnia maata. Teräsbetonieste ja maa voidaan korvata esteillä, joissa on sama etupinta, kunhan ne tuottavat vastaavat tulokset.
 2.2 Törmäyshetkellä ajoneuvon on liikuttava vapaasti. Sen on osuttava esteeseen kohtisuorassa suunnassa törmäysseinämään nähden. Ajoneuvon etuosan pystysuoran keskiviivan ja törmäysseinämän pystysuoran keskiviivan välinen suurin sallittu sivuttaispoikkeama on ± 30 cm. Törmäyshetkellä ajoneuvoon ei saa enää vaikuttaa minkään lisäohjaus- tai lisävoimalaitteen toiminta. Nopeuden on oltava törmäyshetkellä 48,3–53,1 km/h.
 2.3 Polttoaineensyöttöjärjestelmä on täytettävä vähintään 90-prosenttisesti polttoaineella tai vastaavalla nesteellä.
 LIITE 8
 PÄÄNTUEN AUKKOJEN MITAN ”A” MÄÄRITTÄMINEN
 Kuva 1
 Esimerkki vaakasuuntaisista aukoista
 Huomautus: Leikkaus A–A määritetään sellaisessa aukon alueen pisteessä, jossa pallo tunkeutuu syvimmälle aukkoon, kun siihen ei kohdisteta kuormitusta.
 Kuva 2
 Esimerkki pystysuuntaisista aukoista
 Huomautus: Leikkaus A–A määritetään sellaisessa aukon alueen pisteessä, jossa pallo tunkeutuu syvimmälle aukkoon, kun siihen ei kohdisteta kuormitusta.
 LIITE 9
 TESTAUSMENETTELY LAITTEILLE, JOIDEN ON TARKOITUS SUOJATA MATKUSTAJIA MATKATAVAROIDEN SIIRTYMISELTÄ
 1. TESTIKAPPALEET
 Jäykkiä kappaleita, joiden inertiakeskus on geometrisessa keskipisteessä.
 Tyyppi 1
 Mitat
 :
 300 mm × 300 mm × 300 mm
 kaikki reunat ja nurkat pyöristetty 20 mm:iin
 Massa
 :
 18 kg
 Inertiamomentti 0,3 ± 0,05 kgm2 (testikappaleiden kaikkien kolmen pääakselin ympärillä)
 Tyyppi 2
 Mitat
 :
 500 mm × 350 mm × 125 mm
 kaikki reunat ja nurkat pyöristetty 20 mm:iin
 Massa
 :
 10 kg
 2. TESTIN VALMISTELU
 2.1 Selkänojien testi (ks. kuva 1)
 2.1.1 Yleiset vaatimukset
 2.1.1.1 Ajoneuvon valmistajalla on halutessaan mahdollisuus poistaa testattavasta istuimesta ja pääntuesta testejä varten osat, joiden kovuus on pienempi kuin 50 Shore A.
 2.1.1.2 Matkatavaratilan lattialle asetetaan kaksi tyypin 1 testikappaletta. Testikappaleiden pituussuuntaisen sijainnin määrittämiseksi ne asetetaan ensin siten, että niiden etusivu koskettaa sitä ajoneuvon osaa, joka muodostaa tavaratilan eturajan, ja niiden alasivu on tavaratilan lattiaa vasten. Tämän jälkeen kappaleita siirretään taaksepäin ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason suuntaisesti, kunnes niiden geometrinen keskipiste on siirtynyt 200 mm. Jos testikappaleita ei tavaratilan mittojen vuoksi voida siirtää 200 mm:n matkaa ja jos takaistuimet ovat säädettävissä vaakasuunnassa, takaistuimia siirretään eteenpäin matkustajien tavanomaiseen käyttöön tarkoitetun säätöalueen äärirajaan asti tai siihen asti, että 200 mm:n etäisyys toteutuu, sen mukaan, kumpi johtaa pienempään siirtoon. Muissa tapauksissa testikappaleet sijoitetaan mahdollisimman kauas takaistuinten taakse. Ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason ja kunkin testikappaleen sisäsivun välisen etäisyyden on oltava 25 mm, jolloin kappaleiden väliseksi etäisyydeksi saadaan 50 mm.
 2.1.1.3 Istuinten on oltava testin aikana säädettyinä siten, etteivät ulkoiset tekijät voi vapauttaa lukitusjärjestelmää. Jos mahdollista, istuimet säädetään seuraavasti:
 Pituussuuntainen säätö asetetaan yksi pykälä tai 10 mm valmistajan ilmoittamasta takimmaisesta tavanomaisesta käyttöasennosta eteenpäin (niissä istuimissa, joissa on erillinen pystysuuntainen säätö, istuintyyny asetetaan alimpaan mahdolliseen asentoon). Selkänojien on testissä oltava tavanomaisessa käyttöasennossaan.
 2.1.1.4 Jos selkänoja on varustettu pääntuella ja jos pääntuki on säädettävä, pääntuen on testissä oltava korkeimmassa asennossaan.
 2.1.1.5 Jos takaistuinten selkänojat voidaan laskea alas, ne on kiinnitettävä tavanomaiseen pystyasentoonsa tavanomaisella lukitusmekanismillaan.
 2.1.1.6 Istuimille, joiden taakse ei voida asettaa tyypin 1 testikappaleita, ei tarvitse tehdä tätä testiä.
 2.1.1.7 Kaikki testattavan istuinrivin istuinpaikat on varustettava kaikilla sen turvavyön komponenteilla, jotka pitävät matkustajaa paikallaan ja ovat osa istuinta.
 Kuva 1
 Testikappaleiden sijainti ennen takaselkänojien testiä
 2.1.2 Ajoneuvot, joissa on enemmän kuin kaksi istuinriviä
 2.1.2.1 Jos takimmainen istuinrivi on irrotettava ja/tai käyttäjä voi laskea sen alas valmistajan ohjeiden mukaisesti tavaratilan kasvattamiseksi, on testattava myös välittömästi tämän takimmaisen istuinrivin edessä oleva istuinrivi.
 2.1.2.2 Tutkimuslaitos voi kuitenkin tässä tapauksessa valmistajaa kuultuaan päättää jättää toisen takimmaisista istuinriveistä testaamatta, jos istuimet ja niiden kiinnitykset ovat samanlaisia ja jos 200 mm:n testivaatimus täyttyy.
 2.1.3 Jos ajoneuvossa on aukko, jonka kautta yksi tyypin 1 testikappale voi liukua istuinten ohi, testikuormat (kaksi tyypin 1 kappaletta) on asennettava istuinten taakse tutkimuslaitoksen ja valmistajan sopimalla tavalla.
 2.1.4 Testijärjestely on kirjattava tarkasti testausselosteeseen.
 2.2 Tilanjakojärjestelmien testi
 Selkänojien yläpuolella olevien tilanjakojärjestelmien testaamista varten ajoneuvoon on asennettava kiinteä korotettu testilattia, jonka kuormauspinnalle asetetun testikappaleen painopiste sijoittuu rajana olevan selkänojan (ottamatta huomioon pääntukia) ja sisäkaton verhoilun alareunan puoliväliin. Korotetulle testilattialle asetetaan tyypin 2 testikappale siten, että sen suurin sivu, jonka mitat ovat 500 x 350 mm, on ajoneuvon pituussuuntaiseen akseliin nähden keskellä, ja sivu, jonka mitat ovat 500 x 125 mm, on edessä. Tilanjakojärjestelmille, joiden taakse ei voida asettaa tyypin 2 testikappaleita, ei tarvitse tehdä tätä testiä. Testikappale asetetaan suoraan kosketukseen tilanjakojärjestelmän kanssa. Lisäksi asetetaan kaksi tyypin 1 testikappaletta kohdan 2.1 mukaisesti, jotta voidaan samanaikaisesti testata selkänojia (ks. kuva 2).
 Kuva 2
 Selkänojan yläpuolisen tilanjakojärjestelmän testaus
 2.2.1 Jos selkänoja on varustettu pääntuella ja jos pääntuki on säädettävä, pääntuen on testissä oltava korkeimmassa asennossaan.
 3. MATKATAVAROIDEN KIINNITYSJÄRJESTELMINÄ KÄYTETTÄVIEN SELKÄNOJIEN JA TILANJAKOJÄRJESTELMIEN DYNAAMINEN TESTAUS
 3.1 Henkilöauton kori kiinnitettään lujasti testivaunuun siten, että kiinnitys ei vahvista selkänojia ja tilanjakojärjestelmää. Kun testikappaleet on asetettu paikoilleen kohtien 2.1 ja 2.2 mukaisesti, henkilöauton korin liikettä hidastetaan tai kiihdytetään hakijan valinnan mukaan niin, että käyrä pysyy liitteessä 9 olevassa kuviossa esitetyllä alueella ja että nopeuden kokonaismuutos ΔV on 50 + 0/–2 km/h. Edellä kuvattua testipulssialuetta voidaan valmistajan suostumuksella käyttää vaihtoehtona kohdan 6.3.1 mukaisessa istuinten lujuuden testaamisessa.
 LIITE 9
 Lisäys
 Testausvaunun hidastuvuuden tai kiihtyvyyden vaihtelualue ajan funktiona
 (etutörmäyksen simulointi)


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 21995A1230(01)
 Protokoll zum Vierten AKP-EG- Abkommen von Lomé infolge des Beitritts der Republik Österreich, der Republik Finnland und des Königreichs Schweden zur Europäischen Union
 Amtsblatt Nr. L 317 vom 30/12/1995 S. 0003 - 0023
 PROTOKOLL zum Vierten AKP-EG-Abkommen von Lome infolge des Beitritts der Republik Österreich, der Republik Finnland und des Königreichs Schweden zur Europäischen Union unterzeichnet in Mauritius SEINE MAJESTÄT DER KÖNIG DER BELGIER,IHRE MAJESTÄT DIE KÖNIGIN VON DÄNEMARK,DER PRÄSIDENT DER BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND,DER PRÄSIDENT DER GRIECHISCHEN REPUBLIK,SEINE MAJESTÄT DER KÖNIG VON SPANIEN,DER PRÄSIDENT DER FRANZÖSISCHEN REPUBLIK,DER PRÄSIDENT IRLANDS,DER PRÄSIDENT DER ITALIENISCHEN REPUBLIK,SEINE KÖNIGLICHE HOHEIT DER GROSSHERZOG VON LUXEMBURG,IHRE MAJESTÄT DIE KÖNIGIN DER NIEDERLANDE,DER BUNDESPRÄSIDENT DER REPUBLIK ÖSTERREICH,DER PRÄSIDENT DER PORTUGIESISCHEN REPUBLIK,DER PRÄSIDENT DER REPUBLIK FINNLAND,DIE REGIERUNG DES KÖNIGREICHS SCHWEDEN,IHRE MAJESTÄT DIE KÖNIGIN DES VEREINIGTEN KÖNIGREICHS GROSSBRITANNIEN UND NORDIRLAND,Vertragsparteien des Vertrags über die Gründung der Europäischen Gemeinschaft für Kohle und Stahl und des Vertrags zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, undDER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION UND DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTENeinerseits undDIE STAATSOBERHÄUPTER DER AKP-STAATEN,nachstehend "AKP-Staaten" genannt,andererseitsGESTÜTZT AUF das am 15. Dezember 1989 in Lome unterzeichnete Vierte AKP-EG-Abkommen - nachstehend als "Abkommen" bezeichnet -, insbesondere auf Artikel 358,IN DER ERWAEGUNG, daß die Republik Österreich, die Republik Finnland und das Königreich Schweden am 1. Januar 1995 der Europäischen Union beigetreten sind,IN DER ERWAEGUNG, daß aufgrund dessen die erforderlichen Anpassungen des Abkommens vorgenommen und die Übergangsmaßnahmen für den Handel zwischen den neuen Mitgliedstaaten und den AKP-Staaten festgelegt werden müssen,IN DER ERWAEGUNG, daß vereinbart wurde, die Geltungsdauer dieser Maßnahme auf die Geltungsdauer des Abkommens zu beschränken,HABEN BESCHLOSSEN, dieses Protokoll zu schließen und haben zu diesem Zweck zu ihren Bevollmächtigten ernannt:SEINE MAJESTÄT DER KÖNIG DER BELGIER:IHRE MAJESTÄT DIE KÖNIGIN VON DÄNEMARK:DER PRÄSIDENT DER BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND:DER PRÄSIDENT DER GRIECHISCHEN REPUBLIK:SEINE MAJESTÄT DER KÖNIG VON SPANIEN:DER PRÄSIDENT DER FRANZÖSISCHEN REPUBLIK:DER PRÄSIDENT IRLANDS:DER PRÄSIDENT DER ITALIENISCHEN REPUBLIK:SEINE KÖNIGLICHE HOHEIT DER GROSSHERZOG VON LUXEMBURG:IHRE MAJESTÄT DIE KÖNIGIN DER NIEDERLANDE:DER BUNDESPRÄSIDENT DER REPUBLIK ÖSTERREICH:DER PRÄSIDENT DER PORTUGIESISCHEN REPUBLIK:DER PRÄSIDENT DER REPUBLIK FINNLAND:DIE REGIERUNG DES KÖNIGREICHS SCHWEDEN:IHRE MAJESTÄT DIE KÖNIGIN DES VEREINIGTEN KÖNIGREICHS GROSSBRITANNIEN UND NORDIRLAND:DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION UND DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN:DIE STAATSOBERHÄUPTER DER AKP-STAATEN:DIESE sind nach Austausch ihrer in guter und gehöriger Form befundenen VollmachtenWIE FOLGT ÜBEREINGEKOMMEN:Artikel 1 Die Republik Österreich, die Republik Finnland und das Königreich Schweden werden Vertragsparteien des am 15. Dezember 1989 in Lome unterzeichneten Abkommens und der Erklärungen im Anhang zur Schlußakte.Artikel 2 Der in finnischer und schwedischer Sprache verfaßte Text des Abkommens einschließlich der dazugehörigen Protokolle und Anhänge, die Bestandteil des Abkommens sind, sowie die der Schlußakte beigefügten Erklärungen und das Abkommen zur Änderung des Abkommens sind gleichermaßen verbindlich wie die ursprünglichen Texte.Artikel 3 Die Republik Österreich kann bis zum 1. Januar 1996 ihre Zölle und Lizenzvereinbarungen beibehalten, die sie zum Zeitpunkt ihres Beitritts auf alkoholische Getränke und unvergällten Ethylalkohol mit einem Alkoholgehalt von weniger als 80 % vol der HS-Position 2208 erhob. Diese Lizenzvereinbarungen dürfen nicht diskriminierend angewendet werden.Artikel 4 Staatsangehörige und Gesellschaften - im Sinne von Artikel 274 Absatz 2 des Abkommens - aus Österreich, Finnland und Schweden sowie Lieferungen mit Ursprung in diesen Staaten kommen für die Teilnahme an solchen Ausschreibungen und Aufträgen nicht in Betracht, die ausschließlich vom Europäischen Entwicklungsfonds (EEF) bekanntgemacht bzw. vergeben werden, zu welchem die Staaten, deren Staatsangehörige und Gesellschaften sie sind, keinen Beitrag geleistet haben.Artikel 5 Dieses Protokoll ist Bestandteil des Abkommens.Artikel 6 Dieses Protokoll wird von den Vertragsparteien nach deren eigenen Verfahren genehmigt. Es tritt am ersten Tag des zweiten Monats in Kraft, der auf den Tag folgt, an dem alle Ratifikations- oder Abschlußurkunden der Vertragsparteien beim Generalsekretariat des Rates der Europäischen Union hinterlegt worden sind.Artikel 7 Dieses Protokoll ist in zwei Urschriften abgefaßt, jede in dänischer, deutscher, englischer, finnischer, französischer, griechischer, italienischer, niederländischer, portugiesischer, schwedischer und spanischer Sprache, wobei jeder Wortlaut gleichermaßen verbindlich ist.En fe de lo cual, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Protocolo.Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne protokol.Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Protokoll gesetzt.Óå ðßóôùóç ôùí áíùôÝñù, ïé õðïãñÜöïíôåò ðëçñåîïýóéïé Ýèåóáí ôçí õðïãñáöÞ ôïõò êÜôù áðü ôï ðáñüí ðñùôüêïëëï.In witness whereof, the undersigned Plenipotentiaries have signed this Protocol.En foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent protocole.In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente protocollo.Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder dit Protocol hebben gesteld.Em fé do que, os plenipotenciários abaixo assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente protocolo.Tämän vakuudeksi alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän pöytäkirjan.Till bekräftelse härav har undertecknade befullmäktigade ombud undertecknat detta protokoll.Hecho en Mauricio, el cuatro de noviembre de mil novecientos noventa y cinco.Udfærdiget i Mauritius den fjerde november nitten hundrede og femoghalvfems.Geschehen zu Mauritius am vierten November neunzehnhundertfünfundneunzig. ̧ãéíå óôïí Ìáõñßêéï, óôéò ôÝóóåñéò Íïåìâñßïõ ÷ßëéá åííéáêüóéá åíåíÞíôá ðÝíôå.Done at Mauritius on the fourth day of November in the year one thousand nine hundred and ninety-five.Fait à Maurice, le quatre novembre mil neuf cent quatre-vingt-quinze.Fatto a Maurizio, addì quattro novembre millenovecentonovantacinque.Gedaan te Mauritius, de vierde november negentienhonderd vijfennegentig.Feito na Maurícia, em quatro de Novembro de mil novecentos e noventa e cinco.Tehty Mauritiuksessa neljäntenä päivänä marraskuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäviisi.Som skedde i Mauritius den fjärde november nittonhundranittiofem.Pour Sa Majesté le Roi des BelgesVoor Zijne Majesteit de Koning der BelgenFür Seine Majestät den König der Belgier>VERWEIS AUF EINEN FILM>Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest.Diese Unterschrift verbindet zugleich die deutschsprachige Gemeinschaft, die flämische Gemeinschaft, die französische Gemeinschaft, die wallonische Region, die flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.For Hendes Majestæt Danmarks Dronning>VERWEIS AUF EINEN FILM>Für den Präsidenten der Bundesrepublik Deutschland>VERWEIS AUF EINEN FILM>Ãéá ôïí Ðñüåäñï ôçò ÅëëçíéêÞò Äçìïêñáôßáò>VERWEIS AUF EINEN FILM>Por Su Majestad el Rey de España>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la République française>VERWEIS AUF EINEN FILM>Thar ceann Uachtarán na hÉireannFor the President of Ireland>VERWEIS AUF EINEN FILM>Per il Presidente della Repubblica italiana>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour Son Altesse Royale le Grand-Duc de Luxembourg>VERWEIS AUF EINEN FILM>Voor Hare Majesteit de Koningin der Nederlanden>VERWEIS AUF EINEN FILM>Für den Bundespräsidenten der Republik Österreich>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pelo Presidente da República Portuguesa>VERWEIS AUF EINEN FILM>Suomen tasavallan presidentin puolestaFör Republiken Finlands president>VERWEIS AUF EINEN FILM>För Konungariket Sverige>VERWEIS AUF EINEN FILM>For Her Majesty the Queen of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland>VERWEIS AUF EINEN FILM>Por las Comunidades EuropeasFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenÃéá ôéò ÅõñùðáúêÝò ÊïéíüôçôåòFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeVoor de Europese GemeenschappenPelas Comunidades EuropeiasEuroopan yhteisöjen puolestaFör Europeiska gemenskaperna>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république d'Angola>VERWEIS AUF EINEN FILM>For Her Majesty the Queen of Antigua and Barbuda>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the Head of State of the Commonwealth of the Bahamas>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the Head of the State of Barbados>VERWEIS AUF EINEN FILM>For Her Majesty the Queen of Belize>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république du Bénin>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the President of the Republic of Botswana>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président du Burkina Faso>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république du Burundi>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république du Cameroun>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république du Cap-Vert>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la République centrafricaine>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république fédérale islamique des Comores>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république du Congo>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république de Côte-d'Ivoire>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république de Djibouti>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the Government of the Commonwealth of Dominica>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the President of the Dominican Republic>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the President of the State of Eritrea>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the President of the Federal Democratic Republic of Ethiopia>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the President of the Sovereign Democratic Republic of Fiji>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la République gabonaise>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the Chairman of the AFPRC and Head of State of the Republic of The Gambia>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the President of the Republic of Ghana>VERWEIS AUF EINEN FILM>For Her Majesty the Queen of Grenada>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république de Guinée>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république de Guinée-Bissau>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république de Guinée équatoriale>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the President of the Cooperative Republic of Guyana>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république d'Haïti>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the Head of State of Jamaica>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the President of the Republic of Kenya>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the President of the Republic of Kiribati>VERWEIS AUF EINEN FILM>For His Majesty the King of the Kingdom of Lesotho>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the President of the Republic of Liberia>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république de Madagascar>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the President of the Republic of Malawi>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république du Mali>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république islamique de Mauritanie>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the President of the Republic of Mauritius>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république du Mozambique>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the President of the Republic of Namibia>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république du Niger>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the Head of State of the Federal Republic of Nigeria>VERWEIS AUF EINEN FILM>For Her Majesty the Queen of the Independent State of Papua New Guinea>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république Rwandaise>VERWEIS AUF EINEN FILM>For Her Majesty the Queen of Saint Kitts and Nevis>VERWEIS AUF EINEN FILM>For Her Majesty the Queen of Saint Lucia>VERWEIS AUF EINEN FILM>For Her Majesty the Queen of Saint Vincent and the Grenadines>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the Head of State of the Independent State of Western Samoa>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république démocratique de São Tomé et Prince>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république du Sénégal>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république des Seychelles>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the Head of State of the Republic of Sierra Leone>VERWEIS AUF EINEN FILM>For Her Majesty the Queen of Solomon Islands>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the President of the Republic of the Sudan>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the President of the Republic of Suriname>VERWEIS AUF EINEN FILM>For His Majesty the King of the Kingdom of Swaziland>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the President of the United Republic of Tanzania>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république du Tchad>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république Togolaise>VERWEIS AUF EINEN FILM>For His Majesty King Taufa'ahau Tupou IV of Tonga>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the President of the Republic of Trinidad and Tobago>VERWEIS AUF EINEN FILM>For Her Majesty the Queen of Tuvalu>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the President of the Republic of Uganda>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the Government of the Republic of Vanuatu>VERWEIS AUF EINEN FILM>Pour le Président de la république du Zaïre>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the President of the Republic of Zambia>VERWEIS AUF EINEN FILM>For the President of the Republic of Zimbabwe>VERWEIS AUF EINEN FILM>


text:
 8.4.2019
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 97/13
 BESLUIT Nr. 65/2018 VAN DE GEMENGDE COMMISSIE DIE IS INGESTELD BIJ DE OVEREENKOMST INZAKE WEDERZIJDSE ERKENNING TUSSEN DE EUROPESE GEMEENSCHAP EN DE VERENIGDE STATEN VAN AMERIKA
 van 20 maart 2019
 tot opneming van overeenstemmingsbeoordelingsorganen in de sectorbijlage betreffende telecommunicatieapparatuur en de sectorbijlage betreffende elektromagnetische compatibiliteit [2019/558]
 DE GEMENGDE COMMISSIE,
 Gezien de Overeenkomst inzake wederzijdse erkenning tussen de Europese Gemeenschap en de Verenigde Staten van Amerika, en met name de artikelen 7 en 14,
 Overwegende dat de Gemengde Commissie een besluit moet nemen over de opneming van een of meer overeenstemmingsbeoordelingsorganen in een sectorbijlage,
 BESLUIT:
 1.
 Het in aanhangsel A vermelde overeenstemmingsbeoordelingsorgaan wordt toegevoegd aan de lijst van overeenstemmingsbeoordelingsorganen in de kolom "Toegang van de VS tot de markt van de EG" in afdeling V van de sectorbijlage betreffende telecommunicatieapparatuur.
 2.
 Het in aanhangsel B vermelde overeenstemmingsbeoordelingsorgaan wordt toegevoegd aan de lijst van overeenstemmingsbeoordelingsorganen in de kolom "Toegang van de VS tot de markt van de EG" in afdeling V van de sectorbijlage betreffende elektromagnetische compatibiliteit.
 3.
 De specifieke reikwijdte van de opneming in de lijst, wat de producten en overeenstemmingsbeoordelingsprocedures betreft, van het in aanhangsel A en het in aanhangsel B vermelde overeenstemmingsbeoordelingsorgaan is door de partijen overeengekomen en zal door hen worden gehandhaafd.
 Dit besluit, opgesteld in tweevoud, wordt ondertekend door de vertegenwoordigers van de Gemengde Commissie die gemachtigd zijn de overeenkomst namens de partijen te wijzigen. Dit besluit treedt in werking op de datum waarop de laatste van deze handtekeningen wordt gezet.
 Namens de Verenigde Staten van Amerika
 James C. SANFORD
 Ondertekend te Washington op 21 februari 2019
 Namens de Europese Unie
 Ignacio IRUARRIZAGA
 Ondertekend te Brussel op 20 maart 2019
 AANHANGSEL A
 Overeenstemmingsbeoordelingsorgaan in de VS dat wordt toegevoegd aan de lijst van overeenstemmingsbeoordelingsorganen in de kolom "Toegang van de VS tot de markt van de EG" in afdeling V van de sectorbijlage betreffende telecommunicatieapparatuur
 PCTEST Engineering Laboratory, Inc.
 7185 Oakland Mills Road
 Columbia, Maryland 21046
 Verenigde Staten
 AANHANGSEL B
 Overeenstemmingsbeoordelingsorgaan in de VS dat wordt toegevoegd aan de lijst van overeenstemmingsbeoordelingsorganen in de kolom "Toegang van de VS tot de markt van de EG" in afdeling V van de sectorbijlage betreffende elektromagnetische compatibiliteit
 PCTEST Engineering Laboratory, Inc.
 7185 Oakland Mills Road
 Columbia, Maryland 21046
 Verenigde Staten


type: other

text:
Moderne nieuwbouw - 2 Slaapkamer(s) Appartement in Finestrat
 Dit moderne complex is in aanbouw. De appartementen op de begane grond hebben een private tuin van min. 80 m2. Wij garanderen een hoge kwaliteit.
 Prijs : Vanaf € 175.000,00
 Prijs : Vanaf € 189.000,00
 Moderne nieuwbouw - 2 Slaapkamer(s) Dakappartement in Finestrat
 Dit moderne complex is in aanbouw. De appartementen op de eerste verdieping, hebben alle een dakterras van 79 m2. Wij garanderen een hoge kwaliteit. Oplevering van de eerste appartementen is voorzien voor februari 2018.
 Prijs : Vanaf € 198.000,00
 Moderne nieuwbouw - 3 Slaapkamer(s) Appartement in Finestrat
 Dit modern laagbouw complex is in de eind fase. Oplevering is voorzien einde 2018. Voor mensen die van ruimte en luxe houden. Vb. Er is een verwarmd zwembad van 25 bij 12 meter. OPGELET, er is nog 1 appartement te koop, en dit is gelegen op de begane grond.
 Moderne nieuwbouw - 3 Slaapkamer(s) Villa in Polop - La Nucia
 Bouw hier u moderne villa naar eigen wensen. Contacteer ons voor meer informatie.
 Prijs : Vanaf € 275.000,00
 8,5 Km van de Kust
 Moderne villa, er is nog 1 villa te koop, deze is in bouwfase. Zeer goed gelegen aan een nieuwe golf.
 TE LAAT. Er zijn in dit project nog enkele woningen met een ander model te koop met de ref. N V 7003-3
 Moderne nieuwbouw - 3 Slaapkamer(s) Geschakelde woning in Finestrat
 Moderne schakelwoning in aanbouw. Oplevering is voorzien einde 2019.
 Prijs : Vanaf € 295.000,00
 Moderne nieuwbouw - 3 Slaapkamer(s) Hoekwoning in Finestrat
 Moderne hoekwoning in aanbouw. Oplevering is voorzien einde 2019
 Prijs : Vanaf € 321.000,00
 Moderne nieuwbouw - 2 Slaapkamer(s) Hoekwoning in Finestrat
 Dit type van moderne villa is in aanbouw. Er is de mogelijkheid om van de lager gelegen verdieping een gasten appartement te maken.
 Prijs : Vanaf € 389.000,00
 Dit type van moderne villa is geschikt voor degene die op zoek zijn naar een woning zonder trappen. Er is de mogelijkheid om van de lager gelegen verdieping een gasten appartement te maken. Optioneel is er ook de mogelijkheid een dakterras te bouwen.
 Prijs : Vanaf € 398.000,00
 Er zijn nog enkele percelen vrij om deze moderne villa met 3 slaapkamer voor u te bouwen.
 Moderne nieuwbouw - 4 Slaapkamer(s) Villa in Calpe
 moderne villa in aanbouw, contacteer ons voor een bezoek.
 44 Woningen gevonden : 1 2 3 Volgende »
 Referentie : V 6239-3


type: caselaw

text:
C 136/4 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 15.5.1999
 A. La Pergola, cancelliere: H. von Holstein, vicecancelliere, ha ORDINANZA DELLA CORTE
 pronunciato, il 9 marzo 1999, una sentenza il cui dispositivo
 è del seguente tenore: 2 marzo 1999
 1) Gli artt. 52 e 58 del Trattato ostano a che uno Stato membro
 rifiuti la registrazione di una succursale di una società costituita in nelle cause riunite C-231/98 e C-232/98 (domanda di
 conformità alla legislazione di un altro Stato membro nel quale essa pronuncia pregiudiziale proposta dal Tribunal de grande
 ha la sede senza svolgervi attività commerciali, quando la succursale instance di Épinal): SA Lamboley (C-231/98), Bouctot
 ha lo scopo di consentire alla società di cui si tratta di svolgere l’intera (C-232/98) contro Administration des impôts(1)
 sua attività nello Stato membro nel quale la stessa succursale verrà
 istituita, evitando di costituirvi una società ed eludendo in tal modo (Art. 104, n. 3, del regolamento di procedura – Questione
 l’applicazione di norme, relative alla costituzione delle società, più manifestamente identica)
 severe in materia di liberazione di un capitale sociale minimo.
 Tuttavia, questa interpretazione non esclude che le autorità dello
 Stato membro interessato possano adottare tutte le misure idonee a (1999/C 136/07)
 prevenire o sanzionare le frodi, sia nei confronti della stessa società,
 eventualmente in cooperazione con lo Stato membro nel quale essa è
 costituita, sia nei confronti dei soci rispetto ai quali sia dimostrato (Lingua processuale: il francese)
 che essi intendono in realtà, mediante la costituzione di una società,
 eludere le loro obbligazioni nei confronti dei creditori privati o Nelle cause riunite C-231/98 e C-232/98, aventi ad oggetto la
 pubblici stabiliti nel territorio dello Stato membro interessato. domanda di pronuncia pregiudiziale proposta alla Corte, a
 norma dell’art. 177 del Trattato CE, dal Tribunal de grande
 (1) GU C 228 del 26.7.1997. instance di Épinal (Francia), nelle cause dinanzi ad esso
 pendenti tra la SA Lamboley (C-231/98), Bouctot (C-232/98)
 e l’Administration des impôts, domanda di pronuncia pregiudi-
 zale relativa all’interpretazione dell’art. 95 del Trattato CE, la
 Corte, composta dai signori G.C. Rodrı́guez Iglesias, presidente,
 P.J.G. Kapteyn, J.-P. Puissochet, G. Hirsch e P. Jann presidenti
 di sezione, G.F. Mancini, J.C. Moitinho de Almeida, C. Gul-
 ORDINANZA DELLA CORTE mann, J.L. Murray, D.A.O. Edward, e H. Ragnemalm, L. Sevón
 e M. Wathelet (relatore), giudici; avvocato generale: F.G. Jacobs;
 2 marzo 1999 cancelliere: R. Grass, ha pronunciato, il 2 marzo 1999
 un’ordinanza il cui dispositivo è del seguente tenore:
 nella causa C-422/98 (domanda di pronuncia pregiudiziale
 del Tribunal de première instance di Bruxelles) Colonia L’art. 95 del Trattato CE non osta all’applicazione di una normativa
 Versicherung AG Zweigniederlassung München e a. con- nazionale sulla tassazione dei veicoli a motore che prevede un
 tro Stato belga (1) incremento del coefficiente di progressione come quello in argomento
 nelle cause principali, a condizione che tale incremento non abbia
 (Rinvio pregiudiziale – Irricevibilità) l’effetto di favorire la vendita di autoveicoli di fabbricazione nazionale
 a scapito di quelli importati da altri Stati membri.
 (1999/C 136/06)
 (1) GU C 278 del 5.9.1998.
 (Lingua processuale: il francese)
 Nel procedimento C-422/98, avente ad oggetto una domanda
 di pronuncia pregiudiziale proposta alla Corte, a norma
 dell’art. 177 del Trattato CE, dal Tribunal de première instance
 di Bruxelles (Belgio), nella causa dinanzi ad esso pendente tra
 Colonia Versicherung AG Zweigniederlassung München e a., e
 Stato belga, domanda vertente sull’interpretazione dell’art. 30 Ricorso della Commissione delle Comunità europee con-
 del Trattato CE, la Corte, composta dai signori G.C. Rodrı́guez tro la Repubblica francese, presentato il 10 febbraio 1999
 Iglesias, presidente, P.J.G. Kapteyn, J.-P. Puissochet, G. Hirsch e
 P. Jann (relatore), presidenti di sezione, G.F. Mancini, J.C.
 Moitinho de Almeida, C. Gulmann, J.L. Murray, D.A.O. (Causa C-38/99)
 Edward, H. Ragnemalm, L. Sevón e M. Wathelet, giudici;
 avvocato generale: G. Cosmas; cancelliere: R. Grass, ha pronun- (1999/C 136/08)
 ciato, il 2 marzo 1999 un’ordinanza il cui dispositivo è del
 seguente tenore:
 Il 10 febbraio 1999 la Commissione delle Comunità europee,
 La domanda di pronuncia pregiudiziale proposta dal Tribunal de rappresentata dai signori Paolo Stancanelli, membro del servi-
 première instance di Bruxelles, con sentenza 10 novembre 1998, è zio giuridico, e Olivier Couvert-Castéra, funzionario nazionale
 irricevibile. messo a disposizione di questo servizio, in qualità di agenti,
 con domicilio eletto in Lussemburgo presso il signor Carlos
 Gómez de la Cruz, Centre Wagner, Kirchberg, ha proposto
 (1) GU C 20 del 23.1.1999.
 dinanzi alla Corte di giustizia delle Comunità europee un
 ricorso contro la Repubblica francese.


text:
MONTANA METALLIC EFFECT 400ml | Color Shop
 Pradžia / Graffiti / Graffiti dažai ir efektai / MONTANA METALLIC EFFECT 400ml
 €6.99 – €7.95
 Montana metaliko efekto asortimente – 12 atspalvių.
 Spalvos Pasirinkite savybęEMC1050 Metallic GoldEMC2010 Metallic ChampagnerEMC2050 Metallic CopperEMC3020 Metallic RedEMC3110 Metallic RoseEMC4230 Metallic PlumEMC5030 Metallic Ice BlueEMC6210 Metallic TenneeseeEMC6250 Metallic CaribbeanEMC7010 Metallic SilverEMC7060 Metallic GraphitEMC9000 Metallic Black Išvalyti
 produkto kiekis: MONTANA METALLIC EFFECT 400ml
 Produkto kodas: N/A Kategorijos: Graffiti, Graffiti dažai ir efektai Žymos: aerozoliniai dažai, blizgus dazai, grafiti dazai, grafiti dazai kaina
 MONTANA METALLIC EFFECT 400ml dažai yra greitai džiūstantys akrilo-nitro kombinuoto pagrindo dažai, atsparūs braižymui, šviesai bei vandeniui. Skirti vidaus ir lauko darbams. Asortimente yra 12 spalvų. Metaliko dažų efekto spalvą parodo flakono žiedelis. Metaliko efaktu dažytas paviršius išdžiūsta iki tvirto pusiau blizgaus sluoksnio. Dulkės nelipma po 10min., galima liesti po 20min., o visiškai sukietėja po 24val.
 MONTANA METALLIC EFFECT 400ml dažus galima lengvai derinti su visais kitais MONTANA produktais: Montana Gold dažais, Montana transparentiniais dažais, įvariais Montana efektais, Montana akriliniais markeriais, Montana spiritiniais markeriais ir kt.
 MONTANA METALLIC EFFECT 400ml dažų flakonėliui galima pritaikyti bet kurį MONTANA purkštuką.
 • Aukšta akrilinių-nitro kombinuotų metaliko efekto dažų kokybė.
 • Tinka naudoti ant bet kokio paviršiaus: popieriaus, kartono, drobės, medžio, metalo, keramikos, porceliano, betono, stiklo, akmens, plastmasės ir kt.
 • Tinka dažyti dviračius, baldus bei kitus paviršius.
 • METALLIC dažai atsparūs oro pokyčiams: šviesai, vandeniui ir trinčiai.
 • 400ml MONTANA METALLIC EFFECT dažų flakonėliu galima nupurkšti iki 2m2 plotą.
 MONTANA METALLIC EFFECT 400ml spalvų paletė: 12 metaliko atspalvių
 EMC1050 Metallic Gold, EMC2010 Metallic Champagner, EMC2050 Metallic Copper, EMC3020 Metallic Red, EMC3110 Metallic Rose, EMC4230 Metallic Plum, EMC5030 Metallic Ice Blue, EMC6210 Metallic Tenneesee, EMC6250 Metallic Caribbean, EMC7010 Metallic Silver, EMC7060 Metallic Graphit, EMC9000 Metallic Black