type: wikipedia

text:
För industriområdet, se Kungens kurvas kontors- och industriområde.
 Kungens kurva är ett stort handels- och industriområde och kommundel i Huddinge kommun, strax utanför Stockholms kommun i Stockholms län. Kungens kurva är ett av Skandinaviens största köpcentrum och ett av Storstockholms mycket expansiva områden. Tillsammans besöks Kungens kurva i Huddinge och Skärholmen Centrum i Stockholm av 30 miljoner besökare varje år och handeln omsätter cirka fem miljarder kronor per år. Köpcentrumet är beläget vid E4/E20 (Södertäljevägen) omkring 15 km sydväst om centrala Stockholm. Söder om handelsplatsen fortsätter Kungens kurvas kontors- och industriområde. Området är fortfarande under utveckling och fram till 2030 skall det enligt kommunen "få en attraktiv blandning av handel, arbete, bostäder, kultur och rekreation".
 Historik
 Fram till 1960-talet var området i stort sett obebyggt. Genom trakten gick Södertäljevägen som sedan 1953 hade motorvägsstandard med 7,5 meter breda, dubbla körbanor i varje riktning och en fem meter bred mittremsa. Här fanns en på- och avfart som hette Skärholmsmotet (nuvarande trafikplats Kungens Kurva) med två Esso-bensinstationer. Trafikplatsen ledde på östra sidan till Gamla Södertäljevägen och Ekgårdsvägen samt på västra sidan till den planerade stadsdelen Skärholmen.
 Det första företaget som etablerade sig här var Ikea Kungens kurva, som invigde sitt möbelvaruhus den 18 juni 1965 vid Ekgårdsvägen. Anläggningen fick bra skyltläge till motorvägen och var det andra möbelvaruhuset som Ikea lät bygga i Sverige efter stamhuset i Älmhult. Vid Ekgårdsvägen, mittemot Ikeahuset, öppnade 1968 Esso Motorhotell (numera Scandic Kungens Kurva) och samma år invigdes Skärholmens centrum. Fram till början av 1970-talet fanns i Kungens kurva bara Ikea, Esso-hotellet och ett (numera rivet) storlager för Metro samt det kulturhistoriskt intressanta torpet Månskär känt sedan tidigt 1700-tal. Genom området sträckte sig även Huvudvattenledning Norsborg-Stockholm som ej fick överbyggas.
 Ikeas fastighet fick beteckningen Kurvan och Esso-hotellet blev Radien. Kvartersbeteckningar efter geometriska begrepp fortsatte sedan med bland annat Diagonalen, Kvadraten, Rektangeln, Sekanten, Pyramiden och Segmentet. Även det interna gatunätet fick liknande namn som Diagonalvägen, Modulvägen och Tangentvägen. Den första stadsplanen för en del av Kungens kurva fastställdes 1962. Därefter har flera nya detaljplaner tillkommit, de senaste upprättades 1991 och 1995. De kommer att uppföljas av ytterligare detaljplaner som har till syfte att möjliggöra Kungens kurvas framtida utveckling.
 Sedan dess har området utvidgats med bland annat filialer för kedjorna McDonald’s, ICA Kvantum, Heron City, Elgiganten, City Gross, Rusta, Jula och Media Markt. Handelsområdet har byggts ut i flera etapper, den största blev klart år 2001 då byggnaden för Heron City tillkom i syd och stormarknaden City Gross med Apoteket, Systembolaget, Intersport med flera etablerades i öst.
 Kungens kurva är tillsammans med Skärholmens centrum numera (2010) Nordens största handelsplats med en omsättning på nära 6 miljarder kronor och 15 miljoner besökare per år. "Kungens kurva" är även namnet för trafikplatsen på Södertäljevägen (E4/E20) med av- och påfarter till och från Skärholmen och handelsplatsen Kungens kurva.
 Handelskedjor och byggnader (i urval)
 I kronologisk ordning efter tillkomstår:
 Historien bakom namnet
 Olycksplatsens koordinater:
 Bakgrunden till namnet är att den Cadillac Series 75 Fleetwood Sedan av 1939 års modell som kung Gustaf V färdades i här körde i diket på lördagseftermiddagen den 28 september 1946. Kungen med följe var på hemväg från en jakt på Tullgarns slotts ägor i Hölö. Bilen fördes av Gösta Ledin som höll 65 kilometer i timmen och tappade kontrollen över bilen efter en långsträckt högerkurva på Gamla Södertäljevägen strax väster om Juringe gård. Kungabilen gled av vägen och stannade efter ett tjugotal meter i ett vattenfyllt dike.
 Dagens Nyheter var snabbt på plats och fotograferade det hela och i sin söndagsutgåva hade tidningen en artikel om händelsen under rubriken "Kungabil i diket i Segeltorp - Kungen klev ur torrskodd efter bilvurpa i kärrgöl".
 Det aktuella vägavsnittet var farligt och dessutom pågick vägarbeten. 1953 öppnade den nya huvudtrafikleden mellan Västberga och området Smista. Den fick dubbla körbanor i varje riktning och en bred mittremsa. Vid Smista fanns en av- och påfart till Gamla Södertäljevägen, ungefär där dagens trafikplats Kungens kurva ligger. Här öppnade två Esso-bensinstationer på varsin sida om den nya trafikleden och gavs namnet Kungens kurva av deras ägare Tore Jakobson. Senare blev namnet officiellt för hela området. Olycksbilen står på bilmuseet vid Sparreholms slott men det existerar en liknande Cadillac som fanns på Skoklosters bil och motormuseum och båda museer hävdade att deras bil var den "riktiga".
 Idag är det svårt att hitta olycksplatsen. Södertäljevägen är uträtad och har dessutom blivit motorväg E4/E20, men själva olycksdiket och en kort bit av Södertäljevägens gamla vägbank finns fortfarande (2018) kvar. Platsen ligger i ett skogsparti ungefär 200 meter norr om Circle K:s (före detta Esso) bensinstation och bakom Scandic Hotel (före detta Esso Motorhotell).
 För att påminna om händelsen har kommunen beslutat att uppkalla ett planerat torg söder om Kungens kurva shoppingcenter till Gustav V:s torg. Här kommer en hållplats för Spårväg syd att anläggas.
 Konstnärlig utsmyckning
 År 2003 fattade Huddinge kommunstyrelse beslut om Program för utformningen av den offentliga miljön i Kungens kurva. Programmets syfte är att ge underlag för att gestaltningsmässigt förbättra den offentliga miljön i Kungens kurva. En del av programmet var även att gestalta ett antal cirkulationsplatser.
 Först på plats var Mats Olofgörs skulptur "Vågat möte" som invigdes i oktober 2005 i närheten av Lindvretens trafikplats. "Vågat möte" är en 23 meter hög, knallröd vågrörelse bestående av två lackerade stålpelare som sträcker sig mot himlen
 vid södra infarten till Kungenskurva-området. Inspiration för skulpturen var den kända spiralfiguren Vridande moment från 1968 som står i Skärholmens centrum.
 Åtta rondellen i Kungens kurvaområdet gestaltades av konstnären Maria Ängquist-Klyvare med Lysande tefat, som har en paraplyliknande konstruktion, tillverkad av aluminium med en dekor av fluorescerande film i glada färger. Varje "tefat" har olika dekor. Under "tefatet" finns indirekt belysning som tänds på kvällar tillsammans med några strålkastare uppifrån.
 Rondellen vid Kungens kurvaleden/Smistavägen tog formgivaren Thomas Nordström hand om. Tillsammans med landskapsarkitekt Torsten Wallin skapades 2009 skulpturen Oas, som är ett miniatyrlandskap. I landskapet "växer" 15 fantasiplantor i rostfritt stål. Knopparna är i tre olika storlekar och stjälkarna har olika längder och krökningar. Knopparna belyses med LED-ljus inifrån.
 Bilder, konstnärlig utsmyckning
 Området i siffror
 Handelns Utredningsinstitut (HUI) har för första gången genomfört en fullständig kartläggning av handeln i Kungens kurva och Skärholmens centrum som gemensamt handelsområde. Utredningen har genomförts under sommaren och hösten 2009. Svarsfrekvensen var 95 procent och visade följande resultat:
 Kungens kurva och Skärholmen har en total omsättning på 7,3 miljarder kronor
 Sällanköpsvaruhandeln omsatte 5,4 miljarder kronor
 Handelsplatsen har 30 miljoner besökare
 Handelsplatsen erbjuder totalt 230 000 kvadratmeter detaljhandel
 Ytterligare expansion
 Granen Fastighetsutveckling började under våren 2007 uppförandet av en ny handelsfastighet vid norra infarten till Kungens kurva. Grundidén är att skapa cirka 11 000 kvadratmeter butiksyta och 330 parkeringsplatser i tre plan för 10–15 operatörer med möbelinriktning under ett och samma tak. Projektet gick under namnet Pentagonen (efter fastighetsbeteckningen) och öppnades under 2008 som Bo:x där ett antal olika möbelföretag har butiker. Sedan dess har nya företag flyttat in, bland dem Decathlon och Dollar store.
 Kungens Kurva shoppingcenter
 Ikea äger genom bolaget Ikea Centres en stor tomt mitt emot (söder om) möbelvaruhusets entré och planerar där att expandera sin verksamhet. Företaget äger en byggrätt på 80 000 kvadratmeter varav det mesta var tänkt för kontor men företaget har begärt att få använda en större del av ytan till handel istället. I slutet av april 2012 togs första spadtaget till 20 000 kvadratmeter handelsyta för "Kungens Kurva shoppingcenter" som ritades av SWECO FFNS. 2015 invigdes anläggningen som rymmer cirka 15 marknadsledande handelskedjor. En utökning med ytterligare 30 000 kvadratmeter av det pågående projektet planeras för närvarande (2012) av Ikano, som för en dialog med Huddinge kommun. Gatan söder om Kungens Kurva shoppingcenter kommer att döpas till Ingvar Kamprads Allé.
 Bilder, Kungens Kurva shoppingcenter
 Gång- och cykeltunnel
 En ny gång- och cykeltunnel som skall förbättra kommunikationerna mellan Skärholmen och Kungens kurva öppnades i juli 2021. Tidigare fanns en mindre tunnel som stängdes under fyra år för om- och nybyggnaden. Den nya tunnelförbindelsen anlades i samband med bygget av den nya trafikplatsen Kungens kurva för Förbifart Stockholm. Tunneln består av flera delar. Dominerande är en stor elliptisk ljusöppning i mitten som skall bidra till en tryggare passage. Ljusinsläppet är utformat som en tratt som fortsätter uppåt och några meter ovanför och mellan motorvägens körbanor. Väggarnas insidor är klädda av svart-grå-vita mosaikstenar, utsidan är av obehandlad betong. Formgivare var Mats Broman, arkitekt på Trafikverket.
 Bilder gång- och cykeltunnel
 Framtidsplaner
 Kungens kurvas och Skärholmens framtida utvecklingsmöjligheter förstärks av Förbifart Stockholm, som kommer att direkt ansluta till området och öka den regionala tillgängligheten. Huddinge och Stockholms kommuner tog år 2010 fram en Fördjupad översiktsplan för Kungens kurva, som visar hur området kan utvecklas de närmaste 20 åren. Planförslaget omfattar Kungens kurva och delar av Vårby i Huddinge kommun. Mellan åren 2004 och 2007 förvärvade KF Fastigheter fastigheterna Diametern 2-6 i Kungens kurva. Här planeras ett nytt bostadsområde med ungefär 3 500 lägenheter för runt 10 000 boende. Inflyttning i första etappen beräknas till år 2022.
 Förslaget innebär att Kungens kurva ges en mer stadslik gatu- och bebyggelsestruktur. Handeln skall även framdeles vara drivkraften, men området skall kompletteras med upplevelser, kultur, kontor och liknande. En framtida utbyggnad enligt planförslaget innebär att mellan 10 000 och 15 000 nya arbetsplatser kan skapas. Idag delar motorvägen (E4/E20) området i två halvor, därför finns ett förslag till överdäckning av motorvägsområdet för att knyta samman Kungens kurva och Skärholmen. En framtida Spårväg syd öppnar för möjligheter till tvärförbindelser i Söderort till området.
 Se även
 Ikea Kungens kurva
 Heron City
 Filmstaden Heron City
 LM Ericsson-byggnaden, Kungens Kurva
 Sadelmakarbron
 Södra djursjukhuset
 Källor
 Externa länkar
 Segeltorp (kommundel)
 Köpcentrum i Stockholms län
 Gustaf V
 Ikea Centres köpcentrum


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPEISKA
 KOMMISSIONEN
 Bryssel den 29.5.2015
 COM(2015) 234 final
 ANNEX 1
 BILAGA
 till
 förslaget till RÅDETS BESLUT
 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Internationella
 teleunionens (ITU) världskonferens om radiokommunikationer 2015 (WRC-15)
 SV SV
 ---pagebreak--- BILAGA
 till
 förslaget till RÅDETS BESLUT
 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Internationella
 teleunionens (ITU) världskonferens om radiokommunikationer 2015 (WRC-15)
 Vid förhandlingarna om och antagandet av revideringar till Internationella teleunionens (ITU)
 radioreglemente vid världskonferensen om radiokommunikationer (World
 Radiocommunication Conference, WRC) 2015 bör följande ståndpunkter intas på unionens
 vägnar.
 1. Under punkt 1.1 på dagordningen:
  Identifiera frekvensbandet 1 452–1 492 MHz och de intilliggande banden 1 427–
 1 452 MHz och 1 492–1 518 MHz för internationell mobiltelekommunikation, och
 samtidigt skydda passiva tjänster under 1 427 MHz.
  Allokera bandet 3 400–3 800 MHz på en delad primär bas till mobila tjänster och
 identifiera det för internationell mobiltelekommunikation.
  Avvisa allokeringen på en delad primär bas till mobila tjänster av frekvensbandet
 470–694 MHz i Europa.
  Inte lägga till allokeringen på delad primär bas till mobiltjänster av frekvensbanden
 5 350–5 470 MHz och 5 725–5 850 MHz, och inte heller identifiera för IMT dessa
 band och bandet 5 850–5 925 MHz, och samtidigt studera dessa tre band ytterligare i
 syfte att beakta deras användning för trådlösa lokala nät och se till att primär
 användning säkerställs i samtliga fall.
 2. Under punkt 1.2 på dagordningen:
  Sätt skyddsnivåerna för sändningsverksamheten under 694 MHz i proportion till
 resultaten av de studier som genomförts av Europeiska post- och
 telesammanslutningen (Cept), och sätt den lägre bandkanten vid 694 MHz.
  Lägg inte till ytterligare begränsningar för skydd av sändningar i bandet 694–
 790 MHz trots att åtgärder kan vidtas för att säkerställa balanserad samexistens
 mellan trådlöst bredband och befintliga radiobaserade system för luftfartsnavigering
 vid EU:s östra gränser i bandet 694–790 MHz.
 3. Under punkt 1.18 på dagordningen, tilldela bandet 77.5–78 GHz till
 radiolokaliseringstjänsten och skydda användningen av det bandet för radarsystem
 för bilar utan att införa alltför omfattande restriktioner, men erkänna att
 radioastronomistationer bör fortsätta att omfattas av skydd.
 4. Under punkt 10 på dagordningen, en punkt på dagordningen för WRC-19 om
 spektrumbehoven för 5G-mobilstystemen bör stödjas, med fokus på över 6 GHz för
 nya tilldelningar och en gemensam strategi för att lansera relaterade
 kompatibilitetsstudier inför WRC-19.
 SV 2 SV
 ---pagebreak--- 5. Vid förhandlingar om varje relevant ändring av ITU-radioreglementet vid WRC-15,
 säkerställ överensstämmelse med unionslagstiftningen, särskilt att ändringen följer
 principerna i artikel 9 i direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för
 elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster och beslut nr
 243/2012/EU om inrättande av ett flerårigt program för radiospektrumpolitik, och att
 dess förväntade vidareutveckling inte påverkas.
 SV 3 SV
 ---documentbreak--- EUROPEISKA
 KOMMISSIONEN
 Bryssel den 29.5.2015
 COM(2015) 234 final
 2015/0119 (NLE)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Internationella
 teleunionens (ITU) världskonferens om radiokommunikationer 2015 (WRC-15)
 (Text av betydelse för EES)
 SV SV
 ---pagebreak--- MOTIVERING
 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 Vid världskonferensen om radiokommunikationer (World Radiocommunication Conference,
 WRC) revideras radioreglementet, som kodifierar gränsöverskridande aspekter av
 användningen av radiospektrum, särskilt genom att det fastställs vilka radiotjänster som ska
 allokeras till specifika frekvensband. Vid varje konferens behandlas endast en begränsad del
 av radioreglementet, och de spektrumband som ska diskuteras och tillämpningsområdet hos
 de eventuella resultaten fastställs utifrån en dagordning som beslutats vid föregående
 konferens. Nästa konferens kommer att äga rum i Genève den 2–27 november 2015. Efter
 flera års förberedande arbete kommer den att avslutas med antagandet av revideringar till
 Internationella teleunionens (ITU) radioreglemente.
 Alla EU:s medlemsstater är också ITU-medlemmar och spelar en aktiv roll i anpassningen av
 radioreglementet. Europeiska unionen är en ”sektormedlem”, med liknande status som
 branschorganisationer. Ett gemensamt tillvägagångssätt för spektrumplanering på nationella
 territorier betyder att radioreglementet kan få stora konsekvenser för spektrumanvändningen,
 även i rent inhemska situationer.
 En strategisk och enhetlig spektrumpolitik på EU-nivå är en mycket viktig beståndsdel i ett
 modernt informationssamhälle och bidrar till att ett brett spektrum av politiska mål lättare kan
 uppnås. Europaparlamentet och rådet har erkänt radiospektrums viktiga roll, särskilt i direktiv
 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och
 kommunikationstjänster1 (nedan kallat ramdirektivet) och beslut nr 243/2012/EU om
 inrättande av ett flerårigt program för radiospektrumpolitik2. I ramdirektivet3 hänvisas
 särskilt till radioreglementet som medlemsstaterna är skyldiga att följa. Dessutom föreskrivs
 det i radiospektrumbeslutet nr 676/2002/EG att verksamhet som genomförs inom ramen för
 det beslutet ska ta vederbörlig hänsyn till det arbete som utförs i ITU.
 Det är därför väsentligt att beslut som fattas vid världskonferensen om radiokommunikationer
 2015 (WRC-15) ger unionen möjlighet att utöva sin befogenhet internt att genomföra den inre
 marknaden och utarbeta lämpliga strategier. I det sammanhanget är det nödvändigt för
 unionen att säkerställa att dess intressen främjas och skyddas under WRC-förhandlingarna.
 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH
 KONSEKVENSBEDÖMNINGAR
 Europeiska post- och telesammanslutningen (Cept) har förberett innehållet i förhandlingarna
 inför WRC-15 sedan 2012. Alla sammanträden med Cept var öppna för berörda parter.
 Dessutom har två gemensamma seminarier anordnats av kommissionen och Cept (den 10
 december 2013 och den 14 april 2015), under vilka EU:s preliminära politiska mål
 presenterades tillsammans med en lägesrapport inom Cept. Gruppen för radiospektrumpolitik
 lade fram sitt yttrande om EU:s politiska mål den 19 februari 2015, efter ett offentligt samråd.
 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER
 Internationella teleunionen är ett FN-organ som ansvarar för att stödja utvecklingen av
 telekommunikationer på global nivå. Alla EU:s medlemsstater är medlemmar i ITU. ITU-R,
 1
 EGT L 108, 24.4.2002, ändrat genom direktiv 2009/140/EG, EUT L337, 18/12/2009.
 2
 EUT L81, 21.3.2012.
 3
 Ibid, artikel 9.1.
 SV 2 SV
 ---pagebreak--- den del av ITU som behandlar radiokommunikation och andra användningar av
 radiospektrum har till uppgift att, å ena sidan, ”allokera frekvensband i
 radiofrekvensspektrumet och tilldela frekvenser” och å andra sidan ”registrera
 frekvenstilldelningar och, för rymdtjänster, eventuell tillhörande geostationär satellitbana
 eller andra tillhörande egenskaper hos satelliter i andra banor, för att undvika skadliga
 störningar mellan radiostationer i olika länder4".
 Instrumentet för förvaltning av den första delen av denna roll är radioreglementet, som
 betraktas som ett internationellt avtal, som revideras vid varje världskonferens om
 radiokommunikationer. Radioreglementet föreskriver inte särskilda spektrumanvändningar
 inom gränserna för enskilda ITU-medlemmar. Eftersom radioreglementet reglerar
 spektrumanvändningen på ett sätt som gör att gränsöverskridande störningar undviks och det
 kan fastställas vilken typ av kommunikation som prioriteras, har reglementet en omfattande
 inverkan på spektrumanvändningen inom varje ITU-medlemsstat och följaktligen i unionen
 som helhet. Merparten av punkterna på dagordningen för WRC-15 kommer att röra ändringar
 av användningen av ett eller flera specifika spektrumband. Även om ändringarnas
 tillämpningsområde är väldefinierat kommer det att krävas förhandlingar för att nå ett resultat,
 vilket fordrar kompromisser.
 Varje revidering av radioreglementet ska tillämpas provisoriskt på varje part som har
 undertecknat den5. Parterna ska under alla omständigheter anses ha samtyckt till att vara
 bundna av revideringen trettiosex månader efter datumet för ikraftträdande av den6.
 Revideringen av radioreglementet vid WRC-15 kommer följaktligen att ge upphov till en akt
 med rättslig verkan i den mening som avses i artikel 218.9 i EUF-fördraget. Därför behöver
 de ståndpunkter som ska intas på unionens vägnar fastställas.
 ITU:s regler kan på flera olika sätt påverka EU:s gemensamma regler och politik eller
 förändra deras tillämpningsområde. I enlighet med artikel 9.1 andra stycket i ramdirektivet,
 ”ska medlemsstaterna respektera relevanta internationella avtal, inbegripet Internationella
 teleunionens (ITU) radioreglemente” vid tillämpning av artikel 9, som rör förvaltning av
 radiofrekvenserna för elektroniska kommunikationstjänster. En ändring i ITU:s
 radioreglemente kan därför påverka artikel 9 eller ändra dess tillämpningsområde.
 Med beaktande av radiospektrum i synnerhet, föreskrivs det i artikel 10 i beslut nr
 243/2012/EU att i internationella förhandlingar om spektrumfrågor ”om föremålet för de
 internationella förhandlingarna omfattas av unionens behörighet ska unionens ståndpunkt
 fastställas i enlighet med unionsrätten”.
 Dessutom har ett antal tekniska harmoniseringsbeslut antagits av kommissionen enligt
 radiospektrumbeslutet (676/2002/EG) för att kunna sörja för tillgång till och effektiv
 användning av radiospektrum i EU. Sådana beslut har antagits i samarbete med
 medlemsstaterna i radiospektrumkommittén och på grundval av tekniskt bistånd från Cept.
 En granskning av punkterna på dagordningen för WRC-15 visar att tre punkter direkt kan
 påverka gemensamma regler eller ändra deras tillämpningsområde, eftersom de omfattas av
 EU:s lagstiftning eller är föremål för en konkret rättslig process. Två av punkterna berör
 elektroniska kommunikationstjänster och är direkt kopplade till EU:s insatser för att
 tillhandahålla uppkopplingsmöjligheter för medborgare. Den tredje gäller
 säkerhetsanordningar för motorfordon:
 4
 Artikel 1.2 a i ITU:s stadga.
 5
 Artikel 54.3d i ITU:s stadga.
 6
 Artikel 54.5a i ITU:s stadga.
 SV 3 SV
 ---pagebreak--- – Punkt 1.1 rör spektrum för internationell mobiltelekommunikation (International Mobile
 Telecommunications, IMT), vilket motsvarar mobilt bredband inom EU:s regelverk. Viktigt
 för denna punkt är bestämmelsen i programmet för radiospektrumpolitiken om kartläggande
 av minst 1 200 MHz för trådlöst bredband i EU. Beträffande de relevanta banden finns även
 beslut 2008/411/EG om harmonisering av frekvensbandet 3 400–3 800 MHz för trådlöst
 bredband, beslut 2015/750/EU om harmonisering av frekvensbandet 1452–1 492 MHz för
 bredband i nerlänk, beslut 2008/671/EG om harmonisering av frekvensbandet 5 875 –
 5 905 MHz för intelligenta transportsystem och ett pågående uppdrag till Cept om användning
 av RLAN i frekvensbanden 5 350–5 470 MHz och 5 725–5 925 MHz.
 – Punkt 1.2 fastställer parametrarna för användningen av 700 MHz-bandet för IMT. Vid
 WRC-12 allokerades detta band på en delad primär bas till mobila tjänster utöver den
 befintliga sändningsallokeringen med verkan från WRC-15. När det gäller detta band finns
 det ett uppdrag som getts till Cept att utveckla harmoniserade tekniska villkor för trådlösa
 bredbands användning av spektrum i frekvensbandet 694–790 MHz. Som kommissionen har
 signalerat är så stor flexibilitet som möjligt i de beslut som fattades vid ITU nödvändig för att
 göra det möjligt för rådet och parlamentet att besluta om den framtida användningen av
 bandet.
 – Punkt 1.18 avseende kollisionsvarningsradar för bilar i bandet 77.5–78 GHz. Sådana
 radarsystem är redan harmoniserade inom EU enligt beslut 2004/545/EG, som gör det möjligt
 för kortdistansradarsystem för bilar att använda hela bandet 77–81 GHz.
 Övriga dagordningspunkter vid WRC-15 är föremål för ett yttrande från gruppen för
 radiospektrumpolitik, som kommissionen ansluter sig till vad gäller dess materiella
 spektrumpolitiska aspekter.
 Vissa av dessa dagordningspunkter har koppling till EU:s politik, till exempel transportpolitik
 (punkterna 1.5, 1.7, 1.8, 1.15, 1.16 och den nya punkten om spårning under flygning),
 rymdpolitik (punkterna 1.5, 1.7, 1.8, 1.11, 1.12, 1.16 och 1.17), bekämpande av
 klimatförändringar och jordövervakning (punkterna 1.5, 1.12, 1.17 och 1.1) eller
 industripolitik och ekonomisk tillväxt (punkterna 1.16 och 1.17). Som framgår av översikten
 kan flera av unionens politiska intressen beröras. Förhandlingarna vid WRC-15 kan leda till
 resultat som direkt eller indirekt kan beröra tillämpningen av gällande unionsrätt eller dess
 förutsebara utveckling. Unionens ståndpunkt om dessa dagordningspunkter bör skyddas
 genom att se till att förhandlingarna beaktar befintliga krav i unionsrätten och inte har någon
 inverkan på dess förutsebara framtida utveckling.
 Punkt 1.3 på dagordningen: WRC-12 fastställde denna dagordningspunkt i ett försök att
 harmonisera det spektrum som används av myndigheter för att leverera skydd av allmänheten
 och katastrofhjälp. Detta skulle bli mycket svårt givet utgångsläget med en extremt splittrad
 spektrumanvändning, även inom Europa. På global nivå är en blygsam ansats mer realistisk.
 Den relevanta informationen om skydd av allmänheten och katastrofhjälp ska lämnas till ITU
 utan krav på användning av någon särskild teknik och/eller specifika frekvensband.
 Punkt 1.5 på dagordningen. Denna punkt berör hur man infogar fjärrstyrda luftfartygssystem i
 icke separerat luftrum, dvs. där normala regler för luftfartskontroll tillämpas. Detta är
 nödvändigt för att dessa system ska kunna användas på ett effektivt sätt för civila ändamål.
 Det kan röra sig om t.ex. sök- och räddningsinsatser och gränspatrullering över Medelhavet,
 identifiering av omfattningen av skogsbränder, när det är alltför riskabelt att flyga bemannade
 luftfartyg, proviantering i svår terräng och fastställande av effekterna av
 klimatförändringarna. Användningen av de frekvensband som allokerats till den fasta
 satellittjänsten för obemannade luftfartygssystems kontrollkommunikation bör i princip
 stödjas, samtidigt som kompatibiliteten med andra tjänster som har allokering till dessa band
 SV 4 SV
 ---pagebreak--- säkras, och den nuvarande samordningen med andra satellitnät i bandet inte äventyras och
 ICAO:s krav för att garantera flygsäkerheten uppfylls.
 Punkt 1.7 på dagordningen. Detta band (ECS) var ursprungligen avsett som ett
 utvidgningsband för mikrovågslandningssystem för luftfartyg. Det har emellertid inte varit
 nödvändigt att använda detta frekvensband för luftfartssektorn, och det föreslås att tidigare
 krav stryks för att fasa ut användning av mobilsatellitsystem i frekvensbandet. Avlägsnande
 av rättsliga hinder för den fasta satellittjänsten (jord till rymd) i frekvensbandet 5 091–
 5 150 MHz bör stödjas.
 Punkt 1.8 på dagordningen. Mer flexibilitet för drift av jordstationer ombord på fartyg i
 frekvensbandet 5 925–6 425 MHz och frekvensbandet 14–14,5 GHz bör stödjas, samtidigt
 som man fortsätter att skydda andra tjänster på samma band. Att lätta på kraven kan stödja
 den europeiska rymd- och sjöfartsindustrin.
 Punkt 1.11 på dagordningen. Detta anslag är avsett för att spåra telemetri och kontroll av
 satelliter och är av stort intresse för utvecklingen av en europeisk rymdpolitik. Den begärda
 allokeringen för den satellitbaserade tjänsten för jordobservationer (jord till rymd) i bandet 7–
 8 GHz bör stödjas, och samtidigt bör ett lämpligt skydd av de befintliga
 radiokommunikationstjänsterna i bandet garanteras.
 Punkt 1.12 på dagordningen. Denna punkt avser stöd till utvecklingen av nästa generations
 satellitbaserade system för jordobservationer och kommer att komplettera
 Copernicusprogrammet. Den primära allokeringen för jordobservationstjänsten i banden
 9 200–9 300 MHz och 9 900–10 400 MHz bör stödjas med förbehåll för att denna förlängning
 endast ska användas för system som behöver en bandbredd som överstiger 600 MHz.
 Punkterna 1.15 och 1.16 på dagordningen. Genom dessa punkter kommer överbelastningen av
 kommunikationsförbindelserna ombord när fartygen ligger i hamn att avhjälpas, och ett nytt
 säkerhetssystem kommer att införas. De rör både havspolitik och rymdpolitik. De ändringar
 som är nödvändiga för att möjliggöra förbättringar av kommunikationsstationer ombord på
 fartygen och för utveckling av det VHF-system för utbyte av uppgifter som används i
 sjöfartssektorn, bör stödjas.
 Punkt 1.17 på dagordningen. En globalt harmoniserad lösning i frekvensbandet 4 200–
 4 400 MHz för trådlös intern kommunikation i luftfartyg (Wireless Avionics Intra-
 Communications) bör stödjas, och samtidigt bör de befintliga radiobaserade system för
 luftfartsnavigering som används i frekvensbandet skyddas. Om resultatet blir lyckat kan det
 avsevärt sänka luftfartygens vikt, bränsleförbrukning och driftskostnader och minska
 miljökonsekvenserna av flygresor.
 För den nya punkten på dagordningen om spårning under flygning bör kraven i ett eventuellt
 kommande system fastställas på lämpligt sätt så att det säkerställs att varje eventuellt beslut
 vid denna konferens grundar sig på de kraven.
 Med hänsyn till ovanstående är det nödvändigt att fastställa de ståndpunkter som ska intas på
 unionens vägnar vid den WRC-konferens som den inkallats till för att anta revideringar av
 radioreglementet, enligt artikel 218.9 i EUF-fördraget.
 4. BUDGETKONSEKVENSER
 Inga särskilda budgetkonsekvenser för Europeiska unionen, utom kostnaderna för
 förhandlingarna.
 SV 5 SV
 ---pagebreak--- 2015/0119 (NLE)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Internationella
 teleunionens (ITU) världskonferens om radiokommunikationer 2015 (WRC-15)
 (Text av betydelse för EES)
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114
 jämförd med artikel 218.9,
 med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och
 av följande skäl:
 (1) I enlighet med resolution 1343 som innehåller den dagordning som antogs vid ITU:s
 världskonferens om radiokommunikationer 2012 (WRC-12), kommer
 världskonferensen om radiokommunikationer 2015 (WRC-15) att anta akter i form av
 revideringar till radioreglementet som kommer att tillämpas provisoriskt för varje part
 som har undertecknat slutakterna från konferensen. Parterna ska under alla
 omständigheter anses ha samtyckt till att vara bundna av slutakterna under trettiosex
 månader efter datumet för ikraftträdande av revideringen. Alla EU:s medlemsstater är
 parter i radioreglementet, och åtminstone några av de revideringarna kan påverka EU:s
 gemensamma regler eller ändra deras tillämpningsområde. Även om unionen inte är
 fullvärdig medlem av ITU, är det nödvändigt att besluta om ståndpunkter som ska
 intas på unionens vägnar.
 (2) I enlighet med artikel 9.1 andra stycket i direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt
 regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (nedan
 kallat ramdirektivet) ska medlemsstaterna följa relevanta internationella avtal,
 inbegripet Internationella telekommunikationsunionens (ITU) radioreglemente, vid
 tillämpningen av artikel 9. Eventuella ändringar av ITU:s radioreglemente måste
 därför övervägas mot bakgrund av om det kan påverka artikel 9 eller ändra dess
 tillämpningsområde.
 (3) Enligt artikel 9 ska medlemsstaterna säkerställa en effektiv förvaltning av
 radiofrekvenserna för elektroniska kommunikationstjänster inom sitt territorium i
 enlighet med artikel 8. Enligt artikel 8 ska de nationella regleringsmyndigheterna
 främja konkurrens vid tillhandahållandet av elektroniska kommunikationsnät och
 kommunikationstjänster samt tillhörande faciliteter och tjänster och därvid bland annat
 främja en effektiv användning och säkerställa en ändamålsenlig förvaltning av
 radiofrekvenser och att bidra till utvecklingen av den inre marknaden genom att
 avlägsna kvarvarande hinder för tillhandahållande av elektroniska kommunikationsnät,
 tillhörande faciliteter och elektroniska kommunikationstjänster på det europeiska
 planet. Enligt artikel 8a ska medlemsstaterna bland annat beakta det ekonomiska
 allmänintresset, yttrandefrihet, kulturella och tekniska aspekter av EU:s politik samt
 SV 6 SV
 ---pagebreak--- radiospektrumanvändares olika intressen i syfte att optimera användningen av
 radiospektrum och för att undvika skadliga störningar.
 (4) Gemensamma regler har också fastställts genom kommissionens beslut 2005/513/EG,
 2008/411/EG och 2004/545/EG. Dessutom bör hänsyn tas till det pågående
 lagstiftningsarbete som utförs av kommissionen tillsammans med medlemsstaterna i
 radiospektrumkommittén och gruppen för radiospektrumpolitik, och med bistånd av
 Cept, i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG (nedan
 kallat radiospektrumbeslutet). Medlemsstaterna bör därför på unionens vägnar inta
 ståndpunkter som inte ifrågasätter innehållet i dessa beslut och pågående
 lagstiftningsarbete.
 (5) Antagandet av särskilda riktlinjer som är nödvändiga för att göra det möjligt för
 medlemsstaterna att inta en ståndpunkt under konferensen om punkter på
 dagordningen som är relevanta för de gällande harmoniseringsbesluten enligt
 radiospektrumbeslutet, eller för pågående lagstiftningsarbete för att genomföra denna
 harmonisering påverkar inte unionens externa befogenhet för övriga punkter på
 dagordningen som kan påverka gemensamma regler eller ändra deras
 tillämpningsområde. Vad gäller den sistnämnda kan unionens ståndpunkt om dessa
 punkter på dagordningen begränsas till att de befintliga kraven i unionens lagstiftning
 iakttas under förhandlingarna.
 (6) Enligt resolution 233 från WRC-12 om punkt 1.1 i dagordningen för WRC-15 ska ITU
 identifiera möjliga frekvensband för internationell mobiltelekommunikation
 (International Mobile Telecommunications, IMT), med förbehåll för befintlig eller nya
 allokering av dessa frekvensband till mobila tjänster, eventuellt inbegripet
 frekvensbanden 470–694 MHz, 1 427–1 518 MHz, 3 400–3 800 MHz, 5 350–
 5 470 MHz och 5 725–5 925 MHz.
 (7) När det gäller mobiltelekommunikation pekar Europaparlamentets och rådets beslut nr
 243/2012/EU om inrättande av ett flerårigt program för radiospektrumpolitik
 uppmanar Europaparlamentet på behovet att identifiera minst 1 200 MHz för trådlöst
 bredband inom unionen senast 2015, inklusive redan harmoniserade frekvensband.
 Därför bör alla förhandlingar rörande möjliga IMT-band hanteras på ett sådant sätt att
 det säkerställs att EU:s sammanhållning bibehålls under förhandlingarnas gång.
 (8) I detta avseende harmoniseras frekvensbandet 3 400–3 800 MHz för trådlöst bredband
 genom kommissionens beslut 2008/411/EG7, och frekvensbanden 5 150–5 350 MHz
 och 5 470–5 725 MHz harmoniseras för trådlösa tillträdessystem, inklusive trådlösa
 lokala nät, genom kommissionens beslut 2005/513/EG8. I frekvensbandet 1 452–
 1 492 MHz är en teknisk harmoniseringsåtgärd enligt artikel 4.3 i
 radiospektrumbeslutet under behandling efter ett positivt yttrande från
 radiospektrumkommittén, i syfte att harmonisera detta band för trådlös
 bredbandskommunikation inom unionen. Detta band (1 452–1 492 MHz), tillsammans
 med de angränsande frekvensbanden 1 427–1 452 MHz och 1 492–1 518 MHz,
 kommer att vara en viktig del av förhandlingarna som bekräftar behovet av en
 helhetssyn på hela bandet.
 7
 Ändrat genom kommissionens beslut 2014/276/EU.
 8
 Ändrat genom kommissionens beslut 2007/90/EG.
 SV 7 SV
 ---pagebreak--- (9) Kommissionens beslut 2008/671/EG harmoniserar användningen av radiospektrum i
 frekvensbandet 5 875–5 905 MHz för säkerhetsrelaterade tillämpningar i intelligenta
 transportsystem.
 (10) Mot bakgrund av det positiva yttrandet från Radiospektrumkommittén utfärdade
 kommissionen den 2 september 2013 ett mandat till Cept att studera och kartlägga
 harmoniserade villkor för kompatibilitet och gemensamt utnyttjande av trådlösa
 tillträdessystem, inklusive trådlösa lokala nät i frekvensbanden 5 350–5 470 MHz och
 5 725–5 925 MHz i unionen, och pekade i synnerhet på behovet av att skydda den
 planerade driften av GMES/Copernicus eller av flygburen väderradar. Eftersom det
 enligt Cept för närvarande inte finns någon modereringsteknik som möjliggör
 införande av trådlösa lokala nät i frekvensbandet 5 350–5 470 MHz tillsammans med
 Copernicussystemet, bör alla eventuella beslut rörande användning av frekvensbanden
 5 350–5 470 MHz och 5 725–5 925 MHz för lokala nät i frekvensbandet skjutas upp
 till WRC-19 eftersom studier fortfarande pågår.
 (11) I resolution 232, som antogs vid WRC-12 i förbindelse med punkt 1.2 på
 dagordningen för WRC-15, ges ett mandat för att på ITU-nivå undersöka
 möjligheteten till en allokering av frekvensbandet 694–790 MHz för mobila tjänster
 med verkan omedelbart efter WRC-15. Eftersom det bandet för närvarande används
 för marksändningar i alla medlemsstater, utfärdade kommissionen, efter ett positivt
 yttrande från radiospektrumkommittén, den 19 februari 2013 ett mandat till Cept enligt
 artikel 4.2 i radiospektrumbeslutet att utveckla harmoniserade tekniska villkor för
 användning av trådlöst bredband i frekvensbandet 694–790 MHz, som ska antas
 genom kommissionens genomförandebeslut enligt artikel 4.3 i radiospektrumbeslutet.
 Som det även betonas i yttrandet från gruppen för radiospektrumpolitik av den 19
 februari 2015 skulle tillämpningen av en sådan teknisk harmoniseringslösning vara
 avhängig av att rådet och parlamentet fattar ett beslut om den framtida användningen
 av det bandet, vilket inte skulle ske förrän efter WRC-15. Därför bör resultaten av
 WRC-15 ge parlamentet och rådet så mycket flexibilitet som möjligt avseende det
 beslutet, eftersom det kommer att få avgörande följder för sändningarnas och de
 trådlösa bredbandstjänsternas framtid i unionen.
 (12) Med tanke på den betydelse som den nedre delen av UHF-bandet har för utsändningar,
 är det nödvändigt att se till att WRC-15 gör det möjligt att säkra tillräckliga
 spektrumresurser i unionen så att markbundna audiovisuella medietjänster kan
 tillhandahållas i bandet 470–694 MHz. Detta är i linje med artikel 7 i beslut nr
 243/2012/EU där det föreskrivs att medlemsstaterna, i samarbete med kommissionen,
 ska verka för att säkerställa att det finns tillräckligt mycket spektrum tillgängligt för att
 satellit- och markbaserade innovativa audiovisuella medietjänster ska kunna
 tillhandahållas till EU-invånarna, även med tanke på att hälften av hushållen i EU för
 närvarande får sändningar via markbundna tjänster och att sändningarna i Europa för
 närvarande är starkt beroende av frekvensbandet 470–694 MHz.
 (13) Dagordningen för nästa konferens 2019 kommer att antas vid WRC-15 under punkt 10
 på dagordningen. Särskilt i linje med de beslut som kommer att fattas under punkt 1.1
 i dagordningen för WRC-15 rörande möjliga IMT-band, finns det världsomfattande
 intresse när det gäller att identifiera spektrum på högre frekvenser över 6 GHz för
 femte generationens IMT. Det förberedande arbetet i ITU-processen måste matcha det
 arbete som utförs parallellt inom EU.
 (14) I resolution 654, som antogs vid WRC-12 i förbindelse med punkt 1.18 i dagordningen
 för WRC-15, efterlyses undersökningar rörande fördelningen av bandet 77,5–78 GHz
 SV 8 SV
 ---pagebreak--- för fordonsmonterad kortdistansradar. Genom kommissionens beslut 2004/545/EG
 harmoniseras frekvensbandet 77–81 GHz för fordonsmonterad kortdistansradar.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Medlemsstaterna, som agerar gemensamt i unionens intresse, ska delta i förhandlingarna vid
 Internationella teleunionens världskonferens om radiokommunikationer 2015 med syfte att
 revidera radioreglementet.
 De ståndpunkter som ska intas på unionens vägnar i förhandlingarna och under antagandet av
 revideringar till radioreglementet återfinns i bilagan till detta beslut.
 När nya förslag avseende innehållet i bilagan läggs fram vid konferensen, för vilka det ännu
 inte finns en unionsståndpunkt, ska unionens ståndpunkt fastställas genom samordning på
 plats innan konferensen uppmanas att anta revideringar till radioreglementet. I sådana fall ska
 unionens ståndpunkt vara förenlig med de principer som fastställs i bilagan till detta beslut.
 Artikel 2
 Revideringarna till radioreglementet ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella
 tidning.
 Artikel
 Detta beslut träder i kraft den .
 Utfärdat i Bryssel den
 På rådets vägnar
 Ordförande
 SV 9 SV


type: other

text:
Resonance Magazine - A.NA.PE.C. L’importance pour les communes de se doter d’un service funéraire compétent
 Pompes funèbres marbrerie(Fonds de commerce / Ventes)01-02-2016 Brèves
 41 produits en stockin stock Vous êtes ici : Accueil Réglementation A.NA.PE.C. L’importance pour les communes de se doter d’un service funéraire compétent
 En effet, si le Code Général des Collectivités Territoriales (CGCT) régit la largeur et la profondeur des fosses (art. R. 2223-3 du CGCT) ainsi que l’espacement entre elles (art. R. 2223-4 du CGCT), non seulement il ne dit rien quant à la longueur de ces fosses, mais il ne donne pas plus d'instructions de construction, à l’exception de l’art. R. 2223-2 du CGCT, qui stipule que le cimetière doit disposer d’une clôture ayant au moins 1,50 mètre de haut.- Cette clôture peut être faite de grillage métallique, soutenu, de 3 mètres en 3 mètres, par des poteaux en fonte ou en ciment armé ; dans ce cas, elle est renforcée par un écran d’arbustes épineux ou à feuilles persistantes.- Des plantations sont faites en prenant les précautions convenables pour ne pas gêner la circulation de l’air.Les murs de pierre ou de béton de grande hauteur ont fait long feu, et de plus en plus de cimetières privilégient aujourd’hui des clôtures végétales laissant ouverts sur la ville les accès principalement lorsqu’ils sont traversants.Le maire est donc incompétent pour réglementer la construction des monuments funéraires, en particulier en ce qui concerne l’esthétique de ces derniers. Étant libre de choisir l’emplacement des concessions et des terrains communs à l’intérieur du cimetière, le maire peut simplement procéder à des regroupements de concessions avec l’accord des familles, et modeler ainsi l’esthétique du cimetière communal selon les projets de chaque nouveau concessionnaire.Sur le fondement de l’art. L. 2223-12-1 du CGCT, créé par la loi n° 2008-1350 du 19 décembre 2008 – art. 18, le maire peut toutefois fixer, dans le règlement intérieur du cimetière, les dimensions maximales des monuments érigés sur les fosses (en terrain commun ou sur une concession). Cette disposition a pour objectif d’assurer la sécurité et la libre circulation dans les parties communes du cimetière, en évitant, par exemple, l’implantation de pierres tumulaires trop larges, susceptibles de présenter un danger.Par contre, tout particulier peut, sans autorisation, faire placer sur la fosse d’un parent ou d’un ami une pierre sépulcrale ou autre signe distinctif de sépulture (L. 2223-12 du CGCT), mais, en vertu de l’art. R. 2223-8 du CGCT, aucune inscription ne peut être placée sur les pierres tumulaires ou monuments funéraires sans avoir été préalablement soumise à l’approbation du maire. Ainsi, le maire peut ordonner la suppression de certaines inscriptions qu’il jugerait indécentes.La commission des lois du Sénat a déposé très récemment un projet de loi visant à permettre au maire de prendre, non plus au titre de son pouvoir de police mais au titre de ses pouvoirs de gestion, "toute disposition de nature à assurer la mise en valeur architecturale et paysagère du cimetière ou du site cinéraire". Cette loi risque de modifier le paysage architectural de nos cimetières. À suivre...Il demeure que la conservation et l’entretien des tombes relèvent bien de la responsabilité des familles, qui doivent employer les moyens qui conviennent, le maire pouvant procéder aux réparations nécessaires en cas d’urgence, voire déclarer un arrêté de péril si les conditions l’exigent.
 Toutefois, rappelons que le maire peut, en vertu de l’art. L. 2213-8 du CGCT, user de son pouvoir de police pour :
 - réglementer l’accès au cimetière et la circulation dans son enceinte : limiter l’accès au cimetière communal en prévoyant des horaires d’ouverture au public, limiter l’accès aux seuls piétons, réglementer l’accès des véhicules utiles à la construction des monuments...- assurer le maintien du bon ordre et de la tranquillité dans le cimetière...- assurer l’hygiène, la salubrité publique et la sécurité dans le cimetière : interdire certaines plantations, prescrire l’entretien des concessions, prévoir l’isolement des cercueils dans les caveaux de famille... - assurer la décence à l’intérieur du cimetière : interdire l’accès aux personnes en état d’ébriété, de fumer ou de chanter, de commettre un acte contraire au respect des morts...Un arrêté qui serait fondé sur une autre considération que celles évoquées ci-dessus (salubrité publique...) serait entaché d’illégalité.Concernant les travaux, une circulaire du ministère de la Culture et de la Communication n° 2000/22 du 31 mai 2000 observe que les travaux de marbrerie n’entrent pas dans le champ du Code de l’urbanisme et ne sont donc soumis ni au permis de construire ni au permis de démolir. Plus exactement, l’art. R. 421-1 du Code de l’urbanisme dispose que n’entrent pas dans le champ d’application du permis de construire : les statues, monuments ou œuvres d’art, lorsqu’ils ont une hauteur inférieure ou égale à 12 mètres au-dessus du sol et moins de 40 mètres cubes de volume, et les autres ouvrages dont la surface au sol est inférieure à 2 mètres carrés et dont la hauteur ne dépasse pas 1,50 mètre au-dessus du sol.
 Il s’avère tout à fait cohérent sur le plan du droit que le maire – ou la collectivité – ne fige aucune directive particulière en matière de construction, car il mettrait ainsi sa responsabilité en jeu en cas de sinistre, le constructeur argumentant du fait que ce sont les normes imposées par la ville qui, mal adaptées à son ouvrage, en auraient occasionné sa faiblesse.
 En matière de responsabilité, voici quelques précisions utiles
 Sur le plan de la construction, qu’il s’agisse d’un caveau ou d’un monument, c’est l’art. 1792 du Code civil qui s’impose. Tout constructeur d’un ouvrage est responsable de plein droit, envers le maître ou l’acquéreur de l’ouvrage, des dommages, même résultant d’un vice du sol, qui compromettent la solidité de l’ouvrage ou qui, l’affectant dans l’un de ses éléments constitutifs ou l’un de ses éléments d’équipement, le rendent impropre à sa destination.
 - Le maître d’œuvre est celui qui réalise les travaux
 Dès lors qu’il bâtit, il doit être assuré en garantie décennale art. 1792-4-1 du Code civil. Toute personne physique ou morale dont la responsabilité peut être engagée en vertu des articles 1792 à 1792-4 du présent Code est déchargée des responsabilités et garanties pesant sur elle, en application des articles 1792 à 1792-2, après dix ans à compter de la réception des travaux ou, en application de l’art. 1792-3, à l’expiration du délai visé à cet article.Tout constructeur d’ouvrage doit donc garantir, pour une période de 10 ans à compter de la fin des travaux, la solidité de l’ouvrage.
 - Le maître d’ouvrage est celui qui commande les travaux, le concessionnaire
 Dès lors qu’il commande des travaux relevant de l’art. 1792, il a obligation de souscrire une garantie "Dommage Ouvrage".L’art. L. 111-30 du Code de la construction ainsi que l’art. L. 242-1 du Code des assurances précisent les conditions de mise en œuvre de cette garantie. La garantie "Dommage Ouvrage" (DO) indemnisera le concessionnaire si le maître d’œuvre venait à faire défaut au moment de la découverte du sinistre.Il doit cependant contrôler que le maître d’œuvre dispose des assurances de son action, et en particulier demander copie de la police d’assurance décennale visant les coordonnées de l’assureur. En effet, il faut savoir que l’assurance survit à la disparition de l’entreprise. Si le concessionnaire n’a pas pris soin de conserver ces informations, il lui sera très difficile, voire impossible, de se retourner contre l’assureur une fois l’entreprise disparue.
 Une réponse ministérielle (n° 71162 publiée au JO le 18 octobre 2005) apporte la précision suivante : Le caveau funéraire, comme l’a confirmé la jurisprudence récente à propos de dommages liés à des infiltrations d’eau, constitue bien un ouvrage relevant de l’application de l’art. 1792 du Code civil qui précise que tout constructeur d’un ouvrage est responsable de plein droit, envers le maître de l’ouvrage, des dommages qui compromettent la solidité de l’ouvrage ou qui le rendent impropre à sa destination. À ce titre, il est considéré comme un ouvrage de bâtiment et il est soumis à l’obligation d’assurance prévue par les articles L. 241-1, L. 241-2 et L. 242-1 du Code des assurances. L’ordonnance du 8 juin 2005 ne modifie pas sur ce point le droit antérieur, mais apporte plus de lisibilité et donc plus de sécurité juridique, en introduisant un nouvel art. L. 243-1-1 au Code des assurances, qui définit plus explicitement le champ de cette obligation en énumérant la liste des catégories d’ouvrages qui en sont dispensées. Les caveaux funéraires ne figurant pas dans cette liste, ils demeurent donc soumis à l’obligation d’assurance construction.
 La Cour de cassation a d’ailleurs affirmé, dans un arrêt du 17 décembre 2003, que les caveaux funéraires étaient des ouvrages et que la garantie décennale leur était applicable. Suite à cet arrêt, l’ordonnance n° 2005-658 est venue modifier diverses propositions législatives afin de clarifier le champ d’application de la garantie décennale. Désormais, toute construction de caveaux et de monuments funéraires engage la responsabilité décennale du marbrier, qui a donc l’obligation de souscrire une assurance de garantie décennale.À noter que toutes ces précisions assurantielles valent pour tout type de construction.
 Revenons aux précisions réglementaires dont peut disposer le maire
 Rappelons à ce sujet que le règlement du cimetière ne peut s’avérer plus contraignant que la loi.Ainsi, concernant la hauteur du vide sanitaire, le ministre de l’Intérieur dans une réponse publiée au JO le 31/07/1995 page 3358 à la question 24630. Si la notion de vide sanitaire constitue une réalité, elle n’a pas de fondement juridique. La seule obligation posée par le Code des communes résulte de l’art. R. 361-6, qui dispose que : "Chaque inhumation a lieu dans une fosse séparée. Chaque fosse a 1,50 mètre à 2 mètres de profondeur sur 80 centimètres de largeur. Elle est ensuite remplie de terre foulée." Pratiquement, il découle de cette disposition que, dans les sépultures en pleine terre, le sommet du dernier cercueil inhumé se situe à 1 mètre en dessous de la surface du sol.
 Les articles L. 361-21 et R. 361-46 du Code des communes, qui prévoient des sanctions pénales en cas de non-respect de certaines dispositions relatives aux conditions applicables aux divers modes de sépulture, ne s’appliquent pas à l’espacement des cercueils dans les fosses. Cependant, dans le cadre du règlement municipal du cimetière, le maire peut arrêter, s’il le souhaite, les mesures qu’il juge appropriées pour garantir ce vide sanitaire. Dans cette hypothèse, il appartient au maire de contrôler le respect de ces dispositions. Le cas échéant, il peut faire dresser procès-verbal des contraventions. Il n’est pas envisagé à l’heure actuelle de modifier ce dispositif.
 Cependant, sans dénaturer la législation, il n’est pas interdit de ramener la hauteur du vide sanitaire de quelques centimètres (hauteur de 80 cm au lieu d’1 m), surtout dans le cas de concessions en pleine terre. Cela peut relever d’une logique économique, par exemple quand la ville dispose de ses propres fossoyeurs.
 Le règlement, s’il ne peut afficher des contraintes esthétiques, peut à titre sécuritaire apporter des précisions sur le type de granit autorisé afin d’éviter que des revêtements trop glissants n’entraînent la chute des usagers. Idem pour des semelles aux épaisseurs disparates susceptibles de provoquer des obstacles dans le cheminement. Il est également nécessaire que le règlement soit très strict sur les plantations autorisées. Des plantes aux racines excessivement invasives peuvent lourdement endommager les caveaux. En cas de sinistre, il deviendra très procédurier de départager les responsabilités entre le maire qui n’aura pas été vigilant et le concessionnaire responsable de la plantation. Si le règlement est un garde-fou de droit, il est absolument nécessaire que tout travail soit surveillé. Un contrôle avant et après travaux doit toujours être effectué, et faire l’objet de procès-verbaux versés au dossier de concession. Notre profession fait que les sinistres et réclamations interviennent généralement de longues années après les faits, d’où l’importance d’une parfaite organisation administrative et technique à l’intérieur du cimetière.
 Ceci est l’occasion pour l’A.NA.PE.C. de rappeler combien il est important que les communes se dotent d’un service funéraire compétent et correctement dimensionné, et privilégient l’installation de ce service au sein même du cimetière.
 L’A.NA.PE.C. a vocation à répondre à toutes les questions de ses adhérents en mutualisant leurs expériences et connaissances. C’est justement la réponse à une question d’une collectivité qui nous a permis de générer ce dossier. Plus le réseau des adhérents à l’A.NA.PE.C. s’étoffe, plus notre compétence s’accroît.
 Adhérez et faites adhérerà l’A.NA.PE.C.
 Georges MartinezPrésident de l’A.NA.PE.C.
 Résonance n°121 - Juin 2016 Publié le mardi 12 juillet 2016 14:00 Instances fédérales nationales et internationales :


type: contracts

text:
 11.8.2016
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 216/3
 OVEREENKOMST
 tussen de Europese Unie en de Republiek der Marshalleilanden inzake de vrijstelling van de visumplicht voor kort verblijf
 DE EUROPESE UNIE, hierna „de Unie” of „de EU” genoemd, en
 DE REPUBLIEK DER MARSHALLEILANDEN, hierna „de Marshalleilanden” genoemd,
 hierna samen „de partijen” genoemd,
 MET HET OOG OP de verdere ontwikkeling van de vriendschappelijke betrekkingen tussen de partijen en vanuit de wens om het reizen gemakkelijker te maken door voor hun burgers te zorgen voor vrijstelling van de visumplicht voor toegang en kort verblijf,
 GEZIEN Verordening (EU) nr. 509/2014 van het Europees Parlement en de Raad van 15 mei 2014 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 539/2001 van de Raad tot vaststelling van de lijst van derde landen waarvan de onderdanen bij overschrijding van de buitengrenzen in het bezit moeten zijn van een visum en de lijst van derde landen waarvan de onderdanen van die plicht zijn vrijgesteld (1), waarbij onder meer negentien derde landen, waaronder de Marshalleilanden, worden verplaatst naar de lijst van derde landen waarvan de onderdanen voor korte verblijven in de lidstaten zijn vrijgesteld van de visumplicht,
 INDACHTIG artikel 1 van Verordening (EU) nr. 509/2014, waarin wordt bepaald dat voor deze negentien landen de vrijstelling van de visumplicht pas van toepassing wordt vanaf de datum van inwerkingtreding van een met de Europese Unie te sluiten visumvrijstellingsovereenkomst,
 GELEID DOOR DE WENS het beginsel van gelijke behandeling van alle EU-burgers te waarborgen,
 REKENING HOUDEND met het feit dat personen die reizen om een bezoldigde bezigheid te verrichten tijdens hun korte verblijf, niet onder deze overeenkomst vallen, en dat derhalve voor deze categorie personen de desbetreffende regels van het Unierecht en het nationale recht van de lidstaten en het nationale recht van de Marshalleilanden inzake de visumplicht of de visumvrijstelling en inzake de toegang tot werk van toepassing blijven,
 REKENING HOUDEND met het Protocol betreffende de positie van het Verenigd Koninkrijk en Ierland ten aanzien van de ruimte van vrijheid, veiligheid en recht en het Protocol betreffende het Schengenacquis dat is opgenomen in het kader van de Europese Unie, beide gehecht aan het Verdrag betreffende de Europese Unie en het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie, en bevestigend dat de bepalingen van deze overeenkomst niet van toepassing zijn op het Verenigd Koninkrijk en Ierland,
 ZIJN HET VOLGENDE OVEREENGEKOMEN:
 Artikel 1
 Doel
 Deze overeenkomst voorziet in visumvrij reizen voor de burgers van de Unie en voor de burgers van de Marshalleilanden die naar het grondgebied van de andere partij reizen voor ten hoogste 90 dagen binnen een periode van 180 dagen.
 Artikel 2
 Definities
 Voor de toepassing van deze overeenkomst wordt verstaan onder:
 a) „lidstaat”: alle lidstaten van de Unie met uitzondering van het Verenigd Koninkrijk en Ierland;
 b) „burger van de Unie”: een onderdaan van een lidstaat als bedoeld onder a);
 c) „burger van de Marshalleilanden”: eenieder die het staatsburgerschap van de Marshalleilanden bezit;
 d) „Schengengebied”: het gebied zonder binnengrenzen bestaande uit het grondgebied van de lidstaten, als bedoeld onder a), die het Schengenacquis volledig toepassen.
 Artikel 3
 Toepassingsgebied
 1. Burgers van de Unie die in het bezit zijn van een door een lidstaat afgegeven gewoon paspoort, diplomatiek paspoort, dienstpaspoort, officieel paspoort of speciaal paspoort kunnen zonder visum het grondgebied van de Marshalleilanden inreizen en er verblijven gedurende de in artikel 4, lid 1, bedoelde periode.
 Burgers van de Marshalleilanden die in het bezit zijn van een door de Marshalleilanden afgegeven gewoon paspoort, diplomatiek paspoort, dienstpaspoort, officieel paspoort of speciaal paspoort kunnen zonder visum het grondgebied van de lidstaten inreizen en er verblijven gedurende de in artikel 4, lid 2, bedoelde periode.
 2. Lid 1 van dit artikel is niet van toepassing op personen die reizen om een bezoldigde bezigheid te verrichten.
 Voor deze categorie personen kan elke lidstaat afzonderlijk beslissen de visumplicht aan de burgers van de Marshalleilanden op te leggen of de visumplicht op te heffen, overeenkomstig artikel 4, lid 3, van Verordening (EG) nr. 539/2001 (2).
 Voor deze categorie personen kunnen de Marshalleilanden over de visumplicht of de visumvrijstelling voor de burgers van elke lidstaat afzonderlijk beslissen overeenkomstig hun nationale wetgeving.
 3. De bij deze overeenkomst geregelde visumvrijstelling laat de wetgeving van de partijen inzake de voorwaarden voor toegang en kort verblijf onverlet. De lidstaten en de Marshalleilanden behouden zich het recht voor de toegang tot en het kort verblijf op hun grondgebied te weigeren indien aan een of meer van deze voorwaarden niet wordt voldaan.
 4. De visumvrijstelling geldt ongeacht de wijze van vervoer die wordt gebruikt om de grenzen van de partijen te overschrijden.
 5. Vraagstukken die niet onder deze overeenkomst vallen, worden geregeld door het Unierecht, het nationale recht van de lidstaten en het nationale recht van de Marshalleilanden.
 Artikel 4
 Duur van het verblijf
 1. Burgers van de Unie mogen gedurende ten hoogste 90 dagen binnen een periode van 180 dagen op het grondgebied van de Marshalleilanden verblijven.
 2. Burgers van de Marshalleilanden mogen gedurende ten hoogste 90 dagen binnen een periode van 180 dagen op het grondgebied verblijven van de lidstaten die het Schengenacquis volledig toepassen. Bij de berekening van deze termijn wordt geen rekening gehouden met het verblijf in lidstaten die het Schengenacquis nog niet volledig toepassen.
 Burgers van de Marshalleilanden mogen gedurende ten hoogste 90 dagen binnen een periode van 180 dagen op het grondgebied verblijven van elk van de lidstaten die het Schengenacquis nog niet volledig toepassen, onafhankelijk van de verblijfsperiode die is berekend voor het grondgebied van de lidstaten die het Schengenacquis volledig toepassen.
 3. Deze overeenkomst laat onverlet dat zowel de Marshalleilanden als de lidstaten de verblijfsduur van 90 dagen kunnen verlengen overeenkomstig hun respectieve nationale recht en het Unierecht.
 Artikel 5
 Territoriale toepassing
 1. Deze overeenkomst is, wat de Franse Republiek betreft, uitsluitend van toepassing op het Europese grondgebied van de Franse Republiek.
 2. Deze overeenkomst is, wat het Koninkrijk der Nederlanden betreft, uitsluitend van toepassing op het Europese grondgebied van het Koninkrijk der Nederlanden.
 Artikel 6
 Gemengd comité voor het beheer van de overeenkomst
 1. De partijen stellen een gemengd comité van deskundigen in (hierna het „comité” genoemd) dat bestaat uit vertegenwoordigers van de Unie en vertegenwoordigers van de Marshalleilanden. De Unie wordt vertegenwoordigd door de Europese Commissie.
 2. Het comité heeft onder meer de volgende taken:
 a)
 het houdt toezicht op de uitvoering van de overeenkomst;
 b)
 het doet voorstellen voor wijzigingen van of toevoegingen aan de overeenkomst;
 c)
 het beslecht geschillen die voortvloeien uit de interpretatie of de toepassing van de overeenkomst.
 3. Het comité wordt op verzoek van één van de partijen bijeengeroepen wanneer dat nodig is.
 4. Het comité stelt zijn reglement van orde vast.
 Artikel 7
 Verhouding tussen deze overeenkomst en bestaande bilaterale visumvrijstellingsovereenkomsten tussen de lidstaten en de Marshalleilanden
 Deze overeenkomst heeft voorrang op bilaterale overeenkomsten of regelingen die zijn gesloten tussen afzonderlijke lidstaten en de Marshalleilanden, voor zover zij betrekking hebben op aangelegenheden die bij deze overeenkomst worden geregeld.
 Artikel 8
 Slotbepalingen
 1. Deze overeenkomst wordt door de partijen volgens hun interne procedures geratificeerd of goedgekeurd en treedt in werking op de eerste dag van de tweede maand volgende op de datum van de laatste van de twee kennisgevingen waarmee de partijen elkaar ervan in kennis stellen dat deze procedures zijn voltooid.
 Deze overeenkomst wordt op voorlopige basis toegepast vanaf de dag volgende op de datum van ondertekening.
 2. Deze overeenkomst wordt voor onbepaalde tijd gesloten, maar kan worden opgezegd overeenkomstig lid 5.
 3. Deze overeenkomst kan met wederzijdse schriftelijke instemming van de partijen worden gewijzigd. Wijzigingen worden van kracht nadat de partijen elkaar ervan in kennis hebben gesteld dat hun daartoe benodigde interne procedures zijn voltooid.
 4. Elk van de partijen kan deze overeenkomst geheel of gedeeltelijk opschorten, met name in verband met de openbare orde, de bescherming van de nationale veiligheid of de bescherming van de volksgezondheid, illegale immigratie of bij herinvoering van de visumplicht door een partij. Het besluit tot opschorting wordt uiterlijk twee maanden vóór de voorgenomen inwerkingtreding ervan meegedeeld aan de andere partij. Een partij die de toepassing van de overeenkomst heeft opgeschort, stelt de andere partij ervan in kennis dat de redenen voor de opschorting niet langer bestaan, zodra dit het geval is, en maakt een einde aan de opschorting.
 5. Elke partij kan de overeenkomst opzeggen door middel van een schriftelijke kennisgeving aan de andere partij. De overeenkomst wordt 90 dagen daarna beëindigd.
 6. De Marshalleilanden kunnen deze overeenkomst alleen ten aanzien van alle lidstaten opschorten of beëindigen.
 7. De Unie kan deze overeenkomst alleen ten aanzien van al haar lidstaten opschorten of beëindigen.
 Gedaan in tweevoud in de Bulgaarse, de Deense, de Duitse, de Engelse, de Estse, de Finse, de Franse, de Griekse, de Hongaarse, de Italiaanse, de Kroatische, de Letse, de Litouwse, de Maltese, de Nederlandse, de Poolse, de Portugese, de Roemeense, de Sloveense, de Slowaakse, de Spaanse, de Tsjechische en de Zweedse taal, zijnde alle teksten gelijkelijk authentiek.
 Съставено в Женева на двадесет и седми юни през две хиляди и шестнадесета година.
 Hecho en Ginebra el veintisiete de junio de dos mil dieciséis.
 V Ženevě dne dvacátého sedmého června dva tisíce šestnáct.
 Udfærdiget i Genève den syvogtyvende juni to tusind og seksten.
 Geschehen zu Genf am siebenundzwanzigsten Juni zweitausendsechzehn.
 Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta juunikuu kahekümne seitsmendal päeval Genfis.
 Έγινε στη Γενεύη στις είκοσι εφτά Ιουνίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.
 Done at Geneva on the twenty seventh day of June in the year two thousand and sixteen.
 Fait à Genève, le vingt sept juin deux mille seize.
 Sastavljeno u Ženevi dvadeset sedmog lipnja godine dvije tisuće šesnaeste.
 Fatto a Ginevra, addì ventisette giugno duemilasedici.
 Ženēvā, divi tūkstoši sešpadsmitā gada divdesmit septītajā jūnijā.
 Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų birželio dvidešimt septintą dieną Ženevoje.
 Kelt Genfben, a kétezer-tizenhatodik év június havának huszonhetedik napján.
 Magħmul f'Ġinevra fis-sebgħa u għoxrin jum ta' Ġunju fis-sena elfejn u sittax.
 Gedaan te Genève, zevenentwintig juni tweeduizend zestien.
 Sporządzono w Genewie dnia dwudziestego siódmego czerwca roku dwa tysiące szesnastego.
 Feito em Genebra, em vinte e sete de junho de dois mil e dezasseis.
 Întocmit la Geneva, la douăzeci și șapte iunie două mii șaisprezece.
 V Ženeve dvadsiateho siedmeho júna dvetisícšestnásť.
 V Ženevi, dne sedemindvajsetega junija leta dva tisoč šestnajst.
 Tehty Genevessä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.
 Som skedde i Genève den tjugosjunde juni år tjugohundrasexton.
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 За Република Маршалови острови
 Por la República de las Islas Marshall
 Za Republiku Marshallovy ostrovy
 For Republikken Marshalløerne
 Für die Republik Marshallinseln
 Marshalli Saarte Vabariigi nimel
 Για τη Δημοκρατία των Νήσων Μάρσαλ
 For the Republic of the Marshall Islands
 Pour la République des Îles Marshall
 Za Republiku Maršalove Otoke
 Per la Repubblica delle Isole Marshall
 Māršala salu vārdā –
 Maršalo Salų Respublikos vardu
 A Marshall-szigeteki Köztársaság részéről
 Għar-Repubblika tal-Gżejjer Marshall
 Voor de Republiek der Marshalleilanden
 W imieniu Republiki Wysp Marshalla
 Pela República das Ilhas Marshall
 Pentru Republica Insulelor Marshall
 Za Republiku Marshallových ostrovov
 Za Republiko Marshallovi otoki
 Marshallinsaarten tasavallan puolesta
 För Republiken Marshallöarna
 (1) PB L 149 van 20.5.2014, blz. 67.
 (2) Verordening (EG) nr. 539/2001 van de Raad van 15 maart 2001 tot vaststelling van de lijst van derde landen waarvan de onderdanen bij overschrijding van de buitengrenzen in het bezit moeten zijn van een visum en de lijst van derde landen waarvan de onderdanen van die plicht zijn vrijgesteld (PB L 81 van 21.3.2001, blz. 1).
 GEMEENSCHAPPELIJKE VERKLARING BETREFFENDE IJSLAND, NOORWEGEN, ZWITSERLAND EN LIECHTENSTEIN
 De partijen nemen nota van de nauwe band tussen de Europese Unie en Noorwegen, IJsland, Zwitserland en Liechtenstein, met name uit hoofde van de overeenkomsten van 18 mei 1999 en 26 oktober 2004 inzake de wijze waarop deze landen worden betrokken bij de uitvoering, de toepassing en de ontwikkeling van het Schengenacquis.
 Het is daarom wenselijk dat de autoriteiten van Noorwegen, IJsland, Zwitserland en Liechtenstein enerzijds, en de Marshalleilanden anderzijds, onverwijld bilaterale overeenkomsten sluiten inzake de vrijstelling van de visumplicht voor kort verblijf, die vergelijkbaar zijn met de onderhavige overeenkomst.
 GEMEENSCHAPPELIJKE VERKLARING BETREFFENDE DE INTERPRETATIE VAN DE IN ARTIKEL 3, LID 2, VAN DEZE OVEREENKOMST BEDOELDE CATEGORIE VAN PERSONEN DIE REIZEN OM EEN BEZOLDIGDE BEZIGHEID TE VERRICHTEN
 Met het oog op een gemeenschappelijke interpretatie komen de partijen overeen dat in de zin van deze overeenkomst de categorie van personen die een bezoldigde bezigheid verrichten, personen omvat die naar het grondgebied van de andere partij reizen om daar als werknemer of als dienstverlener winstgevende beroepswerkzaamheden of een betaalde activiteit uit te oefenen.
 Onder deze categorie vallen niet:
 —
 zakenlieden, dat wil zeggen personen die reizen in verband met zakelijke besprekingen (zonder in loondienst te zijn in het land van de andere partij),
 —
 sporters of artiesten die op ad-hocbasis een activiteit verrichten,
 —
 journalisten die worden uitgezonden door de media van hun land van verblijf, en
 —
 stagiairs binnen een en dezelfde onderneming.
 In het kader van zijn taken op grond van artikel 6 van deze overeenkomst houdt het gemengd comité toezicht op de uitvoering van deze verklaring en kan het wijzigingen voorstellen indien het dat, op basis van de ervaringen van de partijen, nodig acht.
 GEMEENSCHAPPELIJKE VERKLARING BETREFFENDE DE INTERPRETATIE VAN DE TERMIJN VAN 90 DAGEN BINNEN EEN PERIODE VAN 180 DAGEN ZOALS BEDOELD IN ARTIKEL 4 VAN DEZE OVEREENKOMST
 De partijen komen overeen dat de termijn van ten hoogste 90 dagen binnen een periode van 180 dagen, zoals bedoeld in artikel 4 van deze overeenkomst, kan bestaan uit één aaneengesloten bezoek of uit meerdere opeenvolgende bezoeken die in totaal niet meer dan 90 dagen binnen een periode van 180 dagen beslaan.
 Hierbij wordt uitgegaan van een referentieperiode van 180 dagen die zodanig wordt berekend dat op elke dag van het verblijf wordt gekeken naar de aan die dag voorafgaande periode van 180 dagen om na te gaan of nog steeds aan de voorwaarde van 90 dagen binnen een periode van 180 dagen wordt voldaan. Dit betekent onder meer dat een ononderbroken afwezigheid van 90 dagen recht geeft op een nieuw verblijf van ten hoogste 90 dagen.
 GEMEENSCHAPPELIJKE VERKLARING BETREFFENDE INFORMATIEVERSTREKKING AAN DE BURGERS OVER DE VISUMVRIJSTELLINGSOVEREENKOMST
 Gezien het belang van transparantie voor de burgers van de Europese Unie en de burgers van de Marshalleilanden komen de partijen overeen dat zij zullen zorgen voor verspreiding van alle informatie over de inhoud en de gevolgen van de visumvrijstellingsovereenkomst en aanverwante kwesties, zoals de toegangsvoorwaarden.


text:
 30.7.2015
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 L 202/3
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 Nru 161/2014
 tal-25 ta' Settembru 2014
 li temenda l-Anness I (Kwistjonijiet veterinarji u fitosanitarji) tal-Ftehim ŻEE [2015/1229]
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (“il-Ftehim ŻEE”), u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 630/2013 tat-28 ta' Ġunju 2013 li jemenda l-Annessi tar-Regolament (KE) Nru 999/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li jistabblixxi regoli għall-prevenzjoni, l-kontroll u l-eradikazzjoni ta' ċertu enċefalopatija sponġiformi li tinxtered (1) irid jiġi inkorporat fil-Ftehim ŻEE irid jiġi inkorporat fil-Ftehim ŻEE.
 (2)
 Ir-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 631/2013 tat-28 ta' Ġunju 2013 li jirrevoka r-Regolament (KE) Nru 546/2006 u r-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 233/2012 (2) irid jiġi inkorporat fil-Ftehim ŻEE.
 (3)
 Ir-Regolament (UE) Nru 631/2013 iħassar ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 546/2006 tal-31 ta' Marzu 2006 li jimplimenta r-Regolament (KE) Nru 999/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fir-rigward tal-programmi nazzjonali għall-kontroll ta' l-iscrapie u garanziji addizzjonali u li jidderoga minn ċerti kondizzjonijiet tad-Deċiżjoni 2003/100/KE u li jirrevoka r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1874/2003 (3) u r-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 233/2012 tas-16 ta' Marzu 2012 li jimplimenta r-Regolament (KE) Nru 999/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill rigward l-approvazzjoni tal-programm nazzjonali ta' kontroll tal-iscrapie emendat għad-Danimarka (4), li huma inkorporati fil-Ftehim ŻEE u li konsegwentement għandhom jitħassru skont il-Ftehim ŻEE.
 (4)
 Din id-Deċiżjoni tikkonċerna l-leġiżlazzjoni rigward kwistjonijiet veterinarji. Il-leġiżlazzjoni dwar kwistjonijiet veterinarji ma tapplikax għal-Liechtenstein sakemm l-applikazzjoni tal-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera dwar il-kummerċ fi prodotti agrikoli tiġi estiża għal-Liechtenstein, kif speċifikat fl-adattamenti settorjali tal-Anness I tal-Ftehim ŻEE. Għaldaqstant, din id-Deċiżjoni ma għandhiex tapplika għal-Liechtenstein.
 (5)
 L-Anness I tal-Ftehim ŻEE għandu għaldaqstant jiġi emendat skont dan,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Il-Kapitolu I tal-Anness I tal-Ftehim ŻEE jiġi emendat kif ġej:
 1.
 L-inċiż li ġej hu miżjud fil-punt 12 (ir-Regolament (KE) Nru 999/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill) fil-parti 7.1:
 “—
 32013 R 0630: Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 630/2013 tat-28 ta' Ġunju 2013 (ĠU L 179, 29.6.2013, p. 60).”
 2.
 L-inċiż li ġej jiżdied fil-punt 12 (ir-Regolament (KE) Nru 999/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill) fil-Parti 7.1:
 “I.
 Fl-Anness VIII, Kapitolu A, Taqsima A, il-Punt 3.2 li ġej huwa miżjud:
 ‘—
 in-Norveġja.’”
 3.
 It-test tal-punti 27 (ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 546/2006) u 58 (ir-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 233/2012) fil-Parti 7.2 huwa mħassar.
 Artikolu 2
 It-testi tar-Regolament (UE) Nru 630/2013 u r-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 631/2013 fil-lingwa Islandiża u dik Norveġiża, li jiġu ppublikati fis-Suppliment ŻEE ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, ikunu awtentiċi.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni tidħol fis-seħħ fis-26 ta' Settembru 2014, bil-kundizzjoni li jkunu saru n-notifiki kollha skont l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim ŻEE (*).
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni tiġi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE u fis-Suppliment taż-ŻEE ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
 Magħmul fi Brussell, il-25 ta' Settembru 2014.
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 Il-President
 Kurt JÄGER
 (1) ĠU L 179, 29.6.2013, p. 60.
 (2) ĠU L 179, 29.6.2013, p. 84.
 (3) ĠU L 94, 1.4.2006, p. 28.
 (4) ĠU L 78, 17.3.2012, p. 13.
 (*) L-ebda rekwiżiti kostituzzjonali ma huma indikati.


text:
Abreviatūra (, kas no — 'īss') ir saīsinājums, ko veido no saīsinātām vārdu savienojuma sastāvdaļām, piemēram, LR (Latvijas Republika), speckurss (speciālais kurss).
 Akronīmus un abreviatūras, kuras netulkotas lieto visās valodās neatkarīgi no to sākotnējās cilmes, piemēram, NATO, raksta slīprakstā.
 Abreviatūras citās valodās
 Angļu valodā izšķir vismaz trīs saīsinājumu veidus.
 Akronīmi
 (no sengrieķu acro — 'ass' + -onym — 'vārds')
 Akronīmi ir saīsinājumi no vārdu pirmajiem burtiem, piemēram,
 NATO - North Atlantic Treaty Organization
 IBM - International Business Machines Corporation
 laser - Light Amplification by Stimulated Emission of Radiation
 Iniciālismi
 Iniciālismus dažreiz izšķir kā atsevišķu saīsinājumu grupu, diferenciējot tos no akronīmiem ar vajadzību izrunāt tos veidojošos burtus atsevišķi. Pēc šāda iedalījuma NATO (IPA: [ˈneɪtoʊ]) un laser ([ˈleɪzɑɹ]) ir akronīmi, bet IBM ([aɪˈbi.ɛm]) — iniciālisms.
 Abreviācijas
 (no latīņu brevis - "īss")
 Jēdzienu abreviācija visbiežāk saprot, kā vārda daļēju saīsināšanu, piemēram,
 piem.
 abbrev.
 Lai gan jēdziens abreviācija var nozīmēt arī vārdu saīsināšanu kopumā un tādējādi ietver akronīmus un iniciālismus.
 Atsauces
 Valodniecība


text:
Magnus Haglund, född 23 maj 1973 i Halmstad, är en svensk fotbollstränare och tidigare fotbollsmålvakt. Han är främst känd som huvudtränare för IF Elfsborg åren 2004–2011 och 2015–2017. Sedan maj 2019 är han huvudtränare för Halmstads BK.
 Karriär
 Som spelare var Magnus Haglund tredjemålvakt i Halmstads BK. Han var senare utbildningsansvarig i Halmstad innan han via Laholms FK i division 2 tog över som tränare i allsvenska IF Elfsborg inför säsongen 2004. Under några år undervisade han i idrott på Falkenbergs Gymnasieskola. 2006 ledde han IF Elfsborg till klubbens första SM-guld på 45 år tillsammans med Peter Wettergren.
 Haglund anställdes på nytt av Elfsborg 2015 men blev den 27 september 2017 entledigad från sin roll som tränare. Den 7 maj 2019 blev Haglund klar som ny tränare i Halmstads BK. Säsongen 2020 ledde han klubben till en förstaplats i Superettan, vilket innebar uppflyttning till Allsvenskan för HBK.
 Referenser
 Externa länkar
 Magnus Haglund på transfermarkt.co.uk
 Svenska fotbollstränare
 Svenska fotbollsspelare
 Spelare i Halmstads BK
 Tränare i Laholms FK
 Tränare i IF Elfsborg
 Tränare i Lillestrøm SK
 Tränare i Halmstads BK
 Födda 1973
 Levande personer
 Män
 Personer från Halmstad


type: caselaw

text:
 18.5.2013
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 141/10
 Az Úřad průmyslového vlastnictví (Cseh Köztársaság) által 2013. január 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — MF 7 a.s. kontra MAFRA a.s.
 (C-49/13. sz. ügy)
 2013/C 141/16
 Az eljárás nyelve: cseh
 A kérdést előterjesztő bíróság
 Úřad průmyslového vlastnictví
 Az alapeljárás felei
 Felperes: MF 7 a.s.
 Alperes: MAFRA a.s.
 Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
 1.
 Úgy kell–e értelmezni a [2008/95/EK] irányelv (1) 3. cikke (2) bekezdése d) pontját, hogy annak értékelésénél, hogy a védjegy bejelentője jóhiszeműen járt-e el, csak a védjegy lajstromozása iránti kérelem benyújtása előtt, vagy benyújtásakor ismert körülmények relevánsak, vagy a kérelem benyújtását követő körülmények felhasználhatók annak bizonyítására, hogy a bejelentő jóhiszeműen járt el?
 2.
 Általában minden olyan ügyre alkalmazni kell-e a C-414/99–C-416/99. sz. egyesített ügyekben hozott ítéletet (2), amelyben azt értékelik, hogy a védjegy jogosultja hozzájárult-e olyan magatartáshoz, amely kizárólagos jogainak gyengítését vagy korlátozását eredményezheti?
 3.
 Megállapítható-e jóhiszeműség a későbbi védjegy kérelmezőjénél azon helyzet alapján, amelyben egy korábbi védjegy jogosultja megállapodásokat kötött vele, amelyek alapján e jogosult hozzájárult egy olyan megjelöléssel ellátott időszaki nyomtatott anyag kiadásához, amely hasonló volt a bejelentett védjeggyel, valamint hozzájárult ahhoz, hogy a későbbi védjegy kérelmezője e nyomtatott anyagot nyilvántartásba vetesse, és a kérelmezőnek támogatást ajánlott a kiadáshoz, azonban az érintett megállapodások kifejezetten nem szabályozták a szellemi tulajdonjog kérdését?
 4.
 Amennyiben a védjegybejelentés benyújtását követően felmerülő körülmények szintén relevánsak lehetnek annak értékelése szempontjából, hogy a védjegybejelentő jóhiszeműen járt-e el, akkor másodlagosan megállapítható-e jóhiszeműsége azon helyzet alapján, hogy a korábbi védjegy jogosultja legalább tíz éves időtartam alatt hallgatólagosan tűrte a vitatott védjegy fennállását?
 (1) A védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2008. október 22-i 2008/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (kodifikált változat) (HL 2008. L 299., 25. o.)
 (2) A C-414/99–C-416/99. sz., Zino Davidoff és Levi Strauss egyesített ügyekben 2001. november 20-án hozott ítélet (EBHT 2001., I-8691. o.).


text:
Tatjana Navka (, ; dzimusi Dnipropetrovskā, Ukrainā) ir bijusī profesionāla Krievijas daiļslidotāja, pirms tam pārstāvējusi Baltkrieviju. Kopā ar partneri Romānu Kostomarovu startē deju pāros. Piedalījusies 4 ziemas olimpiskajās spēlēs (1994, 1998, 2002, 2006), 2006. gadā Turīnā kļuva par olimpisko čempioni, 2004. un 2005. gada Pasaules čempione un 2004., 2005. un 2006. gada Eiropas čempione. 2006. gadā beidza karjeru.
 Ārējās saites
 1975. gadā dzimušie
 Krievijas daiļslidotāji
 Baltkrievijas daiļslidotāji
 Daiļslidotāji 1994. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
 Daiļslidotāji 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
 Daiļslidotāji 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
 Daiļslidotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
 Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
 Krievijas Nopelniem bagātie sporta meistari
 Ar Draudzības ordeni apbalvotie (Krievija)
 Dņipro dzimušie
 Olimpiskie zelta medaļnieki daiļslidošanā


text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 52009PC0354
 [pic] | KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ |Brussel 7.7.2009KUMM(2009) 354 finali2009/0094 (CNS)Proposta għalREGOLAMENT TAL-KUNSILLli jidderoga mir-Regolament (KE) Nru 1234/2007 (Ir-Regolament Waħdieni dwar "l-OKS") fir-rigward tal-perjodi tal-intervent tal-2009 u l-2010 għall-butir u l-ħalib xkumatMEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONIIs-sitwazzjoni fis-suq tal-ħalib marret għall-agħar b'mod drammatiku f'dawn l-aħħar 12-il xahar. Wara ż-żieda qawwija fil-prezzijiet fl-2007 flimkien mal-prezzijiet għoljin tal-ikel fl-UE u fis-suq dinji, fl-aħħar sitt xhur tal-2008 u l-2009, kien hemm tnaqqis sostanzjali fil-prezzijiet li jaffettwaw id-dħul tal-produtturi tal-ħalib. Il-prezzijiet għall-ħalib imwassal fil-fabbriki tal-prodotti tal-ħalib naqsu b'mod sinifikanti.Il-waqgħa fil-prezzijiet tas-suq dinji ġiet ikkaġunata mill-kombinazzjoni ta' żieda fil-produzzjoni fil-livell dinji, iżda b'mod partikolari mill-waqgħa fid-domanda madwar id-dinja f'konnessjoni mal-kriżi finanzjarja u ekonomika. Dan l-inżul fil-prezzijiet tas-suq dinji kellu effett dirett fuq il-prezzijiet tas-suq fl-UE bir-riżultat li l-prezzijiet waqgħu mill-firxa ta' bejn 30-40 cent għal kull litru ħalib għal madwar il-livell tax-xibka ta' sikurezza tal-UE ta' 21 cent kull litru. F'dan il-livell tal-prezz l-ispejjeż varjabbli tal-produzzjoni jistgħu forsi jiġu koperti, iżda mhux l-ispejjeż fissi ta' ħafna produtturi tal-prodotti tal-ħalib li huma anqas effiċjenti, u ċertament mhux l-ispejjeż kollha inklużi ta' art proprjetarja, ħaddiema u kapital. Għalkemm b'reazzjoni għaż-żieda qawwija fil-prezzijiet tal-ikel, fl-2008 l-kwota tal-ħalib żdiedet b'2%, il-produzzjoni tal-ħalib fl-UE naqset b'0.6% fis-sena tal-kwota 2008/09, li wasslet għal produzzjoni totali tal-ħalib li kienet 4.2% taħt il-livell tal-kwota globali.F'Jannar 2009 l-Kummissjoni varat għajnuna għall-ħżin privat tal-butir, reġgħet daħħlet rifużjonijiet fuq l-esportazzjoni għall-prodotti tal-ħalib u kompliet tixtri l-butir b'intervent 'il fuq mil-limitu tat-30 000 tunnellata u t-trab tal-ħalib xkumat 'il fuq mil-limitu ta' 109 000 tunnellata taħt sistema ta' sejħa għall-offeri bi prezzijiet qrib ħafna l-prezzijiet stabbiliti tax-xiri b'intervent.Ġew stabbiliti b'mod prudenti u kawt ħafna rifużjonijiet fuq l-esportazzjoni sabiex jiġi evitat inżul fil-prezzijiet tas-suq dinjiIl-kwantitajiet, li nxtraw b'intervent (sal-25/6/09: butir 81 000 t; trab tal-ħalib xkumat 203 000 t) juru li għad hemm żbilanċ serju fis-suq, li sa ċertu punt huwa ta' natura staġjonali bil-produzzjoni fil-quċċata tagħha fl-ewwel nofs ta' kull sena. L-għeluq tal-intervent fil-31 ta' Awwissu 2009, kif jipprovdi r-Regolament Waħdieni dwar l-OKS, x'aktarx li jirriżulta f'inżul fil-prezzijiet għal taħt il-livell tal-intervent u għalhekk joħloq tfixkil serju fis-suq b'riperkussjonijiet għall-prezzijiet li diġà huma baxxi ħafna meta stabbiliti mit-tluq mill-azjenda agrikola.Minħabba s-sitwazzjoni eċċezzjonali l-intervent pubbliku għall-ħalib u għat-trab tal-ħalib xkumat għandu jiġi estiż permezz ta' proċedura ta' sejħa għall-offerti għall-perjodu kurrenti ta' intervent sat-28 ta' Frar 2010. Barra minn hekk, minħabba l-inċertezza fir-rigward taż-żmien meta se jseħħ l-irkupru mistenni fis-suq tal-ħalib, il-Kummissjoni għandha tiġi awtorizzata li bl-istess mod u permezz ta' proċeduri ta' sejħa għall-offerti, testendi l-perjodu ta' intervent għall-istaġun tal-intervent tal-2010/11 fil-każ li s-sitwazzjoni fis-suq tkun tirrikjedi hekk.Dawn il-miżuri se jindikaw fiduċja fil-futur tas-suq tal-ħalib. Fiil-fatt, fiż-żmien mezzan u fit-tul huwa mistenni li d-domanda tibda tiżdied filwaqt li l-prezzijiet mistennija li jinnormalizzaw ladaraba s-sitwazzjoni ekonomika u finanzjarja titjieb u l-imġiba tax-xerrejja jirritornaw għan-normal.2009/0094 (CNS)Proposta għalREGOLAMENT TAL-KUNSILLli jidderoga mir-Regolament (KE) Nru 1234/2007 (Ir-Regolament Waħdieni dwar "l-OKS") fir-rigward tal-perjodi tal-intervent tal-2009 u l-2010 għall-butir u l-ħalib xkumatIL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 37 tiegħu,Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni[1],Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew[2],Billi:(1) Il-prezzijiet tas-suq dinji għall-prodotti tal-ħalib sfrondaw notevolment minħabba żieda fil-provvista dinjija u tnaqqis fid-domanda f'konnessjoni mal-kriżi finanzjarja u ekonomika. Il-prezzijiet tas-suq Komunitarju għall-prodotti tal-ħalib waqgħu b'mod sinifikanti. B'riżultat ta' kombinazzjoni ta' miżuri tas-suq li ttieħdu fil-bidu ta' din is-sena l-prezzijiet komunitarji stabbilizzaw ruħhom fil-livelli tal-prezz tal-appoġġ. Jeħtieġ li dawn il-miżuri ta' appoġġ għas-suq, notevolment l-intervent pubbliku, ikomplu japplikaw kemm ikun hemm in-neċessità sabiex jiġi evitat deterjorament ulterjuri fil-prezzijiet u tfixkil fis-suq Komunitarju.(2) L-Artikolu 11(e) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 tat-22 ta' Ottubru 2007 li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni ta' swieq agrikoli u dwar dispożizzjonijiet speċifiċi għal ċerti prodotti agrikoli[3] jipprovdi li għall-butir u għat-trab tal-ħalib xkumat l-intervent pubbliku huwa disponibbli mill-1 ta' Marzu sal-31 ta' Awwissu.(3) Minħabba s-sitwazzjoni prevedibbli fis-suq jeħtieġ li tingħata kontinwazzjoni tal-intervent pubbliku għall-butir u għat-trab tal-ħalib xkumat għal wara l-31 ta' Awwissu 2009, jekk ikun meħtieġ sat-28 ta' Frar 2010.(4) Barra minn hekk, fejn il-prezzijiet tas-suq x'aktarx li jaqgħu b'mod sinfikanti u b'hekk ifixklu jew jheddu s-suq, il-Kummissjoni għandha tkun awtorizzata testendi l-perjodu ta' intervent għall-butir u għat-trab tal-ħalib xkumat għal wara l-31 ta' Awwissu 2010, sat-28 ta' Frar 2011, jekk ikun hemm il-ħtieġa,ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:L-Artikolu 1B'deroga mill-Artikolu 11(e) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, il-perjodu tal-2009 li matulu l-intervent għall-butir u għat-trab tal-ħalib xkumat ikun disponibbli għandu jiskadi fit-28 ta' Frar 2010.L-Artikolu 2B'deroga mill-Artikolu 11(e) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, il-Kummissjoni tista' tiddeċiedi, f'konformità mal-proċedura msemmija fl-Artikolu 195(2) ta' dak ir-Regolament li tkompli bl-intervent pubbliku permezz ta' proċedura ta' sejħa għall-offerti għal wara l-31 ta' Awwissu 2010, jekk ikun meħtieġ sat-28 ta' Frar 2011, fil-każ li l-prezzijiet fis-settur għall-ħalib u għall-prodotti tal-ħalib fis-suq Komunitarju x'aktarx li jkunu se jaqgħu b'mod sinfikanti u b'hekk ifixklu jew jheddu li jfixklu s-suq.L-Artikolu 3Il-Kummissjoni għandha, skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 195(2) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, tieħu l-miżuri meħtieġa għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament.L-Artikolu 4Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea .Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.Magħmul fi Brussell,Għall-KunsillIl-PresidentDIKJARAZZJONI FINANZJARJA | Fichefin/09/MS/dz Ares 143713 rev1 6.142.2009.1 |DATA: 11.06.2009 |1. | INTESTATURA TAL-BAĠIT: 05 02 12 02 05 02 12 04 | APPROPRJAZZJONIJIET: p.m. EUR 16 980 747 |2. | TITOLU: Deroga tar-Regolament tal-Kunsill mir-Regolament Nru 1234/2007 fir-rigward tal-perjodu ta' intervent għall-butir u għat-trab tal-ħalib xkumat |3. | BAŻI LEGALI: L-Artikolu 37 tat-Trattat |4. | GĦANIJIET: Biex ikun hemm kontinwazzjoni tal-intervent pubbliku għall-butir u għall-ħalib xkumat għal wara l-31 ta' Awwissu 2009, jekk ikun meħtieġ sat-28 ta' Frar 2010 minħabba s-sitwazzjoni prevedibbli tas-suq u l-inżul fil-prezzijiet tas-suq. |5. | IMPLIKAZZJONIJIET FINANZJARJI | PERJODU TA' 12-IL XAHAR (f’miljuni ta’ EUR) | SENA FINANZJARJA ATTWALI 2009 (f’miljuni ta’ EUR) | SENA FINANZJARJA SUSSEGWENTI 2010 (f’miljuni ta’ EUR) |5.0 | NEFQA - IMĦALLSA MILL-BAĠIT TAL-KE (RIFUŻJONIJIET/INTERVENTI) - L-AWTORITAJIET NAZZJONALI - OĦRAJN | - | 9,2 |5.1 | DĦUL - IR-RIŻORSI TAL-KE STESS (IL-ĠBIR TAT-TAXXI/TAD-DAZJI TAD-DWANA) - NAZZJONALI | - | - |2011 | 2012 | 2013 | 2014 |5.0.1 | NEFQA STMATA | 13,5 | 4,2 | - | - |5.1.1 | DĦUL STMAT | - | - | - | - |5.2 | METODU TAL-KALKOLU: L-ispiża relatata mal-estensjoni tal-perjodu li fih il-mekkaniżmu tax-xiri b'intervent jkun jista' jibqa' għaddej hija bbażata fuq din il-presunzjoni li ġejja: Abbażi tax-xejra fil-konsum fir-rebbiegħa tal-2009 u tax-xejra mistennija fil-produzzjoni fil-perjodu minn Settembru 2009 sa Jannar 2010, ġie stmat li 50 000 tunnellata ta' Trab tal-Ħalib Xkumat u 31 000 tunnellata ta' butir se jinxtraw b'intervent matul dan il-perjodu estiż. Barra minn hekk ġie assumat li din il-kwantità supplementari se tinħażen matul sentejn u wara jinbiegħ fis-suq fil-livel tal-prezz tal-intervent. Għall-ispejjeż tekniċi ġew użati l-ammonti applikabbli fil-baġit tal-2009. Abbażi ta' dawn is-suppożizzjonijiet u estimi l-infiq stmat għall-butir se jkun ta' EUR 12 5 miljun matul is-snin baġitarji 2010 sal-2012. Għall-SMP in-nefqa totali se tkun ta' EUR 14 4 miljun matul l-istess snin. |6.0 | IL-PROĠETT JISTA’ JIĠI FFINANZJAT MILL-APPROPRJAZZJONIJIET IMDAĦĦLA FIL-KAPITOLU RILEVANTI TAL-BAĠIT ATTWALI? | IVA LE |6.1 | IL-PROĠETT JISTA’ JIĠI FFINANZJAT PERMEZZ TA’ TRASFERIMENT BEJN IL-KAPITOLI TAL-BAĠIT ATTWALI? | IVA LE |6.2 | SE JKUN MEĦTIEĠ BAĠIT SUPPLIMENTARI? | IVA LE |6.3 | L-APPROPRJAZZJONIJIET JEĦTIEĠ LI JIDDAĦĦLU FIL-BAĠITS FUTURI? | IVA LE |OSSERVAZZJONIJIET: |[1] ĠU C [...], [...], p. [...].[2] ĠU C [...], [...], p. [...].[3] ĠU L 299, 16.11.2007, p.1.