type: other

text:
1 VYSOKÁ ŠKOLA HOTELOVÁ V PRAZE 8, SPOL. S R.O. Bc. Alena Zýková Udrţitelný cestovní ruch v chráněné krajinné oblasti Kokořínsko Diplomová práce 20132 Udrţitelný cestovní ruch v chráněné krajinné oblasti Kokořínsko Diplomová práce Bc. Alena Zýková Vysoká škola hotelová v Praze 8, spol. s r.o. katedra cestovního ruchu Studijní obor: Management destinace cestovního ruchu Vedoucí diplomové práce: Ing. Pavel Attl, Ph.D. Datum odevzdání diplomové práce: Datum obhajoby diplomové práce: Praha 20133 Master s Dissertation Sustainable tourism in the protected area Kokořínsko Bc. Alena Zýková The Institute of Hospitality Management in Prague 8, Ltd. Department of Travel and Tourism Studies Major: Destination Management Thesis Advisor: Ing. Pavel Attl, Ph.D. Date of Submission: Date of Thesis Defence: Prague 20134 Čestné prohlášení Prohlašuji, ţe jsem diplomovou práci Udrţitelný cestovní ruch ve vybrané CHKO zpracovala samostatně a veškerou pouţitou literaturu a další podkladové materiály, které jsem pouţila, uvádím v seznamu pouţitých zdrojů a ţe svázaná a elektronická podoba práce je shodná. V souladu s 47b zákona č. 111/1998 Sb., o vysokých školách v platném znění souhlasím se zveřejněním své diplomové práce, a to v nezkrácené formě, v elektronické podobě ve veřejně přístupné databázi Vysoké školy hotelové v Praze 8, spol. s r.o.... jméno a příjmení autora V Praze dne 14. listopadu 20135 Poděkování Na tomto místě bych ráda poděkovala vedoucímu mé diplomové práce Ing. Pavlu Attlovi, Ph.D. za odborné vedení, cenné rady a připomínky při zpracování mé práce. Dále děkuji Ing. Marcele Holubové ze Správy chráněné krajinné oblasti Kokořínsko za poskytnutí odborných materiálů a informací o chodu a fungování Správy CHKO Kokořínsko.6 Abstrakt ZÝKOVÁ, Alena. Udrţitelný cestovní ruch na Kokořínsku. [Diplomová práce] Vysoká škola hotelová. Praha: stran Tato diplomová práce je zaměřena na moţnosti rozvoje udrţitelného cestovního ruchu v chráněné krajinné oblasti Kokořínsko. V teoretické části práce jsou definovány základní pojmy této problematiky co je to udrţitelný cestovní ruch, specifika chráněných krajinných oblastí a speciálně chráněných území obecně. Je zde také stručná historie ochrany přírody v České republice. V další části je podrobný a detailní popis oblasti Kokořínsko, její specifika a jednotlivé přírodní a historické atraktivity. Analytická část práce také popisuje úroveň spolupráce v oblasti a je zakončena SWOT analýzou, která shrnuje celkovou situaci v oblasti. Závěrečná část práce vychází z části analytické, především pak ze SWOT analýzy. V této části jsou nastíněny moţnosti udrţitelného cestovního ruchu. Tyto návrhy se týkají rozvoje pěší a cykloturistiky v místě, spolupráce jednotlivých subjektů a jsou zde také navrţeny moţné formy cestovního ruchu, které by byly pro tuto chráněnou krajinnou oblast vhodné. Poslední kapitola je věnována celkovým moţným dopadům cestovního ruchu na oblast. Klíčová slova Udrţitelný rozvoj, udrţitelný cestovní ruch, udrţitelnost, chráněná krajinná oblast Kokořínsko, spolupráce v cestovním ruchu7 Abstract ZÝKOVÁ, Alena. Sustainable tourism in the protected area Kokořínsko. [Master s Dissertation] The Institute of Hospitality Management in Prague 8, Ltd. Prague: pages This thesis is focused on possibilities of sustainable tourism development in the protected area Kokořínsko. In the theoretical part are definitions of the basic terms in this thesis suistainable tourism, specificity of protected areas and the special protected areas generally. There is also the brief history of protection the nature in the Czech Republic. The next part contains detailed description of Kokořínsko area. It is about its localization, what is typical for this area, the nature and historical wealth. The analytical part describes the level of cooperation and partnership in Kokořínsko area and this part ends with SWOT analysis. This analysis summarize the whole situation in the Kokořínsko area. The final part of thesis is based on the analytical part, expecially on SWOT analysis. In this part are designed the possibilities of sustainable tourism. These proposals are connected with the development of hiking and cycling, cooperation of all the subjects in the place and there are also mentioned possible types of tourism, which are for the protected area most suitable. The last chapter is about the total impacts of tourism on this protected area. Keywords Sustainable development, sustainable tourism, sustainability, protected area Kokořínsko, cooperation in tourism8 OBSAH ÚVOD TEORETICKÁ ČÁST DOPADY CESTOVNÍHO RUCHU NA PROSTŘEDÍ Ekonomické vlivy Socio kulturní dopady Environmentální dopady UDRŢITELNÝ CESTOVNÍ RUCH Udrţitelnost, udrţitelný rozvoj Udrţitelný rozvoj a cestovní ruch - historie Definice udrţitelného cestovního ruchu Strategie udrţitelného rozvoje ČR Cíle udrţitelného rozvoje v České republice Principy udrţitelného rozvoje OCHRANA PŘÍRODY V ČESKÉ REPUBLICE OBECNĚ Orgány zajišťující ochranu přírody v ČR Typologie chráněných území a oblastí v České republice Problematika rozvoje CR v chráněných oblastech Moţná opatření Spolupráce a partnerství v cestovním ruchu Práce s veřejností Vhodné formy cestovního ruchu v CHKO ANALYTICKÁ ČÁST KOKOŘÍNSKO Administrativní členění Stručná historie osídlení... 499 1.3 Hospodářství Přírodní předpoklady a ochrana přírody Flora a fauna na Kokořínsku Území se speciální ochranou Další přírodní zajímavosti Kulturně historické předpoklady Kokořínska Nejznámější historické stavby na Kokořínsku Zříceniny Kokořínska Další zajímavá místa Analýza návštěvnosti dvou nejvýznamnějších hradů na Kokořínsku Kulturně společenské předpoklady Materiálně technická základna Ubytovací sluţby Stravovací sluţby Dopravní dostupnost Turistická infrastruktura Turistická informační centra (TIC) Pěší turistika Cykloturistika Ostatní turistická infrastruktura CHRÁNĚNÁ KRAJINNÁ OBLAST KOKOŘÍNSKO Správa CHKO Kokořínsko Zonace chráněné krajinné oblasti Kokořínsko Speciálně chráněná území v rámci CHKO Kokořínsko Dokumenty Sdruţení obcí Kokořínska Projekty Sdruţení obcí Kokořínsko... 7610 2.3 Vzájemná spolupráce SWOT ANALÝZA NÁVRHOVÁ ČÁST ROZVOJ OBLASTI V SOULADU S UDRŢITELNOSTÍ Pěší turistika Cykloturistika Turistická informační centra Spolupráce na Kokořínsku FORMY CESTOVNÍHO RUCHU OPTIMÁLNÍ PRO OBLAST KOKOŘÍNSKA DOPADY CESTOVNÍHO RUCHU NA CHKO KOKOŘÍNSKO ZÁVĚR LITERATURA SEZNAM PŘÍLOH11 SEZNAM ZKRATEK AOPK ATIC ČR CENIA CR ČHMÚ ČIŢP ČR ČSOP ČSÚ EU EVL HDP CHKO JZD KČT MAS MMR MZCHÚ MŢP NP NPP NPR Agentura ochrany přírody a krajiny Asociace turistických informačních center České republiky Česká informační agentura ţivotního prostředí Cestovní ruch Český hydrometeorologický ústav Česká inspekce ţivotního prostředí Česká republika Český svaz ochránců přírody Český statistický úřad Evropská unie Evropsky významná lokalita Hrubý domácí produkt Chráněná krajinná oblast Jednotné zemědělské druţstvo Klub českých turistů Místní akční skupina Ministerstvo pro místní rozvoj Maloplošné zvláště chráněné území Ministerstvo ţivotního prostředí Národní park Národní přírodní památka Národní přírodní rezervace12 OECD O.P.S. OSN PP PPP PR ROP SFŢP SOP S.R.O. TIC TSA TUR UNWTO ÚSOP ŢP Organization for Economic Cooperation and Development (Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj Obecně prospěšná společnost Organizace spojených národů Přírodní památka Public Private Partnership (Partnerství veřejného a soukromého sektoru) Přírodní rezervace Regionální operační program Státní fond ţivotního prostředí Správa ochrany přírody Společnost s ručením omezením Turistické informační centrum Tourism Satelite Account (Satelitní účet cestovního ruchu) Trvale udrţitelný rozvoj United Nation World Tourism Organization (Světová organizace cestovního ruchu) Ústřední seznam ochrany přírody Ţivotní prostředí13 SEZNAM TABULEK Tabulka 1 Tabulka 2 Tabulka 3 Typy chráněných území v ČR Vývoj počtu obyvatel ve vybraných obcích Rozdělení CHKO Kokořínsko Tabulka 4 Porovnání návštěvnosti hradů Kokořín a Houska s vybranými významnými hrady v ČR v letech Tabulka 5 Tabulka 6 Porovnání návštěvní doby a výše vstupného vybraných památek Návštěvnost a provozní doba nejvýznamnějších informačních center na Kokořínsku14 ÚVOD Cestovní ruch se od druhé poloviny 20. století stal poměrně významným odvětvím a nedílnou součástí mnoha světových ekonomik. Tento nárůst popularity cestování byl zapříčiněn především dvěma nejvýznamnějšími faktory. Za prvé je to nárůst fondu volného času, podle nejnovějších výzkumů tento fond neustále narůstá, především tedy ve vyspělých zpravidla západních zemích. Druhým důvodem je masivní rozvoj dopravy. S tímto rozvojem technologií ovšem dochází ke značné devastaci ţivotního prostředí a to nejen z hlediska samostatných destinací, ale v takřka celosvětovém globálním měřítku. Od 80. let minulého století se tímto problémem postupně svět začal zabývat. V dokumentech a strategiích řídících a rozvíjejících cestovní ruch začal pomalu vznikat dosud zcela nový koncept fungování a řízení cestovního ruchu a to koncept tzv. udrţitelného rozvoje. Udrţitelný rozvoj, jak by se leckdo mohl mylně domnívat, neznamená pouze koncepci ochrany přírody a ţivotního prostředí obecně, ale jeho záběr je mnohem širší. Dbá také o ochranu kulturních a dalších antropogenních hodnot a neopomíjí ani ekonomické výhody a uţitky, které mohou být současně plně uspokojovány, aniţ by došlo k degradaci jakékoliv části prostředí. Tato práce je zaměřena na obzvláště citlivou část ţivotního prostředí věnuje se moţnostem rozvoje cestovního ruchu v chráněné krajinné oblasti. Tento rozvoj musí probíhat v souladu s principy udrţitelného rozvoje. Cílem této diplomové práce je především zanalyzovat a zhodnotit potenciál CHKO z hlediska udrţitelného cestovního ruchu a na základě této analýzy se pokusit navrhnout vhodné formy cestovního ruchu v této oblasti. Dílčím cílem této práce je zjistit úroveň spolupráce mezi jednotlivými subjekty, které v chráněné krajinné oblasti Kokořínsko působí. Pro mou diplomovou práci jsem také zvolila dvě hypotézy. První stanovenou hypotézou je, ţe úroveň partnerství a spolupráce v oblasti CHKO Kokořínsko není na vyhovující úrovni. Druhá hypotéza vyplývá z myšlenky, ţe hlavním problémem cestovního ruchu na Kokořínsku je soustředění veškerého cestovního ruchu do letního období. Chráněnou krajinnou oblast Kokořínsko jsem si zvolila, protoţe jsem toto území několikrát navštívila a zajímala mě intenzita vyuţívání cestovním ruchem. Díky 2115 zpracování této práce jsem dostala moţnost Kokořínsko poznat a dozvědět se o něm mnoho nových informací a faktů. Úvodní část práce teoretická část, vychází především z odborné literatury a uvádí čtenáře do problematiky cestovního ruchu a především koncepce udrţitelného rozvoje. Jsou zde popsány nejdůleţitější dopady cestovního ruchu na prostředí, jak negativní, tak pozitivní. Poté následuje kapitola, která se jiţ podrobně věnuje problematice udrţitelného rozvoje. Popisuje o co se vlastně jedná, definice uvedené v literatuře, jeho základní pilíře, principy a vysvětluje pojmy podobné. Závěrečná kapitola této úvodní části potom popisuje systém ochrany přírody v České republice. Analytická část práce se primárně zabývá podrobnou deskripcí chráněné krajinné oblasti Kokořínsko a blízkým okolím této oblasti, kterou je především lokalita tzv. Máchova kraje. Tato oblast prozatím není součástí CHKO Kokořínsko, ale bezprostředně na chráněnou krajinnou oblast navazuje a je její nedílnou součástí. V současné době navíc probíhají jednání o rozšíření stávající CHKO o tuto oblast. Z tohoto důvodu jsem Máchův kraj do mé práce zahrnula. Dále je v této části práce vymezena primární a sekundární nabídka destinace. Do primární nabídky patří vymezení přírodních, historických a kulturně společenských atraktivit. Sekundární nabídku pak tvoří především určité zázemí pro turisty a návštěvníky jako je moţnost a nabídka ubytování, stravování, získání a dostupnost informací a další doplňková infrastruktura v podobě cyklostezek nebo stezek pro pěší turistiku. Dále je v této části provedena komparativní analýza návštěvnosti, ze které vyplývá význam dvou nejznámějších dominant oblasti hrad Kokořín a hrad Houska. Je zde srovnána roční návštěvnost těchto dvou hradů s vybranými turisticky atraktivními historickými památkami v České republice. Je zde také uvedena návštěvnost dvou nejdůleţitějších informačních center v oblasti. Z této návštěvnosti lze odvodit průměrnou celkovou návštěvnost CHKO Kokořínsko. Následující kapitola podrobně popisuje přesně vymezenou oblast CHKO a to především z hlediska jejího řízení a organizace. Je zde vymezena úloha Správy CHKO Kokořínsko, zákonná zonace chráněného území a poté také jednotlivé přírodní poklady, kvůli kterým je CHKO vyhlášena. Kaţdá kapitola v analytické části je zakončena komentářem vztahujícím se k udrţitelnosti. Analytická část práce je završena SWOT analýzou, která shrnuje získané informace a poznatky z celé práce. 2216 Návrhová část této diplomové práce vychází z části teoretické a analytické, opět sumarizuje dosaţené poznání a vyvozuje moţnosti rozvoje této oblasti. Jedná se především o moţnosti rozvoje pěší turistiky, cykloturistiky, navrhuje nové moţnosti fungování turistických informačních center, zlepšení spolupráce jednotlivých subjektů v oblasti. Předposlední kapitola navrhuje moţné formy cestovního ruchu, pro které je tato oblast vhodná a nakonec jsou zde shrnuty dopady cestovního ruchu na tuto nádhernou oblast. Celá diplomová práce je zakončena seznamem pouţité literatury a zdrojů a několika přílohami, které práci doplňují. V práci byla pouţita metoda analýzy sekundárních dat, jejich komparace a SWOT analýza. 2317 TEORETICKÁ ČÁST 1 DOPADY CESTOVNÍHO RUCHU NA PROSTŘEDÍ Kvůli rostoucímu významu cestovního ruchu a jeho neustálému rozvoji je nutné podrobně a důkladně zkoumat jeho vliv a působení na jednotlivé oblasti, kterých se dotýká. Při fungování cestovního ruchu v destinaci můţe dojít k tzv. efektu turistické pasti. Jde o to, ţe cestovní ruch má schopnost znehodnotit svůj vlastní kapitál vlastními podnikatelskými aktivitami. K tomuto negativnímu efektu dochází v souvislosti s absencí regulace rozvoje cestovního ruchu (nahodilý vývoj, nekontrolovaný rozvoj). Intenzita negativního dopadu takového rozvoje je dána těmito indikátory relativním počtem návštěvníků ve vztahu k počtu obyvatel, sezónností, zranitelností ekosystému, mírou ekonomické závislosti místních obyvatel na cestovním ruchu a mírou regulace cestovního ruchu v destinaci. Dopady cestovního ruchu se klasifikují z hlediska jejich působení na geografické prostředí. Toto prostředí má tři základní oblasti. Tyto oblasti jsou ekonomická oblast, socio kulturní a environmentální (přírodní prostředí, ekologie). Dopady cestovního ruchu pak mohou být pozitivní nebo negativní. Vlivy na geografické prostředí lze zkoumat ve čtyřech teritoriálních úrovních globální (z hlediska kontinentu, případně celého světa), národní (na úrovni jednoho státu), regionální a lokální (místní úroveň, nejmenší oblast). Dále se zkoumá z hlediska časového krátkodobé, dlouhodobé a konečně dle charakteru změny vratné (dočasné) změny a nevratné (trvalé) změny Ekonomické vlivy Sektor cestovního ruchu obsahuje široké spektrum rozličných ekonomických aktivit, a jak jiţ bylo zmíněno v úvodu této diplomové práci, jejich význam a rozsah se neustále zvyšuje. Tato součást národních hospodářství je také jedním z nejrychleji rostoucích odvětví. Zároveň ho tvoří velké mnoţství různých podnikatelských subjektů (především malé a střední podnikání typická velikost podniků v odvětví cestovního ruchu), pododvětví, oborů s tímto přímo souvisejících a propojených a dalších účastníků. 1 Vlivy cestovního ruchu. In: [online] [cit ]. Dostupné z: 2418 Celkový přehled o vlivech cestovního ruchu na ekonomiku státu je obsaţen v tzv. Tourism Satelite Account (TSA), neboli turistickém satelitním účtu, který je veden Českým statistickým úřadem. Tento účet poskytuje údaje o cestovním ruchu podle systému satelitního účetnictví. Umoţňuje analyzovat cestovní ruch z ekonomického a sociálně ekonomického aspektu a dále poskytuje soustavu porovnatelných mezinárodních účtů. 2 Mezi pozitivní ekonomické dopady patří: Příliv investic do infrastruktury (výstavba silnic, letišť, vodovodů apod.) pro rozvoj cestovního ruchu je dobře rozvinutá infrastruktura základním kamenem. Tato ale neslouţí pouze pro potřeby cestovního ruchu, ale pomáhá také zlepšit ţivotní úroveň místních obyvatel a můţe zapříčinit příchod nových průmyslových odvětví do regionu a tím přispět k celkovému ekonomickému rozvoje oblasti. Tvorba pracovních příleţitostí podnikatelské příleţitosti pro místní obyvatele (pohostinství, ubytovací sluţby, informační centra, průvodci, sluţby cestovních kanceláří), synergický efekt poptávka po práci v souvisejících odvětvích (stavebnictví, potravinářství, zemědělství, telekomunikace) Dopady na hrubý domácí produkt - podíl cestovního ruchu na HDP České republiky byl za rok ,8%, tendence je v podstatě klesající, jak vyplývá z údajů Českého statistického úřadu (ČSÚ). Obchodní bilanci (jedná se o peněţní hodnotu všech ekonomických transakcí mezi Českou republikou a ostatními zeměmi v průběhu daného období mimo cestovní ruch sem spadá také vývoz a dovoz statků a sluţeb, pohyb investičních zdrojů, dary, půjčky). Od roku 2003 stouply devizové příjmy v roce 2009 na ,9 mil. Kč. Diverzifikace ekonomických rizik 3 2 BERÁNEK, J.: Satelitní účet cestovního ruchu. Satelitní účet cestovního ruchu [online] [cit ]. Dostupné z: 3 Hodnocení národního hospodářství. [online] [cit ]. Dostupné z: 2519 Negativní ekonomické vlivy: Ekonomická závislost destinace na cestovním ruchu mnoho států, jedná se především o ty méně vyspělé a rozvojové, má svou ekonomiku vystavenou na cestovním ruchu. Tato vysoká míra závislosti zvyšuje jejich citlivost na přírodní katastrofy, politickou situaci (př. Egypt po tzv. Arabském jaru v roce 2010) nebo další mimořádné události. Sezonní charakter zaměstnanosti po skončení hlavní turistické sezony enormně narůstá počet nezaměstnaných. Většina subjektů pracujících v cestovním ruchu si na zbytek roku musí vydělat v průběhu sezony a po zbytek roku ţít z úspor, popřípadě se pokusit nalézt jiné alternativní zaměstnání. Toto vede také k sezonní a jádrové inflaci. Růst cen ve známých turistických destinacích dochází kvůli vysoké poptávce turistů k strmému nárůstu cen základního zboţí denní potřeby i sluţeb. Z toho vyplývají rostoucí ţivotní náklady residentů, jejichţ příjem ovšem neroste (mimo podnikatelů pracujících přímo v cestovním ruchu). Nerovnoměrné rozdělení příjmů do oblasti turisté a návštěvníci většinou tráví svou dovolenou v jednom středisku a veškeré své výdaje uskutečňují na jednom místě nedají moţnost výdělku podnikatelům v jiné části destinace. Jako příklad lze uvést hotelové komplexy, výletní lodě, zábavní střediska a parky. 4 Stínová ekonomika plyne především z nelegálního zaměstnávání v cestovním ruchu. 1.2 Socio kulturní dopady Dopady cestovního ruchu na socio kulturní prostředí vyplývají ze základního vztahu v cestovním ruchu a to je vztah resident neboli stálý obyvatel a účastník cestovního ruchu (turista, návštěvník). Tento vztah je nejčastěji vyjadřován Defertovou funkcí, která porovnává počet stálých lůţek v destinaci s počtem místního obyvatelstva, přičemţ se zvyšujícím se počtem lůţek roste nevraţivost místních obyvatel vůči 4 Základní data a fakta o cestovním ruchu. In: Czechtourism.cz [online]. 20 [cit ]. Dostupné z: 2620 návštěvníkům destinace. Výsledkem této funkce je tzv. index nevraţivosti neboli iritační index. 5 Socio kulturní dopady na prostředí se neprojevují tak zřetelně a bezprostředně jako dopady ekonomické a jsou také hůře identifikovatelné, neboť se dají jen obtíţně změřit. Většinou závisí na hodnotách odhadů a subjektivních pocitech residentů. Jedním z nástrojů jejich měření můţe být například výše zmíněná Defertova funkce. Mezi hlavní pozitivní dopady cestovního ruchu na socio kulturní neboli antropogenní prostředí patří kulturní výměna mezi hostiteli návštěvníky, jedná se o pochopení a poznání cizí kultury, získání přehledu a nadhledu, zmenšení předsudků a v širším pohledu můţe cestovní ruch také vytvářet jistou mírotvornou sílu. Dalšími pozitivními faktory je posílení pospolitosti místního společenství, hrdosti místních obyvatel na jejich destinaci, oţivování místních tradic a zvyklostí, podnikatelská a občanská angaţovanost místních, moţnost jejich rozvoje ve formě vzdělávání. Negativní dopady na socio kulturní prostředí lze přehledně vyjádřit pomocí několika následujících efektů: Demonstrační efekt místní obyvatelé napodobují vzorce chování návštěvníků Efekt módnosti pomíjivý zájem o destinaci v poměrně krátkém období dojde k dramatickému zvýšení zájmu o destinaci ze strany návštěvníků a investorů, můţe rychle dojít k jejímu vyčerpání Vznik duální společnosti místní obyvatelé, kteří se chopili příleţitosti podnikání v cestovním ruchu, výrazně bohatnou, profitují z cestovního ruchu, zatímco ti ostatní chudnou. Tento stav můţe vést k výskytu patologických jevů jako je například zvýšená míra kriminality (prostituce, toxikomanie, gamblerství). Etnické efekty můţe dojít k tzv. etnocidě, kdy dochází k vyhlazování prvků typických pro místní etnikum, jedná se o přímý důsledek globalizace. Dále sem patří xenofobie strach a obavy z cizinců, jiných ras a kultur). Můţe docházet ke kulturním střetům kvůli rozdílnosti jazyka, zvyků, ţivotního stylu, ekonomické úrovni. 5 ATTL, P., NEJDL, K.: Základy turismu I. Praha: Vysoká škola hotelová v Praze 8, ISBN21 Urbanistické efekty vznik turistických ghett potlačování běţných funkcí sídla (dochází k derezidencializaci, turistifikaci), destinace se urbanisticky mění přímým vlivem cestovního ruchu. Kulturní efekty dochází k akulturaci (proces změny kultury a společnosti, inscenizaci komerční předvádění tradic a zvyků, náboţenských slavností, obřadů a slavností čistě pro turisty s cílem výdělku, Mcdonaldizace, disneylandizace, hiltonizace, turistický vandalismus, ztráta autenticity území (přizpůsobování se turistické poptávce úprava tradičních výrobků, pokrmů), turistický vandalismus. 6,7 1.3 Environmentální dopady Cestovní ruch je s přírodním prostředím úzce spjat, neboť bývá nejvíce rozšířen především v oblastech s jedinečnou přírodou, čistém nepoškozeném prostředí, v místech s atraktivní a unikátní přírodní nabídkou. Můţe jít o geomorfologii, flóru, faunu, vodstvo nebo horstvo. Jeho vztah s environmentálním prostředím je ovšem poměrně rozporuplný. Svou nadměrnou aktivitou má na prostředí negativní vliv, jak je vidět níţe. Dochází k turistickému znečištění destinace. Zvýšený tlak na zdroje nadměrná spotřeba vody v turistických destinacích (zavlaţování zelených ploch, golfová hřiště, spotřeba vody turisty, vyuţívání vodních zdrojů velkými hotelovými komplexy). Tento trend se nejvíce projevuje v zemích s tropickým a subtropickým podnebím. Znečišťování ovzduší čilá letecká a automobilová doprava, vysoká spotřeba místních zdrojů elektrická energie, potraviny. Zátěţ pro přírodní zdroje (fosilní paliva, lesy, moře, korálové útesy, stavební materiály těţba dřeva, hornin), hluk, vibrace a emise plynoucí z dopravy. Zvýšená tvorba odpadů a znečištění problém nakládání s velkým mnoţstvím odpadu (produkce pevných, kapalných odpadů, chemické a fyzikální znečištění, emise elektráren, pouţité obaly, čisticí prostředky), odpadní vody, provoz motorových člunů, vodních atrakcí, čtyřkolky a terénní motorky, nadměrné potápění u korálových útesů. 6 STUDNIČKA, P. Základy cestovního ruchu: Studijní opora pro kombinovanou formu studia. 2. přepracované vydání. Praha: Vysoká škola hotelová v Praze 8, spol. s r. o., s. ISBN Vlivy cestovního ruchu. In: [online] [cit ]. Dostupné z: 2822 Negativní vliv na biodiverzitu (ekosystémů i druhů) ničení ekosystémů výstavbou infrastruktury cestovního ruchu, zavlečení nepůvodních (alochtonních druhů), které mají následně aţ destruktivní vliv na původní druhy). Toto zavlečení můţe být vědomé (uţitková zvířata, tvorba rybníků, parků, botanické a zoologické zahrady) nebo nevědomé (př. zanesená semena rostlin). Fyzické poškození krajiny především eroze dochází k narušování povrchu přírodnin, odstraňování vrchní vrstvy půdy, ničení vegetačního krytu, odlesňování, změna a regulace vodních toků, významné urbanistické změny a činnost developerů záběr volného prostoru, necitlivost nových staveb k přírodnímu reliéfu, necitlivost k tradiční místní architektuře. Dochází k znatelné změně krajinného rázu. Rozšiřování a prohlubování cest (turistické stezky, cykloturistika, hipoturistika). Záměrné poškozování přírodních hodnot návštěvníky vandalismus, sběr vzácných rostlin a ţivočichů, nerostů, hornin, korálů, poškozování skalních a jiných přírodních útvarů vrypy a graffiti, nelegální ale i legální lov divoké zvěře. 8 Nejpozitivnějším dopadem cestovního ruchu na přírodní prostředí je jeho schopnost vytvářet rozlehlé oblasti se zvýšenou ochranou, které ovšem paradoxně míru cestovního ruchu jistým způsobem omezují a regulují. Dále přináší povědomí o ţivotním prostředí, organizace cestovního ruchu, především hotely mohou své hosty ekologicky vychovávat a učit je principům ekologického chování a udrţitelného rozvoje. Pro co největší minimalizaci negativních vlivů na přírodní prostředí a současně maximalizaci vlivů pozitivních je zavádění systémů environmentálního managementu (EMS). Jedná se o systematický přístup k ochraně ţivotního prostředí ve všech aspektech podnikání, jehoţ prostřednictvím podniky začleňují péči o ţivotní prostředí do své podnikatelské strategie i běţného provozu. 9 Pozitivní dopady lze tedy shrnout do několika následujících bodů: 8 Environmental Impacts. United Nations Environment Programme [online] [cit ]. Dostupné z:http://www.unep.org/resourceefficiency/home/business/sectoralactivities/tourism/whytourism/impa ctsoftourism/environmentalimpacts/tabid5/default.aspx 9 Informace o systémech environmentálního managementu. Firemní servis.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 2923 Koncepční a finanční podpora pro ochranu přírody v dlouhodobém výhledu (biodiverzita, přírodní památky, revitalizace přírody a krajiny) Výchova turistů a residentů k ekologickému chování a myšlení Zavádění mezinárodních norem, legislativy, kodexů chování týkajících se ochrany přírody Vývoj nových technologií s cílem sniţování spotřeby zdrojů a menšího znečišťování prostředí UDRŽITELNÝ CESTOVNÍ RUCH Tato kapitola věnující se udrţitelnému cestovnímu ruchu vychází z kapitoly předchozí, neboť ta pojednávala o veškerých vlivech, jaké má cestovní ruch na prostředí. Nejen přírodní, ale také socio kulturní a ekonomické. Tato tři, v mnoha směrech provázaná, prostředí společně tvoří základní pilíře udrţitelného cestovního ruchu, kterým se tato práce zabývá. Tyto tři pilíře udrţitelného rozvoje mohou být také uváděny pod anglickými slovy PEOPLE, PLANET, PROFIT, jeţ se souhrnně označují jako schéma 3 P. Výraz people vyjadřuje pilíř socio kulturní nebo sociální a obsahuje rozvoj společnosti a socio kulturní udrţitelnost, planet označuje přírodní prostředí zahrnující ochranu ţivotního prostředí a environmentální udrţitelnost a konečně profit je v problematice udrţitelného rozvoje pilíř ekonomický obsahující ekonomický růst a ekonomickou udrţitelnost. Zároveň toho schéma obsahuje tři sektory, jejichţ spolupráce je pro fungování principů udrţitelnosti stěţejní, jedná se o nevládní (různá sdruţení, spolky, asociace), veřejný (státní správa, samospráva, instituce) a podnikatelský sektor (podniky, firmy). O udrţitelném cestovním ruchu lze mluvit pouze tehdy, kdyţ jsou zachovávány všechny tři základní principy a postoje k nim. Udrţitelný cestovní ruch je třeba chápat jako mentální kategorii, jedná se především o způsob uvaţování a chování uvědomělých 10 PÁSKOVÁ, Martina a Josef ZELENKA. Vlivy cestovního ruchu na p ř írodní a socio-kulturní prost ř edí. SWOT analýza. Masový a individuální cestovní ruch. In: [online] [cit ]. Dostupné z: 3024 účastníků cestovního ruchu a dalších součástí poptávky, prvků nabídky, řídících struktur a dalších subjektů zainteresovaných v cestovním ruchu Udrţitelnost, udrţitelný rozvoj S udrţitelným cestovním ruchem úzce souvisí několik pojmů, které je třeba také vysvětlit. Jedná se o pojmy udrţitelnost, udrţitelný rozvoj a udrţitelný rozvoj regionu. Přestoţe se jedná o velice podobné, aţ takřka synonymní výrazy, je důleţité tyto jednotlivé pojmy důkladně charakterizovat. Udrţitelnost vyjadřuje vztah člověka s jeho prostředím (ţivotním, ekonomickým a sociálním) a jejich vzájemné prolínání. Udrţitelnost je zaloţena na tvrzeních, ţe všichni účastníci cestovního ruchu a to bez výjimky by měli chránit ţivotní prostředí. Orgány veřejné správy na všech úrovních (národní, regionální a místní) by měly upřednostňovat a podporovat všechny formy rozvoje cestovního ruchu, které vedou k zachování drahých a vzácných zdrojů, především vody a energie, a pokusit se co nejvíce omezit vytváření odpadů. Infrastruktura a aktivity cestovního ruchu by měly být plánovány tak, aby prostředí, ve kterém se odehrávají, co nejvíce chránily. Ve vztahu udrţitelnosti a cestovního ruchu se hovoří o tzv. slabé a silné udrţitelnosti. Slabá udrţitelnost je nepřetrţitý ekonomický rozvoj v cestovním ruchu a udrţení dostatečné kvality, je zaměřen na produkt. Silná udrţitelnost v cestovním ruchu klade hlavní důraz na ochranu přírodních zdrojů oproti jejich intenzivnímu marketingovému působení, principy předběţné opatrnosti. Výkladový slovník cestovního ruchu vysvětluje udrţitelný rozvoj jako: Takový rozvoj, který současným i budoucím generacím zachovává moţnost uspokojovat jejich základní ţivotní potřeby a současně nesniţuje rozmanitost přírody a zachovává přirozené funkce ekosystémů. Dále definuje udrţitelný rozvoj z hlediska procesního, systémového, manaţerského a humanistického. Z procesního hlediska je udrţitelným rozvojem myšlena symbióza lidské společnosti s ţivotním prostředím, která neustále hledá a nalézá rovnováhu rozvoje lidské společnosti, umělých a přírodních ekosystémů. 11 Udržitelný rozvoj cestovního ruchu ve vztahu k řešení regionálních disparit. Brno: Vysoká škola hotelová v Praze 8, spol. s r. o.,25 Systémová definice udrţitelného rozvoje říká, ţe: Udrţitelný rozvoj je podmíněn takovou změnou materiálových a energetických toků mezi lidskou společností, umělými a přirozenými ekosystémy, která povede k dynamické rovnováze bez katastrofických výkyvů a nevratných negativních změn v celém systému biosféry. Manažerský pohled pohlíţí na udrţitelný rozvoj jako na řízení přírodních i společenských, obnovitelných i neobnovitelných zdrojů, jehoţ výsledkem je dostatek zdrojů pro rozvoj a koexistenci lidské společnosti a biosféry. Humanistické vidění udrţitelného rozvoje spočívá v tom, ţe rozvoj lidské společnosti se stane udrţitelným tehdy, kdyţ vnitřní zpětné vazby v přirozených ekosystémech budou v lidské společnosti nahrazeny etikou, morálkou, legislativou, obecně celkovou změnou myšlení a chování, která bude regulovat současný extenzívní exploatační rozvoj lidské společnosti. 12 Udrţitelný rozvoj regionu nebo také regionu cestovního ruchu je v této publikaci uveden jako: Takový rozvoj regionu, který vzniká synergickým působením externích fyzikálních a chemických toků, vlivem způsobu společenského vývoje, vlivem návštěvníků, regionu a harmonickým rozvojem místní komunity s minimalizací všech neţádoucích vlivů na biosféru včetně sníţení spotřeby neobnovitelných zdrojů, vytváření vnějších regionálních, národních a mezinárodních podmínek a podpory regulačních a samo - čistících vlastností ekosystémů. Pokud se hovoří konkrétně o udrţitelném rozvoji turistického regionu, znamená to, ţe rozvoj je zaloţen na takovém řízení zdrojů a aktivit cestovního ruchu, které vede k uspokojení současných i budoucích ekonomických, sociálních a záţitkových potřeb návštěvníků a rezidentů se zachováním biodiverzity, kulturní integrity regionu, procesů a vazeb v ekosystémech a rozvíjení systému ţivotních hodnot návštěvníků i obyvatel regionu. (Pásková, Zelenka, str. 302) Podle legislativy České republiky je udrţitelný rozvoj přímo definován v 6 zákona č. 17/1992 Sb., o ţivotním prostředí, kde je charakterizován následovně: Trvale udrţitelný rozvoj společnosti je takový rozvoj, který současným i budoucím generacím 12 PÁSKOVÁ, M., ZELENKA, J.: Cestovní ruch výkladový slovník. Praha: Ministerstvo pro místní rozvoj,26 zachovává moţnost uspokojovat jejich základní ţivotní potřeby a přitom nesniţuje rozmanitost přírody a zachovává přirozené funkce ekosystémů. 13 Drobný rozdíl mezi udrţitelným rozvojem a udrţitelností je ten, ţe udrţitelný rozvoj se týká globálních záleţitostí, kdeţto udrţitelnost vyjadřuje především vztah člověka a jeho prostředí. Udrţitelnost je také komplexnější pojem řeší mimo jiné koncepční vyuţití krajiny, optimální vztah mezi produktivitou a únosnou kapacitou mezi ochranou a rozvojem ekosystémů. Udrţitelný rozvoj je také jakousi politickou koncepcí, určující stejnoměrný a vyváţený rozvoj společnosti. Tato koncepce je zaloţená na dostupnosti přírodních a lidských zdrojů. Zavádění principů udrţitelného rozvoje vyţaduje jednotné a jasně vymezené strategie, které obsahují jasné instrukce, jak redukovat naduţívání přírodních zdrojů, pravidla ochrany ţivotního prostředí a principy spravedlnosti mezi lidmi. 2.2 Udrţitelný rozvoj a cestovní ruch - historie V úvodu kapitoly 2 bylo vysvětleno, ţe udrţitelný cestovní ruch stojí na třech základních pilířích a to pilíři ekonomickém, sociálním a environmentálním. O počátcích udrţitelného cestovního ruchu lze hovořit od 70. let 20. století, kdy konkrétně v roce 1972 vydal Římský klub 14 zprávu Limity růstu (v originále Limit Of Growth), která oznamuje, ţe základní přírodní zdroje, na kterých přímo závisí většina světových ekonomik, mohou být vyčerpány na začátku 21. století. Konkrétní vize například předpovídaly absolutní vyčerpání ropy do roku Termín udrţitelný rozvoj se poprvé objevil v roce 1987 na Světové komisi pro ţivotní prostředí a rozvoj při OSN ve zprávě norské fyzičky a političky Gro Harlem Brundtlandové. Ve zprávě s názvem Naše společná budoucnost navrhuje, aby problematika ekologického chování a postojů k ţivotnímu prostředí byla řešena jako součást národních hospodářství a to tzv. udrţitelným rozvojem. Jako základní podstatu tohoto nového trendu uvádí, ţe se jedná o takový rozvoj, který zachová fungování přírody a nezmenší biodiverzitu, neohrozí zájmy jiného národa ani příštích generací. 13 Zákon o ţivotním prostředí. In: č.17/1992 Sb Římský klub byl zaloţen roku 1968 významnými světovými finančníky v čele s Italem Aureliem Decceim. Důvodem zaloţení byla ekonomická krize v roce Publikace Limity růstu (nebo také Meze růstu) byla charakteristická velice katastrofickými scénáři týkajících se populace, zemědělství, přírodních zdrojů, průmyslové produkce a znečištění ţivotního prostředí. 15 Globalizace a římský klub. Nar.myslenka.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 3327 Jiná formulace říká, ţe se jedná o takový rozvoj, který zajistí potřeby současných generací, aniţ bude ohroţeno splnění potřeb generací příštích a aniţ se tak bude dít na úkor jiných národů. 16 Do širšího povědomí společnosti se udrţitelný rozvoj dostává v 1992 po Summitu Země ve městě Rio de Janeiro. Trvale udrţitelný rozvoj je i jedním ze stěţejních témat Evropské unie. Na Lisabonském summitu (březen 2000) byly projednávány a formovány především sociální a ekonomické priority Evropské unie, jeţ vycházející z principů trvale udrţitelného rozvoje. Dalšími významnými akcemi s globálním dopadem byly summity v Göteborgu (červen 2001), kde byla přijata Strategie udrţitelného rozvoje orientovaná převáţně na environmentální pilíř a v Barceloně (březen 2002). 2.3 Definice udrţitelného cestovního ruchu Udrţitelný rozvoj cestovního ruchu vyplývá z celkové koncepce a chápání udrţitelného rozvoje. Jedná se v podstatě o aplikaci principů udrţitelného rozvoje na odvětví cestovního ruchu. Výkladový slovník cestovního ruchu pohlíţí na definování udrţitelného cestovního ze tří hledisek, které vytvořily různé organizace angaţující se v odvětví cestovního ruchu hledisko environmentální, holistická definice a ekonomicko environmentální vymezení. Z hlediska environmentálního, kterým se zabývala EU, se jedná o koncepci rozvoje a plánování cestovního ruchu, jehoţ cílem je ochrana a zachování ţivotního prostředí ve všech jeho aspektech a respektování ţivotního stylu místních obyvatel. Podle holistické definice jde o cestovní ruch, kdy aktivity a sluţby poskytované návštěvníkům a vlastní aktivity návštěvníků ovlivňují přírodní a antropogenní prostředí, místní komunitu a biosféru jako celek pouze v takové míře a kvalitě, která nijak nemění globální ani lokální ţivotní prostředí, místní komunitu a biosféru. Neomezuje tak moţnost vyuţití cestovním ruchem a další antropogenní vyuţití destinace v budoucnosti. 16 Destinační management a vytváření produktů v cestovním ruchu. Mmr.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 3428 Třetí ekonomicko environmentální pohled dle UNWTO (Světová organizace cestovního ruchu) uvádí udrţitelný cestovní ruch jako schopnost destinace udrţet si potenciál konkurence v soutěţi s novými, historicky méně vyuţívanými destinacemi, přitáhnout první i opakované návštěvy, podrţet si kulturní jedinečnost a být v rovnováze s ţivotním prostředím. (Cestovní ruch výkladový slovník, str. 302) Světová organizace cestovního ruchu (UNWTO) vytvořila definici v roce 2004 a zní následovně: Pravidla pro udrţitelný cestovní ruch a jeho řídící praktiky lze aplikovat na všechny formy cestovního ruchu ve všech typech destinací (turistických cílů), a to včetně masového cestovního ruchu a různých specifických segmentů. Principy udrţitelnosti se vztahují k environmentálním, ekonomickým a sociálním aspektům rozvoje cestovního ruchu a nezbytností je docílit vyváţeného poměru všech těchto tří dimenzí tak, aby bylo dosaţeno dlouhodobého účinku. 17 Tato definice dále předpokládá, ţe cestovní ruch bude rozumně vyuţívat přírodní zdroje a zároveň bude napomáhat k ochraně přírody a biodiverzity. Dále kalkuluje s tím, ţe bude respektovat socio kulturní autenticitu komunit v cílových destinacích, chránit a respektovat kulturní dědictví, tradiční hodnoty a pokusí se přispět k mezikulturnímu porozumění a vzájemné toleranci. V ekonomické rovině se bude snaţit zajistit co největší socio ekonomické přínosy a jejich spravedlivé rozdělení mezi všechny zúčastněné a bude přispívat k postupnému odstraňování chudoby (princip fair trade). 18 Česká národní organizace cestovního ruchu CzechTourism definuje udrţitelný cestovní ruch jako takový, který zabezpečuje zajištění současných potřeb účastníků cestovního ruchu a přitom pomáhá k rozvoji území. S přihlédnutím k šetrnému vyuţívání přírodních a kulturních hodnot vede k dlouhodobé prosperitě dané oblasti. 19 Z výše uvedených definicí lze podstatu koncepce udrţitelného cestovního ruchu shrnout do snahy o zvládnutí tří základních problémů a to: Zabývat se reálnou hrozbou vyčerpání neobnovitelných zdrojů Aktivně řešit problematiku naduţívání obnovitelných zdrojů přírody 17 MUSIL, M.: Udržitelný rozvoj v cestovním ruchu (metody, postupy, přístupy, teoretické aspekty). Jindřichův Hradec: Oeconomica, ISBN RYGLOVÁ, K. a kol. Cestovní ruch - podnikatelské principy a příležitosti v praxi. Praha: Grada Publishing, a.s., ISBN Kolektiv Konsorcia SPROR Plus. Cestovní ruch a udržitelný rozvoj. Praha: Ministerstvo pro místní rozvoj,29 Zabývat se problémem spravedlnosti mezi lidmi a národy Způsobů, jak řešit tyto problémy, je několik, lze uvést například odmítání korupce, transparentnost, dobré vztahy subjektů z jednotlivých sektorů, ochrana duševního vlastnictví, striktní dodrţování lidských práv, filantropie (dobročinnost), dodrţování platebních standardů, environmentálně šetrná politika na všech úrovních, certifikace apod. (Ryglová, str. 145) 2.4 Strategie udrţitelného rozvoje ČR Základním dokument, který se důkladně zabývá problematikou udrţitelného rozvoje v České republice, je Strategie udrţitelného rozvoje České republiky. Tento dokument byl vytvořen v roce 2004 s prozatímní platností do roku 2014, s tím, ţe její některé cíle a úvahy míří aţ do roku Přičemţ se počítá s postupným upravováním a doplňováním této stávající strategie. Tato strategie je vytvořena jako dlouhodobý koncepční dokument zabývající se udrţitelným rozvojem. Bere v potaz také mezinárodní závazky České republiky, které plynou z jejího členství v OSN (Organizaci spojených národů), Evropské unii a OECD (Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj) Cíle udrţitelného rozvoje v České republice Tato strategie obsahuje cíle, které si dává za úkol dodrţovat v rámci udrţitelného rozvoje, nejdůleţitější cíle jsou popsány níţe v práci. Dále je v ní podrobně analyzován stav České republiky z hlediska ekonomického (zabývá se silnými, slabými stránkami, trendy ve vývoji ekonomiky České republiky a také mezinárodním srovnáním). Z hlediska environmentálního a sociálního opět popisuje silné, slabé stránky, příleţitosti, trendy a mezinárodní srovnání s členskými zeměmi Evropské unie. Základní cíle udrţitelného rozvoje uvedené ve Strategii platné pro Českou republiku jsou následující: Ekonomický pilíř Zajistit stabilní ekonomiku, zajistit ekonomický rozvoj respektující kapacitu únosnosti ţivotního prostředí, rozvíjet a podporovat ekonomiku zaloţenou na znalostech, dovednostech, konkurenceschopnost v průmyslu, zemědělství 3630 Trvale sniţovat nezaměstnanost, udrţet stabilní stav počtu obyvatel ČR a postupně zlepšovat jeho věkovou strukturu Environmentální pilíř Systematicky řídit a podporovat recyklaci, uchovávat přírodní bohatství, nesniţovat biologickou rozmanitost, minimalizovat střety zájmů mezi hospodářskými aktivitami a ochranou ţivotního prostředí, zajistit ochranu neobnovitelných přírodních zdrojů Přispívat k řešení globálních problémů udrţitelného rozvoje, zachovat potravinovou soběstačnost ČR Sociální pilíř Rozvíjet etické hodnoty v souladu s evropskými kulturními tradicemi, podporovat rozvoj lidských zdrojů a dosáhnout maximální sociální soudrţnosti, zajistit stálý růst úrovně vzdělanosti ve společnosti, v kultuře a tím zajišťovat konkurenceschopnost české společnosti Zpřístupňovat kulturu všem lidem, umoţňovat veřejnosti účast na rozhodování a tvorbě strategií týkajících se udrţitelného rozvoje Principy udrţitelného rozvoje Dále tato strategie obsahuje soubor principů, o které se opírá. Nejvýznamnějším principem je princip úcty k lidskému ţivotu, k přírodě a k civilizačním a kulturním hodnotám. Dále je zde vybráno několik dalších principů, kterých je dohromady 27. V této práci jich je pro demonstraci vybráno jen několik. Například princip generační odpovědnosti, princip sociální solidarity, princip rovných příleţitostí jednotlivců a skupin, princip přiměřenosti nákladů, princip předběţné opatrnosti, princip subsidiarity, princip partnerství, princip otevřenosti a transparence, princip znečišťovatel a spotřebitel platí, princip minimalizace znečištění, princip udrţení ţivota na venkově, princip obnovy a údrţby kulturní krajiny, princip nepřekračování environmentálních limitů ekonomického rozvoje a oddělení ekonomického růstu od negativních dopadů na ţivotní prostředí a mnohé další Strategie udržitelného rozvoje České republiky. Praha,31 3 OCHRANA PŘÍRODY V ČESKÉ REPUBLICE OBECNĚ Tato diplomová práce se zabývá moţnostmi udrţitelného cestovního ruchu ve vybrané chráněné krajinné oblasti. Předchozí kapitola popisovala a charakterizovala udrţitelný rozvoj, jeho aplikaci na odvětví cestovního ruchu, jeho principy a pravidla. Nyní je nutné zde uvést základní principy ochrany přírody v České republice, systém jaký zde funguje a jednotlivé instituce, které se ochranou přírody zabývají. V analytické části této práce budou poté jednotlivé oblasti se zvýšenou ochranou přírody podrobně popsány. Česká republika disponuje poměrně hustou sítí různých oblastí se zvýšenou ochranou státu. Tato území se liší svou velikostí, vzhledem, účelem zaloţení a charakteristikou dle zákona. Aby nějaká oblast mohla vyuţívat status zvláštní ochrany musí být něčím unikátní můţe jít například o její geomorfologické sloţení, zalesněnost, výskyt ohroţených druhů fauny nebo flory, unikátní přírodní nebo kulturní dědictví, jedinečné klima nebo genius loci daného místa. Tyto speciální oblasti zabírají cca 14% rozlohy České republiky. 3.1 Orgány zajišťující ochranu přírody v ČR Nejvyšším orgánem pro ochranu ţivotního prostředí v České republice je Ministerstvo ţivotního prostředí. Toto ministerstvo vzniklo v roce Dříve měla agendu ţivotního prostředí tato ministerstva Ministerstvo kultury, Ministerstvo vnitra a Ministerstvo lesního a vodního hospodářství. Sídlem Ministerstva ţivotního prostředí jsou praţské Vršovice. Dále se v této oblasti angaţuje široké spektrum vládních a nevládních organizací. Pod Ministerstvo ţivotního prostředí spadají tyto organizace: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR (AOPK) mezi její hlavní úkoly patří sledování změn biotopů a populací ohroţených druhů krajiny, vedení Ústředního seznamu ochrany přírody (ÚSOP), je orgánem státní správy pro 24 CHKO, šíření informací v oblasti ochrany přírody a krajiny Aopk.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 3832 Česká informační agentura životního prostředí (CENIA) je to příspěvková organizace, jejím hlavním úkolem je poskytování informací z oblasti ţivotního prostředí a umoţňovat k nim přístup veřejnosti. 22 Česká inspekce životního prostředí (ČIŽP) tento orgán dohlíţí na dodrţování právních předpisů na ochranu ŢP, dále kontroluje obchod s ohroţenými druhy ţivočichů, rostlin a výrobků z nich, zastavuje nebo omezuje provozy, pokud ohroţují ţivotní prostředí, ukládá sankční opatření za nedodrţování zákonů ţivotního prostředí, podílí se na řešení havárií v oblasti ţivotního prostředí. 23 Státní fond životního prostředí ČR (SFŽP)- je významný finanční zdroj při ochraně a zlepšování stavu ţivotního prostředí, jeho hlavní příjmy jsou z plateb za znečišťování. Mimo tyto hlavní organizace lze jmenovat ještě následující Český hydrometeorologický ústav (ČHMÚ), Správa jeskyní ČR, Správa Krkonošského národního parku, Česká geologická sluţba, Správa národního parku a chráněné krajinné oblasti Šumava, Správa Národního parku České Švýcarsko a Správa Národního parku Podyjí. V ochraně přírody se angaţují také organizace nevládního charakteru, z nichţ nejvýznamnější jsou Český svaz ochránců přírody (ČSOP), Děti Země a hnutí DUHA. 3.2 Typologie chráněných území a oblastí v České republice Tato kapitola se zabývá přesným vymezením jednotlivých oblastí, které vyuţívají statusu zvláště chráněného území. Zákon č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny vymezuje následující kategorie území, která jsou speciálně chráněná: Zvláště chráněná území (velkoplošná národní parky a chráněné krajinné oblasti, maloplošná (národní přírodní rezervace, národní přírodní památka, přírodní rezervace, přírodní památka), obecně chráněná území (přírodní parky, významné krajinné prvky, územní systém ekologické stability biocentra a biokoridory) a přechodně chráněná území. Zvláště chráněná území, tato kategorie se dělí na velkoplošná zvláště chráněná území (VZCHÚ) a maloplošná zvláště chráněná území (MZCHÚ). U VZCHÚ se jedná o 22 Cenia.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 23 Cizp.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 3933 národní parky (NP) a chráněné krajinné oblasti (CHKO). Národní parky jsou na území ČR celkem 4, CHKO je v současné době 25. Jednotlivé NP a CHKO jsou v Příloze 1 Seznam CHKO v ČR na konci této práce. Maloplošná zvláště chráněná území se dělí na 4 podkategorie a to: Národní přírodní rezervace (NPR) je jich 110 Národní přírodní památka (NPP) počet v ČR 102 Přírodní rezervace (PR) celkem 750 Přírodní památka (PP) 1180 Kromě výše zmíněných oblastí na území České republiky fungují i projekty nastavené Evropskou unií. Jedná se o biosférické rezervace, kterých je zde celkem 6 a druhý projekt s názvem Natura Druhý projekt v pořadí je soustava lokalit, které jsou vhodné pro ochranu nejvíce ohroţených druhů fauny a flóry a přírodních stanovišť na území Evropské unie. Natura 2000 má dvě kategorie ptačí oblasti (v ČR 41 slouţí k ochraně ohroţených druhů ptáků) a Evropsky významné lokality (je jich zde několik set, zabývají se ochranou jakýchkoli ohroţených druhů rostlin nebo ţivočichů). 24 V následující tabulce je přehledně zobrazen seznam všech chráněných území v České republice, jejich typ, rozloha a procentuální vyjádření jejich rozlohy z celkové rozlohy České republiky. Tabulka 1 Typy chráněných území v ČR Kategorie Počet v ČR Plocha v ha % plochy území ČR Národní park ,52 Chráněná krajinná oblast Národní přírodní rezervace , ,34 24 STEBLOVÁ, D.: Ochrana přírody v ČR. Praha, Dostupné z: PL30-3-Ochrana%20prirody%20v%20CR.pdf 4034 Přírodní rezervace ,49 Národní přírodní památka ,05 Přírodní památka ,29 Evropsky významná lokalita ,96 Ptačí oblast ,91 Zdroj: 3.3 Problematika rozvoje CR v chráněných oblastech Rozvoj cestovního ruchu v chráněných krajinných oblastech, tak, aby neměl na tato cenná území negativní vliv, můţe být rozvíjen jedině v individuálních formách. To znamená z návrhů zcela vyloučit moţnost rozvoje masového turismu. Masový cestovní ruch ohroţuje tyto oblasti především těmito aktivitami masivní výstavbou nových hotelů, penzionů, apartmánů, parkovišť, lanovek, sjezdovek, půjčoven apod. Dalšími problémy cestovního ruchu, nejen v chráněných oblastech je především jízda motorovými vozidly mimo vyznačené cesty a komunikace (čtyřkolky, v zimním období skútry), cykloturistika v nadměrné míře a mimo vyznačené trasy terénem. Nepříliš šetrná k přírodnímu povrchu je také hipoturistika, která se v současné době velice rozšiřuje. Ničení povrchu a zamořování odpadky pak způsobují neukáznění návštěvníci, kteří kempují mimo vyznačená území. Dalším negativním vlivem mohou při špatné organizaci a přípravě být různé hromadné akce typu pochod, orientační běh, lyţařský závod Moţná opatření Cestovní ruch v chráněných krajinných oblastech je nutné důsledně organizovat a usměrňovat. Hlavním cílem by mělo být rozptýlení návštěvníků po celé oblasti (vyhnout se vysoké koncentraci turistů do jednoho místa/centra) a určité usměrnění jejich cest. Turistické cesty mají být navrţeny tak, aby umoţnily přístup k co největšímu mnoţství atraktivit a zároveň omezily přístup do nejvíce ohroţených nebo vzácných 25 BENEŠ, L. a kolektiv.: Spolupráce veřejného a soukromého sektoru při vytváření podmínek pro rozvoj cestovního ruchu v marginálních oblastech. Praha,35 částí. Toto usměrnění návštěvnosti lze řídit pomocí vydávání a rozšiřování návštěvních řádů, vybudováním sítě organizačních a výchovných center, vytvářením naučných stezek a organizováním odborných exkurzí. Nedílnou součástí tohoto řízení cestovního ruchu v chráněných oblastech je také vybudování vhodné turistické infrastruktury, která nijak nenarušuje přírodní prostředí. Například úprava turistických cest, odpočinková a pikniková místa, dostatek odpadkových košů, vyhlídková místa, tábořiště, odpočinkové palouky, studánky a dále vytvářet vhodné a specifické podmínky pro různé druhy turistiky a sporty Spolupráce a partnerství v cestovním ruchu V současné době je stále populárnější tzv. PPP (Public Private Partnership). Tento termín v češtině označuje partnerství veřejného a soukromého sektoru. Znamená tedy formy spolupráce mezi orgány veřejné správy a podnikatelským sektorem za účelem zajištění financování, výstavby, obnovení, správy, údrţby veřejné infrastruktury nebo poskytování veřejné sluţby (např. doprava, zdravotnictví, školství, obrana). Hlavními principy tohoto partnerství je dlouhodobá spolupráce, společné financování projektů a rovnoměrné a spravedlivé rozdělení rizik mezi oba spolupracující subjekty. Hlavními pozitivy spolupráce a partnerství je zlepšování image regionu/oblasti, zvýšení konkurenceschopnosti, získávání nových zkušeností, lepší informovanost, dobrá komunikace, příliv nových návštěvníků, získání nových kontaktů pro obchodní činnost, moţnost čerpání podpor a dotací, efektivnější vyuţívání finančních prostředků, zrychlení rozvoje regionu Práce s veřejností Důleţitým faktorem, který ovlivňuje nezávadnost cestovního ruchu v chráněné krajinné oblasti, je především práce s veřejností, její osvěta, vysoká informovanost a ekologická výchova. Právě vzdělanost a informovanost veřejnosti návštěvníků, místních obyvatel a místních podnikatelů hraje hlavní roli při účinné a aktivní ochraně přírody, péči o ní a zároveň ji chrání před poškozením. Tuto osvětu by měly mít na starost jednotlivé správy národních parků nebo chráněných krajinných oblastí, neboť právě ony jsou v tomto ohledu nejpovolanější a v problematice ochrany přírody nejerudovanější. 26 DANÍČEK, L.: Turistika v CHKO. [online] [cit ]. Dostupné z: 4236 Na veřejnost lze působit buď přímo nebo nepřímo. Přímé působení zahrnuje ekologickou výchovu v různých formách prezentace, semináře, přednášky, soutěţe nebo pomocí tiskového mluvčího chráněné krajinné oblasti. Z nepřímých metod je to například různá publikační činnost, vytváření naučných stezek, expozice v informačních centrech, školách nebo kulturních zařízeních Vhodné formy cestovního ruchu v CHKO Optimální formy cestovního ruchu pro CHKO jsou takové formy, které jsou šetrné k ţivotnímu prostředí. Jedná se především o venkovskou turistiku a její dvě podformy - ekoturismus a agroturismus. Obě tyto formy respektují principy udrţitelného rozvoje, které byly podrobně rozepsány v teoretické části této práce. Tyto dvě formy naplňují cíle, o které je třeba usilovat v rámci rozvoje cestovního ruchu v chráněné krajinné oblasti. Jsou jimi například podpora a rozvoj drobné podnikatelské aktivity, odlehčení městům infrastruktuře i prostředí, vzdělávání a osvěta v ochraně a péči o přírodu, návrat člověka do přírodního prostředí, přiblíţení místního koloritu tradice, kultura, zvyky, příroda, omezení stěhování lidí do měst (vylidňování venkovského prostoru), pochopení individuální aktivity návštěvníků a turistů, rodinné prostředí, rozmělnění ubytování do širšího území -decentralizace ubytování, ohleduplný vztah k přírodě a krajině. Výše jmenované body svou podstatou naplňují všechny tři pilíře udrţitelného rozvoje. Vztah udrţitelného cestovního ruchu a venkovské turistiky lze ilustrovat na Schématu zobrazeném níţe: 4337 Schéma č. 1 Vztah udrţitelného cestovního ruchu a venkovské turistiky Zdroj: STŘÍBRNÁ, M.: Podmínky rozvoje cestovního ruchu v chráněných krajinných oblastech a národních parcích. Mmr.cz [online] [cit ]. Dostupné z: Nyní zde obě dvě zvolené formy CR charakterizuji. Agroturismus je dle Výkladového slovníku cestovního ruchu pobyt na venkově, rodinných farmách nebo usedlostech, jejichţ náplní je poznávání a aktivní účast na místním způsobu ţivota. Účastníci jsou v úzkém kontaktu s přírodou, místními obyvateli, podílejí se na chodu statku, péči o zvířata, místních zvycích. Tento typ cestovního ruchu jiţ vyuţívá existující zdroje a přírodní suroviny neničí nebo nedegraduje další území. Typický je pro něj úzký kontakt s rezidenty místními obyvateli s poznáváním jejich tradic a zároveň místním obyvatelům způsobuje ekonomický prospěch. Výše jmenovanými charakteristikami tedy přesně naplňuje podstatu udrţitelného cestovního ruchu. 4438 Pro tuto formu cestovního ruchu mohou místní podnikatelé získat také finanční podporu z rozpočtu České republiky. Měli by splňovat následující kritéria nejedná se o podnikatele čistě v cestovním ruchu, tato činnost je pouze činností doplňkovou. Nadpoloviční většina příjmů tohoto podnikatele musí pocházet ze zemědělské činnosti a kapacita ubytování by neměla přesahovat 12 lůţek. Agroturismus můţe mít i další podformu a tou je ekoagroturismus. Jedná se v podstatě o to samé, s tou výjimkou, ţe je tato forma rekreace realizována čistě na farmách, které hospodaří v souladu s principy tzv. ekologického zemědělství a obdrţely certifikát. 27 Druhou formou, která můţe být realizována v chráněných krajinných oblastech je ekoturismus. Jedná se formy cestovního ruchu, které jsou provozovány s maximálním ohledem na ţivotní prostředí. Můţe to být například pěší turistika, fotografování, pozorování volně ţijících rostlin a ţivočichů, jízda v kánoích apod. Další moţnou formou, kterou lze rozvíjet v CHKO je lesní turismus. Tento nápad pochází ze Spolkové republiky Německo, kde je pojat ve formě lesního safari s pronájmem nevyuţitých lesních objektů (hájoven, mysliven). Pobyt v lese je spjat s pozorováním zvěře, jejím stopováním, poznáváním typu a charakteru lesa, poznávání rostlin a dalších ţivočichů. Účastníci tohoto typu CR mají k dispozici odborného průvodce a mají moţnost se účastnit na rozličných lesních pracích výsadba nových stromů, péče o lesní zvěř, ošetřování lesních školek apod. 28 Z dalších šetrných forem cestovního ruchu lze zmínit poměrně novou formu cestovního ruchu a to geoturismus. Tento typ turismu byl definován dokumentárním kanálem National Geographic jako turismus, který udrţuje geografický charakter dané oblasti a podporuje její ţivotní prostředí, dědictví, estetiku, kulturu a prosperitu místních obyvatel. Geoturista je pak charakterizován jako environmentálně uvědomělý člověk, který respektuje místní kulturu, její tradice, zvyky. Při nákupu dává přednost místním tradičním výrobkům a sluţbám. V destinaci stráví delší dobu, čímţ podporuje místní 27 PÁSKOVÁ, M.: Výkladový slovník CR 28 STŘÍBRNÁ, M.: Podmínky rozvoje cestovního ruchu v chráněných krajinných oblastech a národních parcích. Mmr.cz [online] [cit ]. Dostupné z: a aa1a884b57/GetFile_5.pdf 4539 ekonomiku. Geoturismus tedy kromě ochrany přírody a krajiny dbá také o místní kulturu, tradice a zvláštnosti dané destinace. 29 Posledním typem cestovního ruchu, který přesně zapadá do principů udrţitelnosti je tzv. komunitní cestovní ruch. Tento typ cestovního ruchu vychází z potřeb a názorů místní (hostitelské) komunity. Nabídka tohoto typu cestovního ruchu je zaloţena na aktivitách místních obyvatel, jejich tradicích, zvycích, kultuře a místních řemeslech. Dále podporuje místní ekonomickou diverzitu a napomáhá se vyhnout turistické ekonomické monokultuře Tvorba produktů cestovního ruchu vázaných na přírodní dědictví venkova. Mas-moravskykras.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 30 Pásková výkladový slovník 4640 ANALYTICKÁ ČÁST Tato druhá část diplomové práce se bude zabývat podrobnou analýzou chráněné krajinné oblasti Kokořínsko, která byla pro potřeby této diplomové práce zvolena. Tato kapitola důkladně popisuje primární a sekundární nabídku destinace. Do primární nabídky destinace patří veškeré atraktivity, které můţe daná destinace nabídnout jedná se o přírodní předpoklady (povrch, geomorfologie, vodstvo, přírodní útvary, jeskyně), dále o kulturně historické předpoklady (církevní stavby, hrady, zámky, muzea, skanzeny, galerie) a kulturně společenské předpoklady, coţ jsou například místní tradice a zvyky, folklór, sportovní akce. Sekundární nabídkou v destinaci Kokořínsko se myslí vybavenost destinace. Řadí se sem celková suprastruktura cestovního ruchu (ubytovací a stravovací zařízení), infrastruktura cestovního ruchu (cyklostezky, stezky pro pěší turistiku, hipostezky, lanovky, celková sportovní vybavenost, turistická informační centra) a jako poslední všeobecná infrastruktura, čímţ je myšlena především dopravní dostupnost destinace. Kromě primární a sekundární nabídky destinace tato kapitola podrobně popisuje systém ochrany přírody, který je v této oblasti nastaven. Je zde přesné vymezení CHKO, popis organizační jednotky, která o tuto oblast pečuje Správa CHKO Kokořínsko a výstiţný popis veškerých speciálně chráněných území. Dále je zde komparace návštěvnosti nejvýznamnějších historických památek na Kokořínsku hradu Kokořín a hradu Houska a analýza návštěvnosti turistických informačních center v oblasti. V závěru analytické části je pouţita SWOT analýza, která sumarizuje celkovou situaci na Kokořínsku. Tato část diplomové práce vychází z analýzy sekundárních dat a snaţí se poskytnout náhled na problematiku udrţitelnosti v oblasti. 1 KOKOŘÍNSKO Chráněná krajinná oblast Kokořínsko se nachází na území tří krajů. Jedná se o kraj Středočeský, Liberecký a Ústecký. V katastrech Středočeského a Libereckého kraje zaujímá přibliţně stejně velkou plochu území a do Ústeckého kraje zasahuje pouze svou malou částí. Zeměpisným vyjádřením leţí mezi východní délky a severní šířky. 4741 Jedná se o unikátní území České křídové tabule, téţ nazývané Polomené hory. Typickým krajinným rázem jsou zde mohutné kvádrové pískovce s údolími a plošinami porostlými bory, doubravami i květnatými bučinami a smrčinami. Nejvyšším bodem Kokořínska je vrch Vlhošť (614 m n. m.), který leţí v kraji Libereckém, nejniţším bodem je pak potok Liběchovka v Ţelízích (175 m n. m.), náleţející kraji Středočeskému. Dalšími vrchy, které spolu s Vlhoštěm dovytvářejí typický ráz krajiny, je Ronov 552 m n. m. a Vrátenská hora 507 m n. m. Z pohledu měst se Kokořínsko rozprostírá mezi městy Mělník a Česká Lípa. Poloha Kokořínska z pohledu celorepublikového, regionálního a místního je zobrazena v Příloze 2 Grafické vymezení oblasti Kokořínska. 1.1 Administrativní členění Chráněná krajinná oblast Kokořínsko se rozprostírá na území tří krajů Středočeský, Ústecký a Liberecký. Chráněná krajinná oblast zasahuje do okresů Česká Lípa (jihozápadní část okresu) a Mělník (severní část) a svou menší částí také do okresů Litoměřice a Mladá Boleslav. Přesný slovní popis hranic chráněné krajinné oblasti Kokořínsko je k nahlédnutí v Příloze 3 Hranice CHKO Kokořínsko. Z hlediska členění dle cestovního ruchu se Kokořínsko rozprostírá na území celkem tří turistických regionů Severozápadní Čechy, Střední Čechy a Českolipsko a Jizerské hory. Podle rozdělení na turistické oblasti je to oblast České Středohoří a Ţatecko, Českolipsko, Střední Čechy severovýchod Polabí a Střední Čechy západ. 31 Na území Kokořínska zasahují tyto obce a města Beškov, Blatce, Blíţevedly, Bořejov, Bosyně, Brocno, Brusné, Březinka, Bukovec, Bylochov, Deštná, Dobřeň, Dolní Dubová hora, Domašice, Draţejov, Dřevčice, Dubá, Harasov, Heřmánky, Holany, Horní Dubová hora, Horní Zimoř, Houska, Hradsko, Hvězda, Chcebuz, Chodeč, Chudolazy, Janova Ves, Jestřebice, Ješovice, Kanina, Klučno, Kluk, Kokořín, Kokořínský důl, Konrádov, Korce, Lhotka, Liběchov, Libovice, Litice, Lobeč, Loubí a Luka, Mělník, Mšeno, Ţelízy, Úštěk, Tupadly, Nosálov nebo Kravaře Turistický potenciál regionů. Czechtourism.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 32 SOUKUP, V., DAVID, P.: Kokořínsko a Mělnicko, Průvodce po Čechách Moravě a Slezsku. Praha: Soukup a David, ISBN42 Plánování rozvoje cestovního ruchu v oblasti CHKO Kokořínsko je poměrně problematická věc uţ z pouhé podstaty administrativního rozdělení. Kromě její polohy ve třech krajích, leţí dále v několika turistických regionech a turistických oblastech. Kromě místní akční skupiny Sdruţení obcí Kokořínska, Správy CHKO Kokořínsko, obecních a městských úřadů jednotlivých obcí a měst, které spadají pod Kokořínsko, jsou zde ve hře další tři krajské úřady. 1.2 Stručná historie osídlení Osídlení Kokořínska je datováno do pravěké doby období paleolitu cca před lety. Nejvýznamnější pravěkou lokalitou zde bylo hradiště Hradsko, o kterém se historici domnívají, ţe mohlo být sídlem kmene Pšovanů. Slované začali tuto oblast obývat od 6. století. Od 13. století začala tuto oblast postupně kolonizovat česká kníţata a králové a později i šlechta. Oblast pak postupem času ovládl rod Ronovců, především pak pány z Dubé a Lipé, kteří zde začali s budováním pevných středověkých hradů, z nichţ některé zde zůstaly do dnešní doby Dubá, Houska, Kokořín, Milčany a Čap. V období husitských válek byla většina hradů a honosnějších usedlostí zpustošena a ty dále postupně několik století chátraly. Opravy a rekonstrukce nejznámějších objektů pak začaly na začátku 20. století, kdy se podařilo zachránit např. Kokořín nebo Housku. Výrazný zásah do populace místního obyvatelstva způsobila třicetiletá válka. Mimo značný úbytek obyvatelstva zde také nastala druhá kolonizační vlna. Tentokrát do oblasti přišlo mnoho německých osadníků. Souţití českých a německých obyvatel probíhalo bez větších problémů. K vyhrocení situace došlo po nástupu fašismu v Německu. Došlo k vystěhování českých obyvatel a obsazení jejich majetku Němci. Po druhé světové válce tato situace vyústila ve vylidnění oblasti (odsun Němců), zániku četných obcí a usedlostí. K oţivení oblasti došlo v 60. letech 20. století, kdy se naplno rozhořel trend chataření a chalupaření. Díky tomu se opět částečně vrátil ţivot do vesnických sídel a podařilo se zachránit a znovu osídlit četná stavení a usedlosti. Tento trend zde vydrţel zhruba do 80. let 20. století, kdy zájem o Kokořínsko pomalu uvadl. Po změně reţimu a otevření hranic nastal všeobecný pokles domácího cestovního ruchu a k znovuobjevení destinace Kokořínsko doposud nedošlo SOUKUP, V., DAVID, P.: Kokořínsko a Mělnicko, průvodce po Čechách Moravě a Slezsku. Praha: Soukup a David, ISBN43 V současné době dochází na Kokořínsku k jevu, který je typický pro většinu vesnických sídel v České republice a to k poklesu počtu stálých obyvatel. Problémem je především nedostatek pracovních míst a příleţitostí. Nepřetrţitý úbytek obyvatel lze dokázat na základě Tabulky 2. Tabulka 2 Vývoj počtu obyvatel ve vybraných obcích Obec Počet trvale bydlících Dobřeň Kanina Kokořín Liběchov Medonosy Mšeno Nebuţely Nosálov Tupadly Celkem Zdroj: NOVOTNÁ, D.: Kokořínsko. Praha: Olympia a.s., ISBN Z hlediska udrţitelnosti je ţádoucí pokusit se navrátit ţivot do postupně se vylidňujících oblastí. Základem jsou pracovní příleţitosti a především vytvořit nějaký důvod proč by zde lidé měli ţít. Stát můţe přispět například nastavením příznivějších podmínek pro malé a střední podnikání. Pokud se zde podnikatelům bude dařit, nebudou mít potřebu tuto oblast opouštět a navíc bude moţnost dojít k určité kontinualitě, kdy budou chtít své podnikání přenechat svým potomkům. 5044 1.3 Hospodářství Oblast Kokořínska nikdy nebyla významně vyuţívána jako průmyslová nebo zemědělská oblast a to především kvůli rázovitosti zdejší krajiny, která sestává z hustých borových lesů, mokřadů, pískovcových skal a vřesovišť. Jedinou významně úspěšnou ekonomickou aktivitou jiţ od kolonizačních počátků bylo a je lesní hospodářství a s ním související aktivity jako myslivost, včelaření, sběr dřeva, sběr lesních plodin nebo lov. Přesto i zde fungoval určitý systém hospodaření. Do 50. let minulého století na území dnešní CHKO převaţovaly velké zemědělské plochy s výměrou ha a malá hospodářství patřící k chalupám s pozemky o velikosti 2 5 ha. Po nástupu socialismu došlo ke kolektivizaci zemědělství a vzniku hospodářských druţstev a státních podniků. Tyto velké podniky hospodařily na plochách s mírně členitým terénem, coţ odpovídalo cca 40% plochy celého území. Další zemědělská výroba byla roztříštěna na několik menších ploch a vhodná pouze na malovýrobu. Mezi pěstované plodiny patřily třešně, chmel, pšenice, ječmen, cukrovka a pícniny. Z ţivočišné výroby stojí za zmínku chov ovcí, skotu a koní. V 70. a 80. letech byla většina zemědělských ploch převedena do lesního fondu. 34 Od konce 19. století se zde začíná rozvíjet turismus, který je dnes vcelku významným ekonomickým odvětvím. Turistická sezona je přes léto a prozatím nejvíce vyuţívanou oblastí je Máchovo jezero a Doksy. 35 Z hlediska udrţitelnosti oblasti je lesní hospodaření a myslivost ideálním způsobem hospodářského vyuţívání oblasti. Nedochází zde k masivní chemizace, přeměny lesní půdy na půdu zemědělskou, problematice zamoření půd a spodních vod hnojivy, ať uţ přírodními nebo umělými. Při lesním hospodaření je ale důleţité vyuţívat šetrného způsobu těţby a vyuţívání dřeva, aby nedošlo k poškození povrchu území. Dále je nutné důsledně plánovat stromovou skladbu lesa a snaţit se o co nejbliţší podobu lesu původnímu. 34 BERAN, L. a kolektiv. Plán péče chráněnou krajinnou oblast Kokořínsko na období České Budějovice: Protisk, Máchův kraj - nová část CHKO Kokořínsko. Casopis.ochranaprirody.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 5145 1.4 Přírodní předpoklady a ochrana přírody Typickým rázem krajiny Kokořínska je pahorkatina a pískovcové skalní útvary, ze kterých díky geomorfologické činnosti vznikly četné plošiny a údolí. Na jejich zakončeních se vytvořila skalní města, pokličky (tzv. voštiny) a další skalní útvary, která nejsou k vidění nikde jinde v České republice. Geomorfologicky spadá Kokořínsko do Severočeské tabule, jejíţ podsestavou je celek Ralská pahorkatina, jihovýchodní část zasahuje okrajově do Dolnojizerské tabule. Dalším unikátem je zde historická absence průmyslu, která vedla k vytvoření biologické rozmanitosti a vzniku různorodých ekosystémů na poměrně malé ploše. Jedná se o zastoupení lesní a nelesní půdy, mokřady v nivách potoků Liběchovka a Pšovka a borové lesy pralesního charakteru v severní oblasti CHKO. Významným aspektem je také zásoba kvalitní podzemní vody. 36 Důvodem k vyhlášení chráněné krajinné oblasti byla unikátnost krajinného reliéfu, který je charakteristický střídáním plošinných prvků s členitými skalnatými úseky. Nejčastější horninou, která se na Kokořínsku vyskytuje, jsou křemenné pískovce druhohorního stáří. Krajina se zde začala postupně formovat cca před 5ti milióny let, kdy byla celá oblast nynějšího Kokořínska pokryta mořem. Letitým působením mořských proudů a ţivočichů se dotvořila do dnešní podoby. Unikátnost kokořínských pískovců tkví v tom, ţe se jedná o pravidelné střídání několika typů pískovců nad sebou. Tzv. mělkovodní křemenné pískovce tvoří strmé skalní stěny, tento typ pískovců se také někdy nazývá kvádrové pískovce. Druhý typ pískovců je jemnozrnný pískovec, málo odolný proti zvětrávání. Na tomto typu pískovců je často patrná činnost mořských ţivočichů. Tento druhý typ pískovce vytváří skalní stěny velmi výjimečně a tvoří především plošinný reliéf. Tyto dva druhy hornin se na Kokořínsku prolínají a střídají a tím dotvářejí celkový krajinný obraz. 37 Chráněnou krajinnou oblastí bylo Kokořínsko vyhlášeno společně s CHKO České Středohoří, Luţické hory a Pálava. Celková rozloha území Kokořínska je 272km 2, coţ jí řadí mezi středně velké CHKO. Porovnání velikosti této zkoumané 36 Správa CHKO Kokořínsko [online] [cit ]. Dostupné z: 37 ADAMOVIČ, J.: Geologický základ kokořínské krajiny. In: [online]. [cit ]. Dostupné z: 5246 CHKO s ostatními CHKO na území ČR lze vysledovat v Příloze 1 Seznam CHKO v ČR. Celá oblast byla pojmenována podle největší místní dominanty, středověkého hradu Kokořína. 38 Území Kokořínska spadá do tří hlavních povodí Labe, Jizera, Ploučnice a do šesti dílčích povodí Pšovka, Liběchovka, Obrtka, Strenický potok, Košátecký potok, Úštěcký potok. Většina toků je regulovaná, mimo říček Liběchovka a Pšovka, které zůstaly bez zásahů člověka, díky čemuţ v jejich povodí vznikla soustava mokřadů. Průměrná roční teplota se zde pohybuje mezi 7 7,5 0 C. Kvůli členitosti území zde často dochází ke klimatické inverzi na dnech kaňonů. To znamená, ţe dole v údolích a kaňonech je zadrţován studenější vzduch, který kvůli úzkému profilu území nemůţe unikat nahoru. Výsledkem je niţší teplota vzduchu dole v údolích, jejímţ důsledkem bývá odlišná fauna a flora neţ je v bezprostředním okolí. 39 Díky své přírodní unikátnosti bylo Kokořínsko vyhlášeno chráněnou krajinnou oblastí, čímţ byl naplněn jeden z pilířů udrţitelnosti environmentální udrţitelnost. Tento počin byl pro oblast zdejší přírody velmi významný. Díky přítomnosti CHKO zde nemůţe docházet k masivní výstavbě, přeměně zdejší krajiny, nadměrnému vyuţívání přírodních zdrojů a celkové degradaci území Flora a fauna na Kokořínsku Na Kokořínsku v současné době jiţ bohuţel nelze nalézt příliš původní vegetace, dnešní stav je výsledkem činnosti člověka. Člověk tuto krajinu vyuţíval především jako pastviny a v menší míře také vytvářel terasovitá políčka. Vodní toky byly pozměňovány zakládáním rybníků a mlýnů. Z nejrozšířenějších botanických druhů je zde zastoupen rákos obecný, chrastice rákosovitá, leknín bělostný, bahnička chudokvětá, přeslička zimní, všivec bahenní, hadilka obecná, prstnatec májový, upolín nejvyšší, bledule jarní a mnoho dalších druhů. Z lesního zastoupení jsou na Kokořínsku borové doubravy, kyselé reliktní bory, bučiny a květnaté bučiny na vápnitých pískovcích. V nivách u tekoucích vod se pak nachází olšiny. 38 Nejmenší chráněnou krajinnou oblastí v České republice je CHKO Blaník s rozlohou 40 km 2 a naopak největší je CHKO Beskydy s rozlohou 1 160km 2. Nejstarší CHKO v ČR je Český ráj, který byl vyhlášen roku 1955, nejmladší CHKO je Český les. 39 Agentura ochrany přírody a krajiny [online] [cit ]. Dostupné z: 5347 Na vzácnou faunu jsou na Kokořínsku nejbohatší jeho mokřady, ve kterých ţije řada ţivočichů, kteří se jinde v České republice nevyskytují. Jsou to například měkkýši (plţ vrkoč baţinný, vrkoč útlý), pavouci (slíďák, lovčík vodní), z ryb se jedná o sekavce podunajského a několik druhů obojţivelníků čolek obecný, ropucha obecná, rosnička zelená, blatnice skvrnitá, skokan skřehotavý. V říčce Pšovce se také vyskytují raci. Z původních druhů je to rak říční, jeţ je v současnosti vytlačován rakem pruhovaným, který ovšem není původním druhem a na populaci raka říčního způsobuje trvalé škody. Z ptáků lze v kokořínských mokřadech zahlédnout ledňáčka říčního, skorce vodního nebo chřástala vodního. Skalní útvary přitahují k hnízdění například výra velkého, sokola stěhovavého nebo krkavce velkého. Mezi další avifaunu, kterou lze zde vidět, patří poštolka obecná, káně lesní, jestřáb lesní, krahujec obecný a několik druhů sov jako například puštík, kalous nebo sýc. Na Kokořínsku lze také pozorovat netopýra rezavého, netopýra velkého nebo netopýra černého. Z větších savců je původním druhem srnec obecný a prase divoké. Z nepůvodních druhů vysazených v 70. a 80. letech minulého století je to daněk skvrnitý a muflon. 40 Aby došlo k naplnění udrţitelnosti v této oblasti, je ţádoucí zachovat na území původní druhy. Coţ znamená vyřešení problematiky ochrany raka říčního, regulace nebo úplné odstranění nepůvodní dančí a mufloní zvěře a péče o původní druhy flóry Území se speciální ochranou Chráněná krajinná oblast Kokořínsko se dělí na tři specifická území, jak lze vidět v Tabulce 3. Tabulka 3 Rozdělení CHKO Kokořínsko Rozloha v km 2 Název oblasti 75 Polomené hory 125 Kokořínsko Dubské skály 70 Předpolí skal Zdroj: 40 Chráněná krajinná oblast Kokořínsko. Cittadella.cz [online]. [cit ]. Dostupné z: 5448 Polomené hory je území s mnoţstvím pískovcových skal a bludišť. Dominantu oblasti tvoří vrchol Vlhošť. Sídelní struktura je sloţena z malých jednotek, které leţí převáţně okolo hranic CHKO. Kokořínsko Dubské skály je typické skalními městy, roklemi, kaňonovitými údolími a bludišti. Nachází se zde městečko Dubá, ostatní osídlení sestává z malých vesniček s mnoţstvím charakteristických roubených chalup. Oblast Předpolí skal je přechodné pásmo od skalních bludišť po lesnatou krajinu, louky a pole. Sídelní struktura zde odpovídá typově charakteru klasických středočeských vesnic. 41 V působnosti CHKO Kokořínsko je dále několik maloplošných zvláště chráněných území. Tato území se podle zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny dělí na národní přírodní památky a národní přírodní rezervace. Dalšími speciálně chráněnými oblastmi jsou lokality tzv. NATURY 2000, coţ jsou území mimořádně cenné z evropského hlediska. 42 Národní přírodní památky na území Kokořínska (NPP) Ronov, Pod Hvězdou, Stříbrný vrch, Husa, Martinské stěny, Deštenské pastviny, Kamenný vrch u Křenova, Osinalecké bučiny, Prameny Pšovky, Špičák u Střezivojic, Kokořínský důl, Stráně Hlubokého dolu, Černý důl, Ţelízky, Stráně Truskavenského dolu, Na Oboře, Mrzínov, Peklo, Holý vrch, Swamp, Slatinná louka u Velenky, Klokočka, Rečkov, Radouč, Kopičácký rybník, V jezírkách, Jestřebské slatiny, Polabská černava a Ţehuňský rybník. Národní přírodní rezervace na území Kokořínska (NPR) Vlhošť, Kostelecké bory, Mokřady horní Liběchovky, Mokřady dolní Liběchovky, Břehyně Pecopala, Novozámecký rybník, Hrabanovská černava, Velký a Malý Bezděz, Čtvrtě, Libický luh, Kněţičky a přírodní rezervace Hradčanské rybníky. Evropsky významné lokality (EVL) EVL Kokořínsko, EVL Nebeský rybníček u Veselý a EVL Roverské skály BAREŠ,B. a kolektiv. Školení pro cestovní ruch v chráněných oblastech. Mmr.cz[online] [cit ]. Dostupné z: 04d3f8820a6d/GetFile1_4.pdf 42 Zákon č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny. 43 Správa CHKO Kokořínsko [online] [cit ]. Dostupné z: 5549 1.4.3 Další přírodní zajímavosti Apatyka je úzké boční údolí rokle vedoucí do Močidel. Název tato rokle dostala po léčivých rostlinách, které se v ní vyskytují. Bludiště skalní seskupení 2,5 km od Mšena. Je tvořeno skalními soutěskami a v jeho blízkosti lze obdivovat skalní útvar Tutanchamon. Před vstupem do bludiště je nutné překonat několik metrů poměrně strmé skály, jsou zde vytesané schůdky a pomocný řetěz na přidrţování. Cinibulkova stezka jedná se trasu Klubu českých turistů vedoucí kolem několika skalních útvarů Prolezovačky dutiny spojené úzkými průlezy, Obraznice (nebo také téţ jeskyně Máří Magdaleny) jedná se o malou umělou jeskyni, Průsečná skála vozová cesta vytesaná v pískovci, Obří hlava a Ţába pískovcové útvary. Stezka byla pojmenována po významném propagátorovi Kokořínska Josefu Bedřichovy Cinibulkovi. 44 Čap rozhlednový pískovcový útes ve tvaru kyje, čnící 385m nad Čapským dolem. Čertovy hlavy jedná se práci sochaře Václava Levého ze 40. let 19. století. Klácelka umělá jeskyně s vytesanými reliéfy opět od sochaře Václava Levého. Jeskyně je sloţena ze dvou částí, v první části jsou vytesáni hrdinové českých dějin, druhá je samotná jeskyně Klácelka. Tato jeskyně pochází z roku Klemperka jde o další umělou jeskyni, zvláštní je tím, ţe je vytesaná 5 m nad ostatním terénem do vodorovné pukliny v kvádrových pískovcích. Přístupná je po ţebříku nebo po vytesaných schodech. Je pojmenována podle místní postavy z pověsti o loupeţníkovi Klemperovi. Krápník mohutný skalní útvar 40 m dlouhý a 10 m vysoký. Pokličky - nejznámější skalní útvary charakteristické pro Kokořínsko. Jsou to pískovcové sloupy s pokličkami, které vznikly kvůli odlišnému zvětrávání pískovce. Při zvětrávání jednotlivých pískovcových bloků erozi lépe odolávají vrchní vrstvy ţelezitého pískovce neţ spodní části s příměsí jílu. Přírodním působením pak vzniká tento houbovitý útvar. Pokličky neustále vznikají a zanikají, dle působení přírodních 44 NEZBEDA, V.: Průvodce po Mělníku, Liběchově, Kokoříně a okolí. 5650 podmínek. Po dokončení procesu zvětrávání poklička jednoduše odpadne. Mimo to však neustále vznikají pokličky nové, jimţ se říká tzv. zárodečné tvary. Lokalita výskytu pokliček se nachází 5 km od Mšena západně od obce Vojtěchov, při vyústění do Kokořínského a Vojtěšského dolu. Nejznámější pokličky jsou nad Kokořínským dolem, při ústí do rokle Močidla. Největší poklička, stojící jako první má rozměry klobouku 6x5x1,5 m a celková výška i s nohou je 12 m. Dále jsou zde Jestřebnické pokličky, 1 km od obce Vojtěchov. 45 Vrdobol zajímavá je zde Partyzánská jeskyně, která za druhé světové války slouţila jako úkryt hledaných osob. 46 Kromě výše zmiňovaných roklí a dolů se na Kokořínsku nachází tyto další Boudecká rokle, Kočičina, Drouţkov, Zimořský důl, Sitenský důl, Náckova rokle, Močidla, Planý důl, Truskavenský důl, Vojtěšský důl, Šemanovický důl, Vidimský důl. 47 Z hlediska udrţitelnosti přírodního prostředí je nutné chránit především pískovcové masivy, které nejsou příliš odolné proti antropogenním vlivům. Například kokořínské pokličky jsou jedním z hlavních důvodů, proč turisté na Kokořínsko jezdí, protoţe takovéto unikátní skalní útvary nelze spatřit nikde jinde v České republice. Aby nedošlo k negativním projevům cestovního ruchu, měla by se Správa CHKO Kokořínsko ve spolupráci s ostatními subjekty snaţit o rozptýlení turistů mezi více atraktivních oblastí na Kokořínsku a naopak turistům poskytnout v blízkosti přírodních atraktivit dostatek moţností odloţení odpadků nebo vyhrazených odpočinkových míst. 1.5 Kulturně historické předpoklady Kokořínska První písemné zmínky o vznikajících obcích na Kokořínsku pocházejí většinou ze 14. století. Dříve bylo Kokořínsko špatně dostupná, zcela zalesněná lokalita s obtíţnou dostupností vodních zdrojů. Proto první osídlení začalo vznikat na náhorních plošinách nebo v údolích lemovaných pískovcovými masivy. První typ osídlení - návesní obce byli zakládány v místech zcela zalesněných, kdy docházelo k vykácení části lesa, aby se uvolnilo místo pro domy, zahrady a zemědělskou půdu. Druhým typem osídlení na 45 NOVOTNÁ, D.: Kokořínsko. Praha: Olympia a.s., ISBN Kokořín a Kokořínsko. Kokorin.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 47 Kokořínské rokle a údolí. Ceskolipsko.info [online] [cit ]. Dostupné z: 5751 Kokořínsku bylo zakládání řadových obcí podél hlavních cest. Typickým projevem lidové architektury na Kokořínsku jsou dřevěné, převáţně roubené konstrukce, které do dnešní doby v mnohých obcích převaţují nad zástavbou kamennou. Nejstarší dochované stavby v této oblasti lze vysledovat aţ z 18. století. Kokořínsko je také unikátní tím, ţe nikde jinde v České republice není na tak malém území vyhlášeno tolik vesnických památkových zón a rezervací Nejznámější historické stavby na Kokořínsku Hrad Kokořín tento hrad tvoří místní dominantu krajiny a současně dal název celé chráněné krajinné oblasti. Hrad je postaven na pískovcovém masivním podloţí a nachází se 14 km od Mělníka severně od stejnojmenné obce. Hrad byl zaloţen v první polovině 14. století praţským purkrabím Hynkem Berkou z Dubé. Během husitských válek byl hrad dobit a poničen, poté často střídal své majitele. Po třicetileté válce císař Ferdinand III. prohlásil hrad Kokořín prokletým hradem. Prokleté hrady se nesměly opravovat ani ţádným způsobem udrţovat, aby nepřinesly ohroţení císařské moci. Aţ do konce 19. století hrad chátral a stal se ruinou. Poté přešel k novému majiteli praţskému podnikateli Václavu Špačkovi. Popularitu hrad Kokořín získal díky Klubu českých turistů, kteří na Národopisné výstavě v Praze v roce 1895 pouţili vzhled hradu jako podobu svého pavilonu. To přilákalo pozornost veřejnosti a podařilo se shromáţdit potřebné finanční prostředky na rekonstrukci. V letech byl Kokořín zrekonstruován do nynější podoby. Po roce 1950 byl hrad znárodněn a v roce 2006 dostali dědicové Václava Špačka hrad Kokořín zpět do svého vlastnictví. 49 Zámek Kokořín tento barokní zámek se nachází v obci Kokořín, pochází z roku Za éry socialismu patřil zámek JZD, dnes je jiţ v soukromém vlastnictví a veřejnosti volně přístupný. Nedaleko zámku stojí sousoší sv. Mikuláše se sochami sv. Šebestiána, Rocha, Martina a se sochou sv. Rozálie. Sousoší je datováno okolo roku Okolo zámku se nachází park. 50 Hrad Houska zaloţení hradu Houska je téměř zcela totoţné se zaloţením hradu Bezděz, pochází ze 13. století a jeho zakladatelem je taktéţ Přemysl Otakar II. Tento 48 Kokořínsko - osídlení a vesnice. Lidova-architektura.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 49 Hrad Kokořín. Hrad-kokorin.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 50 Kokořín. Hrady.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 5852 původně gotický hrad prošel řadou stavebních úprav, jejichţ důsledkem je, ţe lze dnes na hradu pozorovat téměř všechny stavební styly od pozdně románského aţ po renesanční. Hrad byl zaloţen na místě původního dřevěného a později kamenného hradiště z 9. století, které vévoda Pšovanů Slavibor zaloţil pro svého syna Houseka. Odtud pochází název hradu. Veřejnosti byl hrad zpřístupněn aţ v roce Bezděz jedná se o další výraznou dominantu okolní krajiny spojenou především se jménem romantického básníka Karla Hynka Máchy. Jedná se o královský gotický hrad zaloţený roku 1260 Přemyslem Otakarem II. Po husitských válkách byl vyuţíván jako klášter a od konce 18. století se postupně měnil na zříceninu. V posledních letech dochází k jeho celkové rekonstrukci. 52 Zámek Vidim nalézá se v obci Horní Vidim, barokní zámek s anglickým parkem se sochami antických bohů a mnoţstvím vzácných dřevin. Dnes je v něm domov důchodců. Zámek Lobeč nachází se ve stejnojmenné obci, je to budova barokního stylu z roku Vzhledem připomíná honosnější hospodářský statek Zříceniny Kokořínska Harasov malá zřícenina hradu nad rybníkem, 8 km od Mšena a cca 3 km na jih od Kokořína. Helfenburk romantická zřícenina středověkého hradu stojící na pískovcovém podkladu. Je také znám pod jménem Hrádek. Hřídelík zřícenina se nachází na okraji obce Blíţevedly. Chudý Hrádek tato gotická zřícenina se rozprostírá nad Dolským Mlýnem nedaleko obce Dubá. Jestřebí jedná se o dříve mohutný skalní hrad, ze kterého se dnes zachovala asi 1⁄4 původní velikosti. Leţí v obci Jestřebí nedaleko České Lípy. Jiljov jsou to zbytky trţiště z poloviny 14. století, dále zachovalé zbytky základů středověkých staveb, jde ovšem pouze o domněnku. Historický původ ruin nebyl spolehlivě prokázán. Kostelíček zbytky malé skalní tvrze se skalní světničkou. 51 Historie hradu Houska. Hradhouska.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 52 Hrad Bezděz. Hrad-bezdez.eu [online] [cit ]. Dostupné z: 5953 Nedamy pozůstatky skalního hradu cca 1 km od hradu Kokořín Pustý zámek další pozůstatek skalního hradu, který kdysi střeţil obchodní stezku vedoucí pod ním. Nedaleko něj se nacházejí pískovce se zárodečnými formami pokliček. Ronov vrch čedičového původu, na jeho vrcholu se nachází zřícenina hradu z roku 1400, tento hrádek byl v roce 1608 prohlášen jako pustý. Slavín nedokončený neorománský zámeček s maurskými prvky. Leţí na vrchu Kostelec nad obcí Tupadly. Měl slouţit k umístění 24 soch významných osobností českých dějin, dokončeny byly pouze 4 z nich. Staráky nepatrné zbytky skalního hrádku, je moţné, ţe stál na místě jakéhosi pravěkého objektu, k této domněnce vede fakt, ţe zde byly nalezeny keramické střepy z pozdní doby bronzové. Týn tvrz tvrz z počátku 15. století. Dnes nově zrekonstruovaná. Vřísek Vítkovec zřícenina hradu ze 14. století. Slouţil jako lovecký zámeček. Stojí uvnitř obory s mohutnými památnými duby. V současné době tato památka chátrá. Zkamenělý zámek jedná se o zřícenou jeskyni, podle některých pramenů můţe jít o zbytky hradu. Mimo výše jmenované hradní zříceniny se zde nachází také několik dnes jiţ opuštěných skalních mlýnů, z nichţ nejznámější jsou tyto Štampach, Mlčeň a Harasov Další zajímavá místa Rozhledna na Vrátenské hoře jedná se o ţeleznou rozhlednu stojící na Vrátenské hoře s nadmořskou výškou 508 m. Výška rozhledny je 42 m a otevřená byla v roce Nabízí panoramatický výhled do krajiny a lze z ní vidět také hrad Bezděz. 54,55 Vyhlídka u Romanova tato vyhlídka nabízí výhled na Vrátenskou horu a Housecké hřebeny, nedaleko této vyhlídky se nachází skalní bludiště. Kokořínsko nabízí mnoho kulturně historických atraktivit. Jedná se zejména o zříceniny, které jsou v současné době v ţalostném stavu a pokud nedojde ke snahám o 53 Kokořín a Kokořínsko. Kokorin.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 54 Vrátenská hora u Mšena. Rozhlednyunas.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 55 Další mlýny na území Kokořínska skalní mlýn v obci Tuboţ, Palác, Hlučovský mlýn, Podhradský mlýn, Starý a Nový mlýn u Harasovské tůňě, mlýn Krouţek, Lhotecký mlýn, Hleďsebský, Vrutický, dolní a horní Skuhrovský mlýn, Rousický, Městský, Podolský, Pětikolský mlýn, mlýn na Záduší, Malodvorský a Čertovský. (Zdroj: ŠULC, F.: Putování s říčkou Pšovkou Kokořínskem. Doksy, 2006.) 6054 jejich zrenovování nebo údrţbu, časem zcela zaniknou a další generace nebudou mít moţnost se s nimi seznámit Analýza návštěvnosti dvou nejvýznamnějších hradů na Kokořínsku Dvěma nejvýznamnějšími historickými objekty leţícími v CHKO Kokořínsko jsou hrady Kokořín a Houska. Tyto dvě stavby jsou pro většinu turistů hlavním motivátorem jejich návštěvy CHKO Kokořínsko. Z hlediska místního významu pro cestovní ruch hrají výraznou roli pro region Kokořínsko, ovšem při srovnání s ostatními podobnými objekty v České republice je jejich význam pro cestovní ruch spíše zanedbatelný. Pro demonstraci jejich významu pro CR jsem se rozhodla srovnat jejich návštěvnost s návštěvností významných kulturně historických památek nacházejících se v ČR. Pro srovnání jsem zvolila následující objekty hrad Křivoklát (je přímým konkurentem hradu Kokořín z hlediska architektonického, lokalizačního, historického), zámek Hluboká nad Vltavou (dominantní historická památka Jiţních Čech) a zámek a hrad Český Krumlov (po Praţském hradu druhá nejnavštěvovanější památka v České republice). Komparace těchto památek je uvedena v tabulce níţe. Tabulka 4 - Porovnání návštěvnosti hradů Kokořín a Houska s vybranými významnými hrady v ČR v letech Název objektu Kokořín Houska Křivoklát Hluboká nad Vltavou Český Krumlov Zdroj: 6155 Z této tabulky lze jasně vidět, ţe oproti srovnatelnému Křivoklátu hrad Kokořín dosahuje většinou poloviční návštěvnosti. Navíc jeho návštěvnost vykazuje postupně dlouhodobou klesající tendenci. Návštěvnost hradu Houska naopak s mírnými výkyvy lehce vzrůstá. Oproti Českému Krumlovu je návštěvnost Kokořína cca 7x niţší. Jako další jsem porovnala provozní dobu a výši vstupného vybraných památek. Výsledky lze vidět v Tabulce 5. Tabulka 5 - Porovnání návštěvní doby a výše vstupného vybraných památek Objekt Návštěvní doba (měsíc+provozní doba) Výše vstupného na hlavní okruh s průvodcem (plné/zvýhodněné) Kokořín Houska Křivoklát 11,12,1,2,3 zavřeno 4,10 víkendy 9 16 hod 5,6,7,8, hod 4, 2 víkendy: hod 4,5,6,7,8,9: hod 3,4,5,6,7,8,9: hod 11,12: víkendový provoz 80,-/50,-Kč 70,-/50,- Kč 190,-/130,-Kč Hluboká nad Vltavou Celoroční provoz hod 150,-/80,-Kč Český Krumlov Celoroční provoz 150,-/80,-Kč Pozn. měsíce jsou vyjádřené číslovkou dle vzoru 4 = duben, 11 = listopad atd. Výše vstupného zahrnuje hlavní prohlídkovou trasu daného objektu. Zdroj: vlastní zpracování dle Nipos.cz Z tabulky vyplývá, ţe cena vstupného na hradech Kokořín a Houska je poměrně přijatelná a takřka poloviční oproti cenám ostatních památek. Nutno však poznamenat, ţe Kokořín ani Houska nenabízí svým návštěvníkům tolik k vidění, jako například Hluboká nad Vltavou nebo Český Krumlov. Nevýhodou hradů Kokořín a Houska je 6256 jejich sezonní provoz, hrady fungují pro veřejnost pouze v letní sezoně, coţ je cca 6 měsíců v roce. 1.6 Kulturně společenské předpoklady Typickým projevem lidové architektury na Kokořínsku jsou roubené patrové stavby. Charakteristickou stavbou je zde dřevěný dům s trojdílnou dispozicí, na který plynule navazuje hospodářská část se stájemi případně chlévy. Typické stavení je postaveno na pískovcové podezdívce. Z otesaných smrkových trámů je pak postavená světnice, síň a komora. Většina domků má ve svém štítu typické podélné nebo kulovité větrací díry. Dále se zde začaly stavět stavby zděných domů se štukovou výzdobou fasád. Nejcennější stavby pochází z období 18. a 19. století. Celkový charakter a atmosféra vesnic je doplňována drobnými sakrálními stavbami (kříţky, kapličky) a vzrostlými památnými stromy. V celé oblasti je několik obcí, které získaly statut vesnické památkové rezervace nebo vesnické památkové zóny. Patří mezi ně tyto obce Dobřeň, Olešno, Nosálov, Střezijovice, Jestřebice, Vidim a Sitné. 56 Dalším specifikem oblasti jsou rozličné skalní stavby, které slouţily k sakrálním, ale také obytným účelům. Tyto stavby byly vyhloubeny do pískovcových masivů a často doplněny dřevěnou přístavbou. Nejvíce staveb tohoto typy je k vidění v okolí obcí Dobřeň, Jestřebice, Vidim a Lhotka u Mělníka. 57 Tento typ osídlení postupně bohuţel ztrácí svou základní sídelní funkci. Obyvatelé se stěhují do měst a původní domy, chaty a chalupy chátrají nebo jsou vyuţívány jako rekreační objekty. Na Kokořínsku lze nalézt také několik zajímavých muzeí a galerií. Obec Liběchov nabízí sbírky asijských kultur, okresní město Mělník disponuje expozicí historických kočárků a vinařství ve svém Regionálním muzeu. Dalším místem v Mělníce, kam lze jít za kulturou je Masarykův kulturní dům, který nabízí pestrý program po celý rok. Nachází se zde také jedna z největších kostnic v Česku, která je umístěna pod kostelem sv. Petra a Pavla. Expozici ze ţivota místních obyvatel pak lze obdivovat ve Mšeně. Přímo v obci Kokořín je nově otevřena galerie Truhlárna s rozličnými akcemi po celý 56 NOVOTNÁ, D.: Kokořínsko. Praha: Olympia a.s., ISBN Obec Dobřeň v CHKO Kokořínsko. Lidova-architektura.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 6357 rok. Dále obec Kokořín pořádá tradiční staročeský jarmark přímo na hradě. Z kulturně společenských akcí je nejvýznamnější kaţdoroční Mělnické vinobraní. Divadla lze navštívit ve městě Mšeno a Mělník. Mšeno se pyšní ochotnickým divadlem, které zde působí jiţ od roku Mělník nabízí návštěvu divadla Novanta nebo divadla, které sídlí v Masarykově kulturním domě. Pro potřeby cestovního ruchu můţe také poslouţit Městská knihovna nebo Kino Sokol v Mělníku. Městskou knihovnu a Městské muzeum nabízí také město Mšeno. 58 Kokořínsko je spjato s několika významnými osobnostmi české historie. Nejznámějším je Karel Hynek Mácha, který měl zvláště v oblibě hrad Bezděz. Celému kraji se také někdy přezdívá Máchův kraj. Další osobností spjatou konkrétně s obcí Lobeč je spisovatel Eduard Štorch. V této malé obci na rozhraní okresů Česká Lípa, Mladá Boleslav a Mělník je také jeho muzeum, které návštěvníkům nabízí spisovatelova díla a výstavu z doby kamenné. Mytickou postavou je loupeţivý rytíř Petrovský s jeho loupeţníky, který údajně ţil na hradě Kokořín v 17. století. Na pískovcových masivech zase zanechal svou stopu sochař Václav Levý. 59 Tato kapitola poskytuje pohled na udrţitelnost z hlediska sociální pilíře. Místní obyvatelé mají moţnost kulturního vyţití především ve městě Mělník nebo v Mšeně. V ostatních obcích se nachází několik menších lokálních galerií a muzeí, které mají význam spíše turistický. Doprava za kulturou je v oblasti Kokořínska vcelku dobře vyřešená, hlavně díky existenci dopravní společnosti SOK s.r.o. 1.7 Materiálně technická základna Ubytovací sluţby Ubytování na Kokořínsku je moţné v celé řadě objektů. K dispozici jsou zde hotely, penziony, autokempy, kempy a ubytovny různé kvality. Je zde také moţnost ubytování v pronajatých chatách nebo srubech. Souhrnně se jedná především o individuální ubytovací zařízení s menší lůţkovou kapacitou. Úroveň ubytování v jednotlivých objektech se často velice liší. 58 Akce na Kokořínsku. Kokorin.info [online] [cit ]. Dostupné z: 59 Hrad Kokořín. Hradkokorin.eu [online] [cit ]. Dostupné z: 6458 Hotely Hotel Kokořín 17 pokojů, cena se pohybuje okolo 750,-Kč za lůţko, není kategorizován, nabízí i další doplňkové sluţby jako wellness, konferenční prostory Residence Liběchov jedná se o čtyř hvězdový hotel, s kapacitou 12 pokojů, cena za osobu okolo 1500,-Kč za noc, hotel nabízí wellness a konferenční sluţby. Z dalších hotelů například Hotel Olympionik, hotel Paganini, hotel Jaro, hotel Ludmila, hotel Alabama, hotel Berg, Chateau Liblice, hotel Grand, hotel Port Doksy, Amber hotel Vavřinec, hotel Bellevue, hotel Koruna, Sporthotel Patriot, hotel Sport, hotel Racek, hotel Terek, hotel Bezděz Staré Splavy, hotel Na Pláţi. 60 Penziony jedná se většinou o rodinné penziony s příjemnou domácí atmosférou nabízející malou ubytovací kapacitu. Mezi nejznámější patří tyto zařízení Penzion Roubenka, Penzion a restaurace Černý Mlýn (nabízí ubytování v sedmi pokojích, cena za lůţku cca 300,-Kč), Penzion V Ráji, Penzion V Údolí, Penzion Malba, Penzion Milča, Penzion Ráj, Rodinná usedlos Selský Dvůr, Penzion Dubová Hora, Penzion U Červených vrat, Penzion U Přemysla, penzion Skalka, penzion Zuzana, pension RUT Formanovi. 61 Další typy ubytování - Apartmány Vidim, Motel Svatý Kryštof, penzion Oáza, Apartmán U Zámku, Vila Terezie, turistická ubytovna TJ Sokol Mšeno, rekreační komplex Blatce, Autocamp Kokořín, Camp Zahrada, Autokemp Ubytovna SK Mšeno, Autokemp Nedamov, Tábořiště U Splávku Stravovací sluţby Tak jako ubytovací sluţby jsou v oblasti Kokořínska na různých místech v různé kvalitě a úrovni, stejná definice platí pro poskytování stravovacích sluţeb. Téměř kaţdá obec na Kokořínsku disponuje nějakým menším restauračním zařízením. Jedná se především o vesnické hostince a hospody. Některé nabízí vynikající domácí kuchyň v prvotřídní kvalitě, v dalších zařízeních bohuţel úroveň a kvalita značně pokulhává. V létě je poptávka po stravovacích sluţbách místními podnikateli uspokojena, problém nastává 60 NOVOTNÁ, D.: Kokořínsko. Praha: Olympia a.s., ISBN Kokořínsko. Booking.com [online] [cit ]. Dostupné z: 62 Kokořínsko. Kokorinsko.net [online] [cit ]. Dostupné z: 6559 v zimních měsících, kdy majitelé podniků nejsou schopni svůj hostinec provozovat z důvodu nízké návštěvnosti Dopravní dostupnost Nejsnadnější způsob dosaţení Kokořínska je osobní automobilová doprava. Oblastí neprochází ţádná dálnice ani rychlostní komunikace. Hlavním tahem z Prahy na Mělník, Dubou a Českou Lípu je silnice I/9. Přes východní okraj Kokořínska vede silnice II/273 směr Mělník Mšeno Doksy, kde z ní v Mšeně odbočuje silnice II/259 na obec Dubá. Dále je zde tah II/260 od Ústí nad Labem (přes Úštek, Tuhaň), odkud pak silnice II/270 pokračuje na Doksy. Dalším tahem je II/269 vedoucí na Litoměřice a Lovosice. Nejsou zde vyjmenovány silnice III. třídy, protoţe nemají pro vyuţívání oblasti v souvislosti s cestovním ruchem větší význam. 63 Autobusová doprava funguje dostatečně na trase silnice č. 9 (obsluhuje obce Liběchov, Ţelízy, Tupadly, Medonosy, Dubá). Dobré spojení s Mělníkem a Mladou Boleslaví má Mšeno. Místní linky většiny obcí na Kokořínsku operují ve všední dny. Hlavním dopravcem na Kokořínsku je firma SOK, kterou vlastní svazek místních obcí. K přepravě pouţívá minibusové linky, kterým dali místní lidé přezdívku kokobusy. Dalšími autobusovými přepravními firmami v této oblasti jsou ČSAD, Ivan Marinov NERABUS, Jaroslav Štěpánek Praha, Jiří Sůra Benešov nad Ploučnicí. 64 Přestoţe má ČR téměř nejhustší ţelezniční síť na světě, centrální částí CHKO Kokořínsko ţádné tratě nevedou. Jiţním cípem oblasti vede trať 076 z Mělníka do Mladé Boleslavi (výstupní stanice Lhotka u Mělníka, Nebuţely, Mšeno) a dále trať 072 z Lysé nad Labem do Ústí nad Labem přes obce Liběchov a Štětí. Severní částí oblasti vede trať 087 z České Lípy do Lovosic (výstupní stanice pro destinaci CHKO Kokořínsko jsou Blíţevedly, Kravaře v Čechách a Stvolínky). 65 Z pohledu udrţitelnosti je tato kapitola věnována pilíři ekonomickému. Sluţby spojené s cestovním ruchem zde nabízejí především mikropodniky a malé podniky. Celkový 63 Kokořín a Kokořínsko. Kokorin.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 64 Kokořín a Kokořínsko. Kokorin.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 65 Chráněná krajinná oblast Kokořínsko. [online] [cit ]. Dostupné z: /Chr%C3%A1n%C4%9Bn%C3%A1_krajinn%C3%A1_oblast_Koko%C5%99%C3%ADnsko#Dopravn. C3.AD_obslu.C5.BEnost 6660 počet lůţek je těţké přesně definovat. Důvodem tohoto problému je především to, ţe oblast nabízí většinu lůţek v tzv. ubytování v soukromí, kdy poskytovatelé tohoto typu ubytování nemusí být registrováni u ČSÚ. Výhodou tohoto převaţujícího typu podnikání je velká participace místních obyvatel. Cestovní ruch zde není tak rozvinutý a významný, aby se velkým národním nebo mezinárodním řetězcům vyplatilo zde vstoupit na trh. Tudíţ je celá oblast ponechána místním, kteří se mohou ekonomicky zapojit. 1.8 Turistická infrastruktura Do turistické infrastruktury se řadí veškerá zařízení, která pomohou turistovi nebo návštěvníkovi destinace smysluplně a pro něj uţitečně vyuţít jeho čas strávený v destinaci. Můţe se jednat o sportovní vyţití ve formě cyklostezek, turistických cest, koupališť, wellness zařízení, sportovišť, turistických informačních center nebo například sítí městských knihoven. Koupaliště lze navštívit v obci Lhotka, Nedamov, Malém Újezdu, Úštěku nebo vyuţít ke koupání rybník Harasov. Město Mšeno nabízí historické koupaliště a městské lázně. Samozřejmě se zde dále nachází slavné Máchovo jezero. V oblasti se nachází mnoho fotbalových hřišť, několik tenisových a volejbalových kurtů. Dostatečné sportovní vyţití pak nabízí město Mělník, kde se nachází plavecký krytý bazén, hřiště pro většinu míčových sportů, minigolf, kynologické cvičiště a dokonce i sportovní letiště. Z hlediska zimních sportů nenabízí oblast Kokořínska téměř ţádné zázemí. Není zde ţádná sjezdová trať a běţkařskou turistiku negativně ovlivňují proměnlivé sněhové podmínky. Sněhová pokrývka zde zpravidla nebývá vysoká a příliš dlouho nevydrţí Turistická informační centra (TIC) Na území CHKO Kokořínsko se nachází několik míst, kde mohou turisté nebo jiní návštěvníci získat důleţité informace o regionu. Nejvýznamnější jsou dvě větší informační centra v Mělníce a ve Mšeně. Tato dvě centra vedou statistiky návštěvnosti. Přehled návštěvnosti těchto dvou informačních center je k vidění v tabulce níţe: 66 Analýza rozvoje cestovního ruchu na území MAS Vyhlídky Dostupné z: a%20cestovniho%20ruchu.pdf 6761 Tabulka 6 - Návštěvnost a provozní doba nejvýznamnějších informačních center na Kokořínsku Infocentrum Celková návštěvnost za 5 let Provozní doba TIC Mělník Celoročně 9 17 hod TIC Mšeno Duben říjen 9 17 hod Zdroj: Vlastní zpracování dle: k.pdf a Z tabulky návštěvnosti lze vyvodit, ţe návštěvnost informačního centra v Mělníce má lehce klesající tendenci, rok 2013 není ještě uzavřený, statistika návštěvnosti je zde vedena pouze do konce srpna Přesto nelze ze zkušenosti z minulých let očekávat, ţe by byla návštěvnost dramaticky vyšší oproti roku Mnohonásobně vyšší návštěvnost TIC v Mělníce oproti TIC ve Mšeně můţe být způsobena především provozní dobou infocentra. Zatímco TIC Mělník operuje po celý rok a statistiku vede za všech 12 měsíců, informační centrum ve Mšeně má otevřeno pro veřejnost pouze v období od dubna do října, tudíţ počítá návštěvnost pouze za 7 měsíců v roce. Nejvyšší návštěvnosti dosahují obě informační centra v období letních prázdnin tj. měsíce červenec a srpen. Nejedná se o trend jednoho nebo dvou let, ale stejná situace se opakuje po všech pět let, za kdy mají tato centra vedenou statistiku. Pro demonstraci tohoto vývojového trendu návštěvnosti viz Příloha 6 Demonstrace návštěvnosti TIC na Kokořínsku. Obě dvě výše jmenovaná informační centra jsou členy Asociace turistických informačních center ČR (ATIC ČR) a úzce spolupracují se společností Zlatý pruh Polabí o.p.s Zlatý pruh Polabí o.p.s. - jedná se o obecně prospěšnou společnost, která se zabývá podporou cestovního ruchu ve Středočeském kraji. Byla zaloţena v roce 2005 podnikateli v CR. Spolupracuje s agenturou Czechtourism a Krajským úřadem Středočeského kraje. Jejím hlavním posláním je marketingová podpora celého Polabí a vytváření nových turistických produktů v této oblasti. Zdroj: Zlatý 6862 Další místo, které se úzce specializuje na podávání informací o Kokořínsku, je ve městě Dubá. Toto informační centrum zde spadá pod městský úřad a jeho výhodou je celoroční provoz, právě z toho důvodu, ţe je součástí městského úřadu. Bohuţel nevede ţádnou statistiku návštěvnosti. Pokud skutečně dojde k rozšíření CHKO Kokořínsko o oblast tzv. Máchova kraje, bude zde dalším významným turistickým informačním centrem TIC Doksy, které roce 2009 vykázalo návštěvnost osob, v roce 2010 celkem osob a v roce 2011 celkem osob. 68 Informace mohou turistům poskytovat také veřejná internetová místa, která se nachází v obcích Lhotka, Řepín, Střemy, Hostín, Nebuţely, Chorušice a Kadlín. Informace o Kokořínsku lze také dostat v ostatních informačních centrech, která se nacházejí po celém regionu Českolipsko. Tato informační centra se nacházejí například v těchto městech: Nový Bor, Staré Splavy, Český Dub, Hamr na Jezeře a Mimoň. 69 Informačních center je v oblasti dostatek. Jejich nevýhodou je jejich nekomplexnost a malá vzájemná spolupráce. Přínosná by mohla být spolupráce v oblasti návštěvnosti, kdy by všechna centra zavedla jednotnou statistiku, ze které by se mohly vytvořit nějaké závěry, které by pomohly např. lépe řídit CR v oblasti. Informační centra by se také mohla zaměřit na vyuţívání tzv. zbytkových dat mobilních operátorů, která by poskytla kompletní přehled návštěvnosti Kokořínska Pěší turistika Propagátorem pěší turistiky na Kokořínsku je osobnost mšenského učitele Josefa Bedřicha Cinibulka ( ). Napsal několik turistických průvodců a na jeho počest byla pojmenována a vyznačena nejslavnější 9 km dlouhá turistická pěší stezka spojující nejzajímavější místa Kokořínska. 70 Celkově se zde nachází velké mnoţství kvalitně značených turistických tras, které jsou charakteristické svou variabilitou, přírodními krásami, skalními útvary nebo povodím jednotlivých říček a potoků. Síť stezek zde spravuje organizace Klub českých turistů pruh Polabí. Polabi.com [online] [cit ]. Dostupné z: 68 Celkový počet návštěvníků infocentra Doksy podle země původu, aplikace Excel, Dostupné z: 69 Analýza rozvoje cestovního ruchu na území MAS Vyhlídky Dostupné z: a%20cestovniho%20ruchu.pdf 70 UZEL, Karel. Vývoj turistiky a značení na Kokořínsku. Kokorin.info [online] [cit ]. Dostupné z: 6963 (KČT). V Příloze 4 Seznam stezek pro pěší turistiku je k nahlédnutí seznam značených turistických stezek. Níţe uvedené turistické stezky patří mezi nejoblíbenější: Z Mšena na hrad Kokořín přes Pokličky (9km), z Mšena na hrad Kokořín (zastávka v hostinci Krásná Vyhlídka 4,5km), Kokořín jeskyně Nedamy (1,5km), Kokořín Klemperka (4,5km) a nejznámější, jiţ zmiňovaná 9ti kilometrová Cinibulkova stezka. 71 Na pěší turistiku v chráněné krajinné oblasti je nutné pohlédnout ze dvou úhlů pohledu. Na jednu stranu se jedná o poměrně šetrnou formu rekreace, kdy nedochází k úniku škodlivých emisí, masivnímu poškozování terénního krytu nebo ničení oblasti přebujelou turistickou infrastrukturou. Na druhou stranu na mnoha místech CHKO Kokořínsko dochází k přesycení území stezkami pro pěší turistiku. Nejzávaţnější situace je v oblasti Mšenska, kterým prochází nejhustší síť stezek a pěšin. Dochází zde k výskytu nadměrných sešlapů, začínající eroze plošného i kaňonovitého charakteru a devastace rostlinného krytu. Podél stezek chybí odpočinková místa pro návštěvníky a informační síť. Problémem jsou také odpadky, které turisté a návštěvníci produkují Cykloturistika Jízda na kole je v CHKO Kokořínsko omezena pouze na značené trasy a lesní cesty, neboť se jedná o chráněnou oblast. Přesto je zde velice hustá síť cyklostezek, která je navíc kvalitně vyznačená. Jsou zde zcela nenáročné cyklotrasy v délce do 4 km, ale jsou zde také skutečně náročné cyklotrasy s délkou desítek km. Podrobný přehled cyklotras a cyklostezek je k nahlédnutí v Příloze 6 Seznam cyklostezek. V oblasti je zákaz pořádání soutěţí na jízdních kolech Ostatní turistická infrastruktura Z dalších moţností trávení volného času na Kokořínsku mohou návštěvníci vyuţít nabídky několika farem, které nabízí jízdu na koních. Jsou to především dvě větší farmy Chov koní Osinalice nebo farma Laka v Ráji u Mšena. Hipoturistiku v oblasti dále provozují Marek Zelenka, Pavel Studnička, Iva Nováková a Soňa Rudolfová. Kromě jízdy na koních je na těchto statcích také moţnost ubytování. 73 Další typickou činností je horolezectví. Podle průvodců je zde okolo pětiset horolezeckých cest s různou náročností. Mezi vhodné skály patří například Skály u 71 Kokořín. Kokorin-kokorinsko.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 72 Plán péče o chráněnou krajinnou oblast Kokořínsko na období NOVOTNÁ, D.: Kokořínsko. Praha: Olympia a.s., ISBN64 Brusného, Skály u Harasova, Skály u Hlučova, Skály u Kokořína a Hradska, Skály u Lhotky a Štampachu, Skály u Vojtěchova, Skály v Kokočině a Vrbodole nebo Skály v Močidlech. Přísný zákaz lezení platí pro skalní útvary Pokličky, Špičák u Střezivojic a Kamenný vrch. 74 Vyuţívání turistické infrastruktury v oblasti je velmi úzce spojené s environmentální neboli ekologickou udrţitelností. K rozporům dochází především v oblasti Mšenských pokliček, kdy nadměrný pohyb turistů způsobuje v krajině určité škody, jak bylo zmíněno výše. Cykloturistika v oblasti nezpůsobuje v podstatě ţádné problémy, protoţe většina tras vede po zpevněných površích. Hipoturistika v oblasti také nezpůsobuje ţádné negativní jevy, protoţe zde není nijak významně rozvinutá. 2 CHRÁNĚNÁ KRAJINNÁ OBLAST KOKOŘÍNSKO O zaloţení CHKO Kokořínsko se lze dočíst na internetových stránkách Agentury ochrany přírody a krajiny České republiky: Chráněná krajinná oblast Kokořínsko byla zřízena dne výnosem Ministerstva kultury České socialistické republiky ze dne 19. března 1976, č.j. 6070/76, o zřízení chráněné krajinné oblasti "Kokořínsko". 75 Tento výše uvedený výnos je uveřejněn ve Věstníku Ministerstva školství a Ministerstva kultury ČSR č. 4, ročník XXXII. ze dne Existence CHKO Kokořínsko je potvrzena uvedením v příloze k zákonu č.114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, v platném znění. Zřizovací výnos CHKO Kokořínsko i zákon č.114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny. Důvodem vzniku a vyhlášení této chráněné krajinné oblasti je důsledná ochrana veškerých hodnot krajiny, jejich typických znaků, přírodních zdrojů a vytváření příznivého ţivotního prostředí. Jedná se geomorfologické uspořádání povrchu, péče o vodní toky a plochy, klima, rostlinstvo a ţivočišstvo, rozhodnutí o vyuţití lesního a zemědělského půdního fondu, rozhodování o pořádání hromadných akcí, nakládání s vodami, odpady, o terénních úpravách a také rozhodování o nové výstavbě, provádění stavebních úprav stávajících objektů nebo urbanistickém rozloţení. 74 Kokořín aneb romantická rekonstrukce historie. Kokorin-kokorinsko.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 75 Agentura ochrany přírody a krajiny České republiky [cit ]. Dostupné z: 7165 V současné době je aktuální jednání o rozšíření CHKO Kokořínsko z její současné rozlohy 272 km 2 na zhruba 420 km 2. K současnému území by byla připojena jihozápadní část Českolipska (krajina Jestřebska, část bývalého vojenského újezdu Ralsko, část niv řeky Ploučnice, Podbezdězí, Polomené hory a oblast Doks). Nový název celé CHKO by zněl CHKO Kokořínsko Máchův kraj. Původní jiţní kokořínská část zaujímá rozlohu ha a nová navrhovaná část by se rozprostírala na ploše ha. Návrh je v jednání od listopadu 2009, účastníky jednání je Správa CHKO Kokořínsko, Ministerstvo ŢP a obce. Proti záměru rozšíření CHKO vystoupila řada obcí, jejich hlavními argumenty byly následující body omezení a komplikace rozvoje území, rekreační provoz na Máchově jezeře, zvýšení byrokratické zátěţe pro místní obyvatele při stavebních úpravách domů. Většina těchto problematických jednání nakonec skončilo kompromisem, například přeřazením určitých oblastí do niţších pásem ochrany přírody. Podle původních plánů mělo dojít k vyhlášení a přejmenování do poloviny roku 2013, coţ se prozatím nestalo Správa CHKO Kokořínsko Tato správa je součástí státní rozpočtové organizace Agentura ochrany přírody a krajiny ČR (AOPK ČR). Tato organizace je jednou z organizačních sloţek státu a vznikla zřizovací listinou vydanou rozhodnutím ministra ţivotního prostředí č. 7/95, o zřízení rozpočtové organizace Agentura ochrany přírody a krajiny. Správa CHKO Kokořínsko byla dříve součástí rozpočtové organizace Správa ochrany přírody (SOP), která byla taktéţ organizační sloţkou státu od 1. března Tato organizace však zanikla. V tento den byla Správa CHKO Kokořínsko začleněna pod Agenturu ochrany přírody a krajiny ČR. Agentura ochrany přírody a krajiny ČR sídlí v ulici Nuselská 39, Praha 4, Správa CHKO Kokořínsko sídlí na adrese Česká 149, Mělník. Hlavní činnosti Správy CHKO Kokořínsko jsou následující výkon státní správy v oblasti ochrany přírody a krajiny v souladu se zákonem č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, praktická péče o přírodní prostředí, odborná, vědecká, studijní, 76 CHKO Kokořínsko o krok blíţe rozšíření: končí meziresortní připomínkové řízení. Ekolist.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 7266 metodická, výchovná, dokumentační a informační činnost. V současné době má Správa CHKO 14 zaměstnanců. 77 Správa CHKO Kokořínsko má na starost péči o velkoplošné zvláště chráněné území (VZCHÚ) coţ je v tomto případě CHKO Kokořínsko, maloplošná zvláště chráněná území (MZCHÚ) přírodní rezervace a památky, o památné stromy a lokality, které jsou součástí tzv. NATURY Zonace chráněné krajinné oblasti Kokořínsko Celá oblast je rozdělena na 4 zóny ochrany přírody. V kaţdém pásmu je jiný stupeň ochrany. I. Zóna toto území poţívá nejpřísnějšího stupně ochrany, jedná se o území s přírodními fenomény, jejichţ existence je závislá buď na přirozeném vývoji nebo specifickém zásahu člověka, bez něhoţ by toto přírodní specifikum zaniklo. Tato zóna má rozlohu 2 568,85 ha. II. Zóna toto území má za úkol absorbovat rušivé vlivy okolí na území zóny I., dále poskytuje jakousi náhradní plochu k případnému obnovení prvků ze zóny I. Rozloha je 3 612, 85 ha. III. Zóna tato část území opět slouţí jako nárazníkové pásmo, v níţ je reţim ochrany méně přísný. Celková plocha této zóny je ,33 ha. IV. Zóna tato zóna obsahuje zastavěná území nebo plochy zemědělské půdy. Rozloha je 1 214,40 ha. Činnosti a aktivity, které je moţné provozovat v jednotlivých ochranných zónách, jsou vymezeny v zákoně č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny. Na přehled těchto aktivit lze nahlédnout do Přílohy 7 Aktivity v jednotlivých zónách CHKO v závěru této práce Agentura ochrany přírody a krajiny České republiky [cit ]. Dostupné z: 78 NATURA 2000 mezinárodní soustava chráněných území přírody, organizace spadající pod Evropskou unii. 79 Zonace CHKO Kokořínsko. Kokorinsko.ochranaprirody.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 7367 2.1.2 Speciálně chráněná území v rámci CHKO Kokořínsko Jak bylo řečeno výše, Správa CHKO Kokořínsko má za úkol pečovat o VZCHÚ, MZCHÚ a lokality evropského významu tzv. NATURA V Příloze 8 Speciálně chráněná území v CHKO Kokořínsko - je k nahlédnutí popis jednotlivých území. Přítomnost CHKO na Kokořínsku je faktor, který výrazně ovlivňuje rozvoj celé oblasti. Z pohledu podnikatelského (nebo také ekonomického) je to faktor spíše negativní, protoţe není moţné příliš expanzivně rozvíjet nějakou činnost. Podnikatelé budou vţdy nějakým způsobem kontrolováni a omezováni především Správou CHKO Kokořínsko, případně nařízeními z MŢP. Pro místní obyvatele přítomnost CHKO můţe také představovat určité negativní dopady, především v oblasti nové výstavby nebo přestavby jejich obydlí, které jsou spojeny s řadou omezení a zdlouhavou administrativou. Ekologická podstata udrţitelnosti je zde plně zachována, neboť oblast se statusem CHKO je plně chráněna a tím v podstatě zakonzervována a udrţena pro budoucí generace Dokumenty Nejdůleţitějším odborným dokumentem, kterým se Správa CHKO řídí při péči o celou chráněnou krajinnou oblast, je Plán péče o chráněnou krajinnou oblast Kokořínsko, vydaný pro období let , s prodlouţenou platností do roku Tento dokument obsahuje základní principy a postupy navrhující adekvátní péči a zacházení s CHKO Kokořínsko. Autory tohoto dokumentu jsou: Luboš Beran, Kateřina Bímová, Marcela Čejková, Boţena Nová, Ladislav Pořízek, Miroslav Řezáč, Eva Šestáková a Miloslav Šnajdr. V srpnu 2013 došlo ke schválení nových plánů péče pro období Tyto se ovšem týkají pouze vybraných přírodních památek. Tento dokument je rozdělen na dvě části rozborovou a návrhovou. První část se podrobně zabývá charakteristikou CHKO Kokořínsko od přírodních, krajinářských aţ po architektonické a urbanistické reálie oblasti. Druhá návrhová část se pak věnuje stanovení základních koncepcí činnosti orgánů Správy CHKO Kokořínsko BERAN, L. a kolektiv. Plán péče o chráněnou krajinnou oblast Kokořínsko na období [online] [cit ]. Dostupné z: 7468 Správa CHKO Kokořínsko dále svou činnost řídí podle jednotlivých programů, které spadají pod Ministerstvo ţivotního prostředí. Jedná se o Krajinotvorné programy MŢP (Ministerstva ţivotního prostředí) a Agroenvironmentální programy. Krajinotvorné programy MŢP jsou dotační programy a obsahují další tři podprogramy - Podprogram pro naplňování opatření vyplývajících z plánů péče o zvláště chráněná území a jejich ochranná pásma a zajišťování opatření k podpoře předmětů ochrany ptačích oblastí a evropsky významných lokalit, Podprogram pro zlepšování dochovaného přírodního a krajinného prostředí, Podprogram pro zabezpečení péče o ohroţené a handicapované ţivočichy. Správa CHKO Kokořínsko se zabývá pouze prvním jmenovaným programem. Agroenvironmentální opatření jsou pak součástí Programu rozvoje venkova Sdruţení obcí Kokořínska Jedná se o dobrovolný svazek obcí leţících na Kokořínsku, převáţně v okresu Mělník se sídlem ve vesnici Řepín, zaloţený v roce Cílem tohoto sdruţení je celkový rozvoj mikroregionu, prosazování společných zájmů a celková spolupráce v ostatních oblastech mezi zainteresovanými obcemi. Jedná se o právnickou osobu, členy sdruţení mohou být pouze obce. Správu Sdruţení obcí Kokořínska vykonávají následující řídící orgány valná hromada, správní rada, dozorčí rada, předseda správní rady a manaţer. Základním dokumentem, kterým se tato organizace řídí, jsou její Stanovy. Sdruţení obcí Kokořínska má své webové stránky, které jsou neustále aktualizovány. Členy svazku jsou následující obce Hostín, Chorušice, Kadlín, Kanina, Kokořín, Lhotka, Liblice, Lobeč, Malý Újezd, Mělnické Vtelno, Mšeno, Nebuţely, Nosálov, Řepín, Stránka, Střemy, Velký Borek, Vysoká. Sdruţení obcí Kokořínska udrţuje partnerství na regionální úrovni s Občanským sdruţením Vyhlídky MAS a Konferenčním centrem a zámkem Liblice. Úkolem Sdruţení obcí Kokořínska je pečovat a kooperovat v následujících oblastech školství, kultura, zdravotnictví, sociální péče, poţární ochrana, veřejný pořádek, ochrana ţivotního prostředí, cestovní ruch, péče o zvířata, komunální odpady, zásobování vodou, zabezpečování čistoty obcí, zlepšování infrastruktury a inţenýrských 81 Krajinotvorné programy. Kokorinsko.ochranaprirody.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 7569 sítí, správa majetku obcí, domovního a bytového fondu, provozování kulturních a kulturně vzdělávacích zařízení a mnohá další. 82 Sdruţení obcí Kokořínska zajišťuje dopravní obsluţnost obcí svou dopravní společností s názvem Kokořínský SOK s.r.o. Dále byla z iniciativy sdruţení postavena rozhledna na Vrátenské hoře. V současné době čerpá Sdruţení obcí Kokořínsko dotaci z Evropského fondu ROP NUTS II Střední Čechy na projekt Marketing cestovního ruchu Kokořínska. Celková výše alokované částky je ,-Kč Projekty Sdruţení obcí Kokořínsko Kokobusy Pro obyvatele obcí na Kokořínsku je nejvýraznějším uskutečněným projektem realizace a fungování autobusové dopravy. Tato doprava je zajištěna firmou SOK s.r.o., kterou zaloţilo právě Sdruţení obcí Kokořínska. Dopravní společnost Kokořínský SOK s.r.o. zajišťuje dopravu na 12ti linkách v obcích leţících mezi městy Mělník a Mšeno. Firma vlastní dohromady 6 minibusů s kapacitou 19 míst a jeden autobus s kapacitou 61 míst. Celkový dopravní systém je v plném rozsahu dotovaný Krajským úřadem Středočeského kraje. V roce 2010 tato firma získala certifikát řízení kvality výroby a sluţeb dle normy ISO Marketing cestovního ruchu Kokořínska Dalším právě běţícím projektem je projekt Marketing cestovního ruchu Kokořínska. Jeho platnost je od a ukončení Ţadatelem a zadavatelem projektu je Svazek obcí Sdruţení obcí Kokořínsko. Jak bylo uvedeno výše, tento program je financován z fondů Evropské unie ROP NUTS II Střední Čechy. Účelem tohoto projektu je propojení marketingu Sdruţení obcí Kokořínska a jeho partnera Konferenčního centra zámku Liblice se zvýšením efektivity propagace a sníţení nákladů. V rámci projektu má být vyrobena řada informačních a propagačních materiálů, destinace má být propagována v médiích a dále je v plánu návštěva domácích i zahraničních výstav cestovního ruchu se v Liblicích v Konferenčním 82 Sdruţení obcí Kokořínska. Kokorinsko.info [online] [cit ]. Dostupné z: 83 Marketing cestovního ruchu Kokořínska. Fondyeu.eu [online] [cit ]. Dostupné z: 84 Sdruţení obcí Kokořínska. Kokorinskysok.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 7670 centru zámku Liblice konala konference financovaná z tohoto projektu. Konference nesla název Liblický summit. Úvodní část se věnovala základním charakteristikám Kokořínska, dále zde byla přednáška o marketingu a jeho vztahu k cestovnímu ruchu. Konferenci zakončila diskuse o moţnostech rozvíjení cestovního ruchu na Kokořínsku a Liblicku Vzájemná spolupráce Veškerou spolupráci v celé oblasti iniciuje především Správa CHKO Kokořínsko. Ta se spolu s TIC (Mšeno, Mělník, Dubá) radí o umístění a obsahu informačních tabulí, spolu s obcemi řeší dotační problematiku a podílí se na odborných přednáškách nebo exkurzích. Spolupráce s místními podnikateli probíhá většinou nárazově opět se jedná o poskytování poradenství v dotační politice, moţnosti rozvoje turismu, informování o záměrech CHKO. V současné době neprobíhá ţádný projekt spolupráce mezi Správou CHKO a Sdruţením obcí Kokořínsko. Dalšími moţnými partnery pro všeobecnou spolupráci by mohla být MAS Vyhlídky sídlící v Nebuţelých a LAG Podralsko se sídlem v Mimoni. Tato dvě sdruţení spolu aktivně spolupracují, jejich prozatím poslední společnou akcí je projekt Z Kokořínska do Podralska. Jedná se o projekt mezinárodní spolupráce s účinností od roku Jeho cílem je realizovat projekty národní spolupráce a podporovat cestovní ruch, především pak pěší trasy, vinařské stezky a hipostezky. Hlavní myšlenkou je pomyslně smazat hranice krajů a rozvíjet společné aktivity a činnost nad úrovní krajů SWOT ANALÝZA Jako syntéza získaných poznatků je v této práci pouţita SWOT analýza. Jednotlivé oblasti této SWOT analýzy jsou hodnoceny ze dvou hledisek (významnost a pravděpodobnost) na bodové stupnici 1 5, přičemţ 1 znamená nejniţší význam a 5 má nejvyšší stupeň významnosti nebo pravděpodobnosti. Významnost vyjadřuje důleţitost daného faktoru pro hodnocenou oblast a pravděpodobnost hodnotí míru pravděpodobnosti, ţe daný faktor nastane. U silných a slabých stránek je hodnocena 85 Marketing cestovního ruchu Kokořínska. Risy.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 86 Projekt národní spolupráce. Vyhlidky.eu [online] [cit ]. Dostupné z: 7771 pouze významnost, protoţe se jedná o faktory, které se jiţ v dané oblasti nachází nebo se projevují, proto nelze hodnotit pravděpodobnost tj., ţe k faktoru dojde. Silné stránky Skalní město s unikátními skalními útvary kokořínské pokličky Významnost 5 Dobrá lokalizace nedaleko hlavního města Prahy 5 Rekreační oblast pro hlavní město Praha 5 Hustá síť stezek pro pěší turistiku (26) 4 Kvalitní značení cyklostezek a stezek pro pěší turistiku 4 Kvalitní internetové stránky nejvýznamnějších turistických cílů (hrad Kokořín, hrad Houska, CHKO Kokořínsko) 3 Vedení statistik návštěvnosti TIC Mělník a TIC Mšeno 3 Hustá síť cyklostezek (11) 3 Niţší ceny ubytování v oblasti Kokořínska (cca 300, ,- Kč) Spojení oblasti s velkými jmény české literatury Karel Hynek Mácha, Eduard Štorch 3 3 Příznivé ceny vstupného hradů Kokořín a Houska 3 Kvalitní internetové stránky nejvýznamnějších turistických cílů (hrad Kokořín, hrad Houska, CHKO Kokořínsko) 2 Slabé stránky Významnost Omezení aktivit cestovního ruchu z důvodu lokalizace v CHKO 5 7872 Silná sezonnost neexistuje zde zimní sezona (hrady jsou zavřené, TIC v Mšenu není přes zimu v provozu, místní podnikatelé poskytovatelé sluţeb také neoperují) 5 Absence sluţeb při nepříznivém počasí 5 Niţší úroveň sluţeb (obecný problém většiny venkovských oblastí v ČR mimo hlavní město) 5 Nekvalifikované lidské zdroje 5 Chybí nabídka ucelených turistických produktů 5 Absence konkrétní marketingové strategie pro oblast Kokořínska 5 Neexistence statistik/přehledů návštěvnosti CHKO Kokořínsko 4 Absence kulturních akcí, eventů, doprovodných tematických akcí na hradě Kokořín, (jednoročně je zde pořádán jarmark a letos v srpnu zde byl uspořádán první ročník 4denního festivalu Noir Film Kokořín) 4 Nejednotnost informačních center pro oblast CHKO Kokořínsko 3 Nedostatek komplexních informací o oblasti 3 Jelikoţ chybí jednotná strategie, nedostatečná propagace Kokořínska 3 Nedostatečná otevírací doba TIC Mšeno (pouze duben říjen) 3 Dostupnost hradu pro zdravotně tělesně postiţené (bezbariérový přístup) 2 CHKO Kokořínsko nemá své informační centrum (turisté musí vyuţívat TIC v Mělníce, Mšenu nebo Dubé) Vysoká cena za parkování u hradu Kokořín a Houska, cca 50,-Kč, coţ je však všeobecný problém většiny památek 2 2 Chybí ţelezniční spojení 1 7973 Příležitosti Rozšíření spolupráce mezi jednotlivými subjekty působícími na Kokořínsku (v oblasti propagace oblasti, společného rozvoje regionu, kulturních akcí) LAG Podralsko, MAS Vyhlídky Vyuţití typické lidové architektury Kokořínska roubené chaty a chalupy Rozšíření CHKO Kokořínsko o významnou rekreační oblast Máchův kraj Významnost Pravděpodobnost Moţnost vyuţít finančních zdrojů z Evropské unie 4 3 Vypracování strategie rozvoje Kokořínska (v současné době se na této strategii pracuje) Moţnost rozvoje venkovského cestovního ruchu (mnoţství rekreačních chat, chalup, statků) Pořádat a organizovat různé společenské akce na Kokořínsku (pouti, jarmarky, akce pro děti hradní strašidla, workshopy), svatby, odborné akce semináře, konference, podporovat incentivní turismus teambuildingy Zavedení systému kvality do stravovacích a ubytovacích sluţeb Popularizace městských lázních ve Mšeně (jedná se o unikátní památku) Vybudování image špičkové destinace pro venkovskou turistiku Vyuţití místních pověstí k propagaci oblasti a tvorbě produktů CR (loupeţník Petrovský, Kokořínská studna, pověst o Krvomlýnu nebo74 vstup do pekla na hradě Houska) Rekonstrukce a budoucí provoz minipivovaru v obci Lobeč 2 5 Realizace místního informačního systému 2 2 Restrukturalizace zemědělské výroby 1 1 Hrozby Neustálé vylidňování oblasti, odchod mladých lidí do měst Při nešetrném plánování cestovního ruchu poškození přírodních atraktivit (nadměrné horolezectví poškození pískovcových skal) Významnost Pravděpodobnost Chátrání řady objektů (př. koupaliště Harasov) 5 4 Nedostatek finančních prostředků (na údrţbu stezek a další infrastrukturu) Neochota jednotlivých subjektů spolupracovat a efektivně komunikovat Chybí nové projekty, výraznější snahy o spolupráci 5 4 Omezení pro cestovní ruch z důvodu přítomnosti CHKO 4 5 Nezájem jiţ aktivních podnikatelů o kvalitu 4 5 Malý zájem místních lidí o podnikání 3 5 Splývání regionu Kokořínsko s ostatními regiony, nutné se nějakým způsobem odlišit, vyčlenit od ostatních75 Konkurence jak z řad přírodních atraktivit (skalní města v Českém ráji, Broumovsku, Česko saské Švýcarsko, ostatní CHKO - Křivoklátsko, České středohoří), tak z kulturně historických atraktivit (ostatní hrady a zámky v blízkém okolí) 3 3 Z této SWOT analýzy vyplývá, ţe nejsilnější stránkou CHKO Kokořínsko je její nabídka přírodních atraktivit. Druhým významným aspektem je blízkost hlavního města Prahy, z čehoţ plyne poměrně velký potenciál zdrojového trhu pro oblast. Mezi nejslabší stránky regionu patří především nedostatečná úroveň všech sluţeb. Nejvýznamnější příleţitostí je rozvoj spolupráce mezi všemi subjekty na Kokořínsku. Ohroţení pro toto území představuje především poškození nebo zničení přírodních atraktivit, odchod a vylidňování oblasti. 8276 NÁVRHOVÁ ČÁST Rozvoj udrţitelného cestovního ruchu na Kokořínsku je značně omezený a to především kvůli velice malé rozloze území. Hlavními moţnými způsoby, jakými by se tento region v souladu s udrţitelným rozvojem mohl rozvíjet, jsou především různé druhy turistiky pěší turistika, cykloturistika a hipoturistika. Tyto moţnosti rozvoje jsou popsány níţe v textu. Dále tato kapitola navrhuje moţné formy cestovního ruchu, které by pomohly oblast turisticky oţivit a moţnosti rozvoje spolupráce v oblasti. 1 ROZVOJ OBLASTI V SOULADU S UDRŽITELNOSTÍ 1.1 Pěší turistika Jak bylo zmíněno v analytické části v kapitole Pěší turistika, hlavním problémem oblasti Kokořínska v souladu s udrţitelností je nadměrné vyuţívání oblasti Mšenska pro potřeby pěší turistiky. Jejím nadměrným turistickým vyuţíváním dochází především k sešlapání povrchu, poničení vegetačního krytu a postupné plošné erozi. Turisté zde také nemají moţnost odpočinku. Moţným řešením by bylo vybudování několika odpočinkových piknikových míst s moţností rozdělání ohně. K těmto místům by bylo vhodné připojit informační tabule a zároveň vytvořit ucelenou informační síť pro turisty a návštěvníky v celé oblasti. Důrazná pozornost by měla být také věnována vytvoření dostatku odpadkových košů umístěných podél celé stezky, které nebudou rušit krajinný ráz a budou esteticky zapadat do rázu místní krajiny. Vybudování a péči o turistickou infrastrukturu by měly řešit místní obecní nebo městské úřady ve spolupráci se Správou CHKO Kokořínsko a místní akční skupinou Sdruţení obcí Kokořínska. Dalšími snahami nejen Správy CHKO Kokořínsko, ale také ostatních subjektů v oblasti by měla být určitá marketingová snaha rozptýlit pěší turistiku do více oblastí. Například vybudování záţitkových tras po stopách loupeţníků, pohádkové trasy pro rodiny s dětmi nebo stezky spojit s gurmánskými záţitky vinné stezky. 1.2 Cykloturistika Protoţe obliba cykloturistiky neustále vzrůstá a je stále modernější, mělo by být snahou oblasti Kokořínsko tomuto typu turistů vycházet vstříc. Rozvoj cykloturistiky v této 8377 oblasti musí být pečlivě plánovaný, neboť se jedná o CHKO a samozřejmostí by také mělo být zachovat neporušenou oblast pro další generace. Správa CHKO by měla stanovit určitá pravidla pro rozvoj a fungování tohoto typu rekreace. Jedná se zejména o svedení a odklonění cyklistů mimo zvláště chráněná území vyznačením určitých cest a stezek v terénu a silnic a komunikací mimo přírodní cesty. V ideálním případě by měla být většina cyklistických cest vedena po zpevněných cestách a silnicích, které by měly být lemovány pro cyklisty potřebnými informacemi informace o občerstvení, ubytování nebo např. servisní sluţbě. 1.3 Turistická informační centra Nejvýznamnějšími turistickými informačními centry na Kokořínsku jsou infocentra v Mělníce a ve Mšeně. TIC v Mělníce funguje celoročně, Mšenské infocentrum funguje pouze po dobu letních prázdnin (měsíce červenec a srpen), od dubna do října pak pouze o víkendech. Po zbytek roku je toto infocentrum zavřené. TIC v Mělníce se nachází přímo pod hlavním mělnickým náměstím, sídlí v nenápadné a poněkud nevzhledné budově. Turistům nabízí především nepřeberné mnoţství propagačních broţur, letáků a dalších tištěných materiálů. Není v něm například ţádná menší expozice nebo něco, čím by toto infocentrum prodávalo a lákalo návštěvníky pro návštěvu oblasti Kokořínska. Problémem oblasti je určitá roztříštěnost informačních center. Jedná se o poměrně malou plochu CHKO Kokořínsko zabírá svou rozlohou cca 272 km 2 a k této rozloze jsou zde k dispozici celkem tři samostatná informační centra. Z čehoţ ţádné z nich nenabízí nic originálního a nemá návštěvníky čím zaujmout. Všechna nabízejí tištěné materiály a informační broţury, jak bylo zmíněno výše. Informační centra (nejen ta na Kokořínsku) by se mohla inspirovat fungováním informačních center např. ve Spojených státech amerických. Systém informačních center v národních parcích zde funguje tak, ţe pro velkou oblast jsou vymezena například pouze dvě velká informační centra, která kromě poskytování informací fungují také jako menší výstavní expozice celé oblasti. Návštěvníci tak přímo v centru vidí, co mohou v oblasti očekávat, co je pro ní typické a co stojí za to vidět. Dále je v těchto centrech také široká nabídka místních typických suvenýrů. Pro porovnání např. americký národní park Great Smoky Mountains s rozlohou 2110km 2 má celkem dvě velká návštěvnická informační centra a oblast CHKO Kokořínsko s rozlohou 272 km 2 má tato informační centra tři. Nelze 8478 samozřejmě zcela srovnávat americký národní park s CHKO na území České republiky, ovšem například v problematice informačních center by si ta česká mohla vzít inspiraci. 1.4 Spolupráce na Kokořínsku Jak jiţ bylo zmíněno v teoretické části této práce moţnosti rozvoje cestovního ruchu v CHKO, jednou z moţností rozvoje regionu nebo oblasti je spolupráce subjektů, které v oblasti působí. Na Kokořínsku je situace v oblasti spolupráce následující. V chráněné krajinné oblasti Kokořínsko by se spolupráce nebo partnerství mohly aktivně účastnit následující subjekty: Obce několik obcí na Kokořínsku jiţ pro turisty slouţí jako místa k podávání informací, tyto obce byly jmenovány výše v textu, viz kapitola Turistická informační centra. Stále jich je však minimum, protoţe tato sluţba s sebou nese další finanční náklady, na které bohuţel v místních rozpočtech není dostatek finančních prostředků. Informační centra slouţí k propagaci oblasti, plní funkci prostředníka mezi návštěvníkem destinace a poskytovatelem sluţby (místním podnikatelem). Základem úspěšné činnosti informačních center je především vysoká kvalifikovanost a skvělé profesionální chování pracovníků. Oblast Kokořínska bohuţel nedisponuje informačními centry špičkové úrovně, důvodem je opět vysoká finanční náročnost provozování těchto center. Proto informační činnost na různé úrovni často poskytují samotné obce, obecní úřady nebo často navštěvované památky. Místní podnikatelé jiţ z principu podnikání coţ je dosaţení a maximalizace zisku nejsou příliš ochotní vstupovat do partnerství, která by jim nepřinesla přímý zisk, ale týkala se například pouze propagace a popularizace regionu. Často podceňují význam vybudování jednotného image destinace, pod kterým by vystupovala na národním a mezinárodním trhu. Drobní místní podnikatelé mají také občas trochu omezený pohled na fungování trhu cestovního ruchu a nové trendy a vývoj, který neustále probíhá. Jsou pasivní ve vyhledávání nových informací a nepřizpůsobiví novým podmínkám. Místní obyvatelé disponují obrovskou výhodou a to tou, ţe znají perfektně region, do kterého turisté přijíţdí. Jejich participace na cestovním ruchu by se dala zvýšit například různými školeními (v oblasti ekologie, jazykové kurzy) nebo jejich zapojením do 8579 podnikání. Například výroba místních typických výrobků (víno, čerstvé domácí mléčné výrobky sýry, tvarohy, jogurty, pekařské výrobky). Kulturní zařízení a média můţe se jednat o různé slavnosti obcí, jejich výročí, nově vytvořené akce. Spolupráce s ostatními subjekty ve formě pronájmu prostorů, poskytnutím poradenství, zázemí, zkušeností. Média pomáhají dostávat destinaci do širšího povědomí. Na Kokořínsku tuto úlohu plní především tisková média a to místní zpravodaje, přílohy regionálních deníků, časopisy a letáky. Problémem je, ţe se tato místní média často nedostanou za hranici regionu, tudíţ jsou poměrně kontraproduktivní. Místní svůj kraj znají a ten, komu jsou tyto materiály určené, se jich většinou nedočká. Správa CHKO Kokořínsko disponuje perfektní znalostí místní přírody a krajiny, vytváří koncepty její ochrany. Jejím cílem by mohlo být vytvořit zázemí a koncept ekologické výchovy pro návštěvníky regionu a pomocí spolupráce a partnerství s dalšími subjekty v regionu tuto osvětu neustále rozšiřovat mezi veřejnost turisty, místní obyvatele, místní podnikatele a další subjekty. Místní sdruţení, spolky na Kokořínsku působí Sdruţení obcí Kokořínska, které dříve spolupracovalo s MAS Vyhlídky. Sdruţení obcí Kokořínska má většinou pouze své vlastní projekty, pro které nevyhledává partnera. Nárazově spolupracuje s jiţ výše zmíněnou MAS Vyhlídky a Správou CHKO Kokořínsko. Příleţitost pro partnerství by mohlo být sdruţení ze sousedního regionu LAG Podralsko. Přestoţe navrhuji, aby celou ekologickou osvětu měla na starost Správa CHKO, zároveň si myslím, ţe by měla také úzce spolupracovat s místními subjekty, především v oblasti propagace komunikace se zákazníkem. Měl by zde být jednotný způsob vystupování celé oblasti/regionu, jednotný způsob propagace, aby potenciální návštěvník přesně věděl, do jaké oblasti jede a nesetkal se s jakousi rozkouskovaností regionu. Ale aby jak přírodní atraktivity, tak atraktivity kulturní byly marketingově provázané a vystupovaly vůči okolí jednotně. Například aby návštěvníkovi, který jede navštívit Máchovo jezero, bylo ještě před příjezdem jasné, ţe jede do Chráněné krajinné oblasti Kokořínsko. Tudíţ vytvořit z pohledu marketingu cestovního ruchu jednotnou oblast. Na marketingové strategii Kokořínska se v současné době pracuje. 8680 2 FORMY CESTOVNÍHO RUCHU OPTIMÁLNÍ PRO OBLAST KOKOŘÍNSKA Potenciál, který CHKO Kokořínsko nabízí je velice unikátní a pro potřeby cestovního ruchu cenný. Nabízí totiţ jak mnoţství přírodních atraktivit, tak širokou škálu kulturních památek. Z přírodního bohatství jsou to nádherná skalní města a skalní útvary (především jedinečné skalní hřiby tzv. kokořínské pokličky). A kulturně historické památky jako je hrad Kokořín, zámky Houska, Vidím, Tupadly, Bezděz, mnoţství zřícenin a několik vesnických památkových rezervací (např. Lhota, Dobřeň, Olešno, Nosálov). Mnoţstvím venkovských usedlostí, statků a dalších objektů tato oblast nabízí potenciál pro rozvoj šetrných forem cestovního ruchu, které jsou uvedeny níţe v textu. Optimální formy cestovního ruchu pro CHKO Kokořínsko jsou takové formy, které jsou šetrné k ţivotnímu prostředí. Jedná se především o venkovskou turistiku a její dvě podformy - ekoturismus a agroturismus. Obě tyto formy respektují principy udrţitelného rozvoje, které byly podrobně rozepsány v teoretické části této práce. Tyto dvě formy naplňují cíle, o které je třeba usilovat v rámci rozvoje cestovního ruchu v chráněné krajinné oblasti. Dalšími moţnými aktivitami CR v oblasti cenné krajiny Kokořínska jsou pěší turistika, cykloturistika, hipoturistika (myšlena především jako doplňková aktivita venkovské turistiky) a kulturně poznávací cestovní ruch (poznávání místních měst, vesnických památkových rezervací). Oblast Kokořínska má potenciál vytvořit ze sebe také tzv. záţitkovou destinaci, jejíţ podstata by byla v enoturismu podtypu gurmánského turismu, který se zabývá cestováním za vínem. Oblast Mělnicka a Litoměřicka je známá úrodná oblast pro pěstování vinné révy. Pro milovníky vína by mohlo být velmi atraktivní prozkoumávání krás Kokořínska po značených vinných stezkách, které by nabízely degustaci místních vín, příjemné posezení a informace o navštívených místech. 3 DOPADY CESTOVNÍHO RUCHU NA CHKO KOKOŘÍNSKO Na základě dvou předchozích částí této diplomové práce (část teoretická a část analytická) lze konstatovat, ţe vliv cestovního ruchu na oblast CHKO Kokořínsko je 8781 v podstatě zanedbatelný. Tento závěr lze dokázat na základě porovnání návštěvnosti dvou nejznámějších turistických cílů na Kokořínsku hradů Kokořín a Houska s turisticky významnými památkovými objekty na území České republiky. Oba místní hrady mají téměř desetinásobně menší návštěvnost neţ porovnávané památky. Dalším důkazem relativní nevýznamnosti pro cestovní ruch můţe být srovnání velikost CHKO Kokořínsko s ostatními CHKO a národními parky na území ČR, coţ lze stanovit na základě Přílohy 1 Seznam CHKO v ČR. CHKO Kokořínsko patří mezi středně velké CHKO. Na následujících řádcích budou popsány jednotlivé aspekty udrţitelnosti s jejich konkrétním dopadem na CHKO Kokořínsko. Z ekonomických dopadů cestovního ruchu na Kokořínsko je to například moţnost investování do místní turistické infrastruktury obnova a dobudování sítě stezek pro pěší turistiku a cykloturistiku. Z negativních ekonomických dopadů je nutné zmínit problematiku sezonnosti v oblasti Kokořínska, kdy zde absolutně neexistuje sezona zimní. Především podnikatelé v pohostinství jsou nuceni přes zimu své podniky zavřít, neboť by jim nevydělaly ani na provoz. V podobné situaci jsou zde i podnikatelé poskytující ubytovací sluţby. Další doplňkové sluţby nejsou na Kokořínsku zastoupeny ve významnějším měřítku. Socio kulturní jevy jsou na Kokořínsku prozatím spíše neutrální nebo pozitivní. Obecně se tyto jevy věnují především vztahu místních obyvatel s turisty. Jelikoţ je oblast Kokořínska prozatím spíše méně turisticky navštěvovaná oblast a to jen v letním období, nemají místní obyvatelé potřebu pociťovat vůči turistům nějaké negativní emoce. Jediným střediskem celého Kokořínska, kde je zvýšená koncentrace turistů je obec Kokořín, kde se nachází stejnojmenný hrad a především v období letních prázdnin zde můţe být vyšší koncentrace turistů a návštěvníků. Pozitivní vlivy cestovního ruchu na Kokořínsku jsou vyjádřeny především příjmy místních podnikatelů z turistů (pohostinství, ubytování, prodej suvenýrů). Environmentální dopady se zde také příliš neprojevují. Na území CHKO je vyhlášeno několik zvláště chráněných území, kam je přístup turistům zakázán, tudíţ není prostředí nijak poškozováno. Celá chráněná krajinná oblast je rozdělena do jednotlivých zón ochrany a je zde pečlivě označeno, co se smí a nesmí v jednotlivých zónách. Negativními environmentálními jevy na Kokořínsku je poškozování pískovcových skal 8882 nedisciplinovanými horolezci a nadměrné vyuţívání pěších stezek okolo nejznámějších skalních útvarů. 8983 ZÁVĚR Chráněná krajinná oblast Kokořínsko nepředstavuje z hlediska cestovního ruchu významnou destinaci národního nebo mezinárodního významu. Je to způsobeno především její menší velikostí (272 km 2 ). Skutečnost, ţe Kokořínsko pravděpodobně nikdy nebude masově vyuţívanou turistickou destinací, je způsobena také přítomností chráněné krajinné oblasti. To znamená, ţe prim bude mít vţdy ochrana přírody, krajiny, fauny a flory před potřebami turistů nebo návštěvníků. Tento fakt je veskrze pozitivní a v souladu s problematikou této diplomové práce tj. udrţitelností. I přes výše zmíněná tvrzení má Kokořínsko šanci stát se atraktivní destinací především pro tuzemskou rekreaci, kterou budou návštěvníci vyhledávat a především se do ní zas a znova vracet. Jedná se o unikátní území, které se pyšní pestrou jedinečnou přírodní nabídkou, která se mísí s kulturně historickými skvosty. Z přírodních předpokladů jsou zde nejtypičtější kokořínské pokličky (mšenské a méně známé jestřebnické). Tyto pokličky se staly symbolem celé chráněné krajinné oblasti Kokořínsko stejně jako je např. Pravčická brána symbolem národního parku Česko saské Švýcarsko. Dalším symbolem oblasti je hrad Kokořín, který dal celé oblasti jméno. V jeho stínu zůstává neméně romantický hrad Houska, ve kterém je tajemná brána do pekel. Nedaleko obou hradů leţí slavný Máchův hrad Bezděz, který není přímo součástí CHKO Kokořínsko, pokud však dojde k plánovanému rozšíření stávající CHKO o území Máchova kraje, bude se celá oblast pyšnit těmito třemi historickými skvosty. Mimo výše zmiňované známé hrady se v oblasti nachází bezpočet skalních hrádků a zřícenin, které také nabízejí pohled do minulosti a moţnost nasát středověkou atmosféru. Většina těchto objektů se bohuţel kvůli nedostatku péče pomalu rozpadá a stále více chátrá. Jejich problémem je také malá všeobecná známost, takţe o těchto středověkých klenotech vědí většinou pouze místní obyvatelé. Dalším plusem oblasti je její protkanost stezkami pro pěší turistiku a cykloturistiku. Nachází se zde mnoho kilometrů poměrně dobře značených tras, jejich problémem je nedostatečné turistické zázemí. Počínaje nedostatkem nebo špatným stavem informačních tabulí a konče absencí odpočívadel, piknikových míst, toalet nebo tábořišť. Dalším nedostatkem je výrazné přetěţování nejznámějších stezek, kdy dokonce dochází k poškozování vegetačního krytu, hromadění odpadků apod. Snahou 9084 subjektů působících v oblasti by mělo být rozmělnění turistů po celé oblasti, aby nedocházelo k jejich akumulaci na jedno místo. Hlavním cílem této diplomové práce bylo zhodnotit potenciál, který CHKO Kokořínsko pro cestovní ruch nabízí. A zároveň popřemýšlet zda je moţné rozvíjet cestovní ruch v této oblasti v souladu s udrţitelností. Postupným bádáním jsem zjistila, ţe vliv cestovního ruchu na Kokořínsku má na udrţitelnost téměř minimální vliv. Je to způsobeno především tím, ţe se jedná o malou oblast a cestovní ruch zde nehraje významnou roli. Můţe to být způsobeno tím, ţe Kokořínsko v podstatě nenabízí ojedinělý produkt nebo atraktivitu, kterou by turisté nebo návštěvníci nemohli navštívit nikde jinde. Samozřejmě Kokořínské pokličky jsou jedinečné, souhrnně je ale oblast Kokořínska další ze skalních měst, kterých je v ČR několik (např. Česko saské Švýcarsko, Český ráj, Broumovsko). Turisté tak například navštíví jinou destinaci se skalními útvary a uţ nemají potřebu jet na Kokořínsko. Dalším důkazem, ţe Kokořínsko je pro cestovní ruch spíše okrajovou destinací je absence hotelových řetězců případně obecně hromadných ubytovacích zařízení. Většina lůţek je nabízena v ubytování v soukromí nebo rodinných penzionech s menší ubytovací kapacitou. Z takto nastavené nabídky ubytovacích sluţeb by mohli místní obyvatelé ještě více těţit tím, ţe by se pokoušeli nabízet produkty venkovské turistiky. Venkovská turistika je pro rozvoj cestovního ruchu v souladu s principy udrţitelnosti ideální volbou. Kokořínsko pro tento typ turismu nabízí ideální především materiální podmínky nachází se zde mnoţství rekreačních chat, chalup, bývalých budov JZD a statků. Ovšem nejpádnějším důvodem proč zde nemá cestovní ruch dostatečný význam, který by mohl nějak ovlivnit své okolí, je absence zimní sezony. Celé Kokořínsko funguje pouze v letní sezoně. Jednoduše zde neexistuje taková nabídka sluţeb, která by do této destinace turisty nebo návštěvníky v zimním období nalákala a přiměla jet. Mým dílčím cílem bylo zjistit úroveň spolupráce mezi jednotlivými subjekty, které se v CHKO Kokořínsko nějakým způsobem angaţují. Zkoumanými subjekty byla Správa CHKO Kokořínsko, Sdruţení obcí Kokořínska, TIC, obce, místní podnikatelé a veřejnost. V současné době zde neprobíhá ţádná výraznější forma partnerství nebo spolupráce. Správa CHKO Kokořínsko vyvíjí určité snahy o koordinaci méně významných aktivit jako je např. obsah informačních desek a tabulí. 9185 Dále jsem si pro potřeby práce zvolila dvě hypotézy. První hypotézou bylo, ţe úroveň partnerství a spolupráce v oblasti CHKO Kokořínsko není na vyhovující úrovni. Hypotéza se mi částečně vyvrátila, neboť Správa CHKO Kokořínsko vyvíjí určitou aktivitu v koordinaci činností jednotlivých subjektů v oblasti (viz předchozí odstavec). Má druhá hypotéza, ţe turistická sezona je na Kokořínsku pouze v letní sezoně se mi plně potvrdila. Zimní sezona zde opravdu není a je zde také problém sehnat základní sluţby (ubytování, stravování) v zimním období, protoţe většina podnikatelů přes zimu jednoduše nefunguje. Tato práce byla zpracována pomocí analýzy sekundárních dat a následné celkové SWOT analýzy oblasti, kdy jsem sehnala data jiţ dříve sebraná a pokusila jsem se z nich udělat nové závěry a poznání. Dále jsem se pokusila popřemýšlet nad novými moţnostmi rozvoje udrţitelného cestovního ruchu v této oblasti. K vytvoření práce jsem vyuţívala především různých tištěných průvodců, zaměřených na oblast Kokořínsko. Po celou dobu zpracování práce jsem komunikovala s pracovníky ze Správy CHKO Kokořínsko a zaměstnanci Sdruţení obcí Kokořínska. Dále jsem ke své práci vyuţívala internetové zdroje jako www stránky, elektronické sborníky, výroční zprávy a články. 9286 LITERATURA [1] ADAMOVIČ, J.: Geologický základ kokořínské krajiny. In: [online].[cit ]. Dostupné z: [2] Agentura ochrany přírody a krajiny [online] [cit ]. Dostupné z: [3] Akce na Kokořínsku. Kokorin.info [online] [cit ]. Dostupné z: [4] Analýza rozvoje cestovního ruchu na území MAS Vyhlídky Dostupné z: okumenty/analyza%20cestovniho%20ruchu.pdf [5] Aopk.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [6] ATTL, P. a NEJDL, K.:Základy turismu I. Praha: Vysoká škola hotelová v Praze 8, ISBN [7] BAREŠ, B. a kolektiv: Školení pro cestovní ruch v chráněných oblastech. Mmr.cz[online] [cit ]. Dostupné z: [8] BENEŠ, L. a kolektiv: Formy spolupráce veřejného a soukromého sektoru při vytváření podmínek pro rozvoj cestovního ruchu v marginálních oblastech. Praha, 2008 [9] BERAN, L. a kolektiv. Plán péče chráněnou krajinnou oblast Kokořínsko na období České Budějovice: Protisk, [10] BERÁNEK, J.: Satelitní účet cestovního ruchu. Satelitní účet cestovního ruchu [online] [cit ]. Dostupné z: [11] Cenia.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 9387 [12] Cittadella.cz. [online] [cit ]. Dostupné z: [13] Cizp.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [14] DANÍČEK, L.: Turistika v CHKO. [online] [cit ]. Dostupné z: [15] Destinační management a vytváření produktů v cestovním ruchu. Mmr.cz [online] [cit ]. Dostupné z: a e8a-7a397fa1635c/getfile5_3.pdf [16] Environmental Impacts. United Nations Environment Programme [online] [cit ]. Dostupné z: ytourism/impactsoftourism/environmentalimpacts/tabid/78775/default.aspx [17] FREYER, Walter. Tourismus Einführung in die Fremdenverkehrsökonomie. München: Oldenbourg Wissenschaftsverlag GmbH, ISBN [18] Globalizace a římský klub. Nar.myslenka.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [19] Historie hradu houska. Hradhouska.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [20] Hrad Bezděz. Hrad-bezdez.eu [online] [cit ]. Dostupné z: [21] Hrad Kokořín. Hradkokorin.eu [online] [cit ]. Dostupné z: [22] Hrad Kokořín. Hrad-kokorin.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [23] Chráněná krajinná oblast Kokořínsko. Cittadella.cz [online]. [cit ]. Dostupné z: 9488 [24] CHKO Kokořínsko o krok blíţe rozšíření: končí meziresortní připomínkové řízení. Ekolist.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [25] Chráněná krajinná oblast Kokořínsko. [online] [cit ]. Dostupné z: /Chr%C3%A1n%C4%9Bn%C3%A1_krajinn%C3%A1_oblast_Koko%C5%99%C3%A Dnsko#Dopravn.C3.AD_obslu.C5.BEnost [26] Informace o systémech environmentálního managementu. Firemní servis.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [27] Kokořín. Hrady.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [28] Kokořín. Kokorin-kokorinsko.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [29] Kokořín aneb romantická rekonstrukce historie. Kokorin-kokorinsko.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [30] Kokořínsko. Booking.com [online] [cit ]. Dostupné z: [31] Kokořínsko - osídlení a vesnice. Lidova-architektura.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [32] Kokořínsko. Kokorinsko.net [online] [cit ]. Dostupné z: [33] Kokořín a Kokořínsko [online] [cit ]. Dostupné z: 9589 [34] Kokořín a Kokořínsko. Kokorin.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [35] Kokořín a Kokořínsko. Kokorin.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [36] Kokořín a Kokořínsko. Kokorin.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [37] Kokořínské rokle a údolí. Ceskolipsko.info [online] [cit ]. Dostupné z: [38] Krajinotvorné programy. Kokorinsko.ochranaprirody.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [39] Máchův kraj - nová část CHKO Kokořínsko. Casopis.ochranaprirody.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [40] Kolektiv Konsorcia SPROR Plus. Cestovní ruch a udržitelný rozvoj. Praha: Ministerstvo pro místní rozvoj, 2007 [41] Marketing cestovního ruchu Kokořínska. Risy.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [42] Marketing cestovního ruchu Kokořínska. Fondyeu.eu [online] [cit ]. Dostupné z: [43] MUSIL, M.: Udržitelný rozvoj v cestovním ruchu (metody, postupy, přístupy, teoretické aspekty). Jindřichův Hradec: Oeconomica, ISBN [44] Natura Kokorinsko.ochranaprirody.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [45] NEZBEDA, V.: Průvodce po Mělníku, Liběchově, Kokoříně a okolí. [46] NOVOTNÁ, D.: Kokořínsko. Praha: Olympia a.s., ISBN90 [47] OKRAŠLOVACÍ SPOLEK PRO MŠENO A OKOLÍ. Průvodce údolím Kokořínským a Mšenským Švýcarskem. Mělník. [48] PÁSKOVÁ, M.; ZELENKA, J.: Cestovní ruch výkladový slovník. Česká republika 2002, Ministerstvo pro místní rozvoj [49] PÁSKOVÁ, M. a ZELENKA, J.: Vlivy cestovního ruchu na přírodní a sociokulturní prostředí. SWOT analýza. Masový a individuální cestovní ruch. In: [online] [cit ]. Dostupné z: t/vlivytext.pdf [50] Plán péče o chráněnou krajinnou oblast Kokořínsko na období [51] Projekt národní spolupráce. Vyhlidky.eu [online] [cit ]. Dostupné z: [52] RYGLOVÁ, K. a kol.: Cestovní ruch - podnikatelské principy a příležitosti v praxi. Praha: Grada Publishing, a.s., ISBN [53] SOUKUP, V. a DAVID, P.: Kokořínsko a Mělnicko, průvodce po Čechách Moravě a Slezsku. Praha: Soukup a David, ISBN 80- [54] Sdruţení obcí Kokořínska. Kokorinsko.info [online] [cit ]. Dostupné z: [55] Sdruţení obcí Kokořínska. Kokorinskysok.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [56] Správa CHKO Kokořínsko [online] [cit ]. Dostupné z: [57] SOUKUP, V., DAVID, P.: Kokořínsko a Mělnicko, Průvodce po Čechách Moravě a Slezsku. Praha: Soukup a David, ISBN [58] Správa CHKO Kokořínsko [online] [cit ]. Dostupné z: [59] STEBLOVÁ, D.: Ochrana přírody v ČR. Praha, Dostupné z: 9791 [60] Strategie udržitelného rozvoje České republiky. Praha, 2004 [61] STŘÍBRNÁ, M.: Podmínky rozvoje cestovního ruchu v chráněných krajinných oblastech a národních parcích. Mmr.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [62] STUDNIČKA, P. Základy cestovního ruchu: Studijní opora pro kombinovanou formu studia. 2. přepracované vydání. Praha: Vysoká škola hotelová v Praze 8, spol. s r. o., s. ISBN [63] ŠULC, F.: Putování s říčkou Pšovkou Kokořínskem. Doksy, [64] Turistický potenciál regionů. Czechtourism.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [65] Tvorba produktů cestovního ruchu vázaných na přírodní dědictví venkova. Masmoravsky-kras.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [66] Udrţitelný rozvoj cestovního ruchu ve vztahu k řešení regionálních disparit. Brno: Vysoká škola hotelová v Praze 8, spol. s r. o., [67] UZEL, K.: Vývoj turistiky a značení na Kokořínsku. Kokorin.info [online] [cit ]. Dostupné z: [68] Vlivy cestovního ruchu. In: [online] [cit ]. Dostupné z: [69] Vrátenská hora u Mšena. Rozhlednyunas.cz [online] [cit ]. Dostupné z: [70] Z Kokořínska do Podralska. Lagpodralsko.com [online] [cit ]. Dostupné z: [71] Zákon o ţivotním prostředí. In: č.17/1992 Sb92 [72] Základní data a fakta o cestovním ruchu. In: Czechtourism.cz [online]. 20 [cit ]. Dostupné z: [73] Zlatý pruh Polabí. Polabi.com [online] [cit ]. Dostupné z: [74] Zonace CHKO Kokořínsko. Kokorinsko.ochranaprirody.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 9993 SEZNAM PŘÍLOH Příloha 1 Příloha 2 Příloha 3 Příloha 4 Příloha 5 Příloha 6 Příloha 7 Příloha 8 Příloha 9 Seznam CHKO v ČR Hranice CHKO Kokořínsko Kokořínsko z pohledu celorepublikového, regionálního a místního Turistické stezky na Kokořínsku Cyklistické stezky na Kokořínsku Demonstrace návštěvnosti TIC na Kokořínsku Aktivity v jednotlivých zónách CHKO Speciálně chráněná území v CHKO Kokořínsko Fotografické materiály 10094 PŘÍLOHA 1 - Seznam CHKO V ČR Název Rozloha (v km 2 ) Okresy, do kterých zasahuje CHKO Beskydy 1160 Vsetín, Frýdek Místek, Nový Jičín CHKO Bílé Karpaty 715 Hodonín, Uherské Hradiště, Zlín CHKO Blaník 41 Benešov CHKO Blanský les 212 Český Krumlov, České Budějovice, Prachatice CHKO Broumovsko 410 Náchod, Trutnov CHKO středohoří České 1063 Česká Lípa, Děčín, Litoměřice, Louny, Most, Teplice, Ústí n. Labem CHKO Český kras 128 Praha západ, Beroun, Praha 5 CHKO Český ráj 92 Semily, Mladá Boleslav, Jičin CHKO Jeseníky 744 Bruntál, Jeseník, Sumperk CHKO Jizerské hory 366 Liberec, Jablonec n. Nisou, Semily CHKO Kokořínsko 272 Mělník, Česká Lípa, Litoměřice, Mladá Boleslav CHKO Křivoklátsko 628 Plzeň sever, Beroun, Kladno, Rakovník, Rokycany CHKO pískovce CHKO Pomoraví Labské Litovelské 324 Děčín, Ústí n. Labem 96 Olomouc, Šumperk CHKO Luţické hory 268 Liberec, Česká Lípa, Děčín95 CHKO Moravský kras 94 Blansko, Brno venkov, Brno město CHKO Orlické hory 204 Rychnov n. Kněţnou, Ústí n. Orlicí CHKO Pálava 83 Břeclav CHKO Poodří 82 Frýdek Místek, Nový Jičín, Ostrava CHKO Slavkovský les 610 Cheb, Sokolov, Karlovy Vary, Tachov CHKO Třeboňsko 700 Jindřichův Hradec, Tábor, České Budějovice CHKO Ţďárské vrchy 709 Ţďár n. Sázavou, Svitavy, Chrudim, Havlíčkův Brod CHKO Ţelezné hory 284 Chrudim, Havlíčkův Brod Název Rozloha v km 2 Datum vyhlášení České Švýcarsko Krkonoše Podyjí Šumava Zdroj: _%20cz_%20web.pdf96 PŘÍLOHA 2 Hranice chráněné krajinné oblasti Kokořínsko Tento detailní popis hranic chráněné krajinné oblasti Kokořínsko jsem doslovně převzala z internetových stránek Správy CHKO Kokořínsko. Hranice chráněné krajinné oblasti (dále jen CHKO) začíná u nádraţí Lhotka u Mělníka na křiţovatce silnice Mělník - Mšeno a Kokořínský důl - Lhotka. Odtud jde po okresní silnici severním směrem v délce cca 500 m k bývalé ţeleznici ze Lhotky ke Střednici. Přechází na bývalou trať, kterou sleduje severozápadním směrem aţ ke křiţovatce s místní komunikací vedoucí přes Bundol do Vysoké. Hranice CHKO přechází na tuto komunikaci a po průchodu obcí Vysoká přechází na místní komunikaci přes kótu Humenský vrch do obce Chodeč. Zde hranice navazuje opět na okresní silnici do Horní Zimoře a dále do obce Ţelízy. Zde se lomí k jihu a po silnici po cca 500 m přechází směrem západním přes údolí Liběchovky cestou kolem koupaliště. Hranice navazuje na místní komunikaci vedoucí jiţně od Malého Hubenova směrem jihozápadním a dále severozápadním na jiţní okraj lesního komplexu ješovických lesů. Pokračuje po polní cestě sledující okraj lesa severozápadním směrem a stáčí se přes výběţek lesa do obce Ješovice. Z obce jde směrem severozápadním polní cestou vedoucí k Hraběcí kapli a dále k Mariánské kapli v lesním komplexu. Zde opouští území středočeského kraje a přechází do kraje severočeského po lesní a dále po polní cestě do obce Brocno. Dále sleduje okresní silnici do obce Chcebuz, kde se otáčí k severovýchodu po místních komunikacích přes osady Veselí, Újezd a dále polní cestou směrem severním ke kótě 339 m na silnici Bylochov - Strachaly. Po této silnici jde směrem východním v délce cca 700 m, pak přechází na polní cestu přes kótu 321 do obce Mošnice. Hranice odtud sleduje proti proudu toku Obrockého potoka aţ k okresní silnici Zakšín - Tuhaň. Odtud probíhá po okresní silnici přes obec Tuhaň, Obrok, Domašice, Blíţevedly. Za obcí Blíţevedly přechází na těleso ţelezniční dráhy, které sleduje směrem severním, později východním, kolem kopce Ronov, aţ k polní cestě vedoucí kolem kříţku a ústící východně od obce Litice na okresní silnici. Dále hranice pokračuje směrem východním97 na Holany a dále na Loubí. Ve vzdálenosti cca 1 km před touto obcí uhýbá do osady Sušice a pokračuje jiţním směrem do obce Dřevčice. Okresní silnice vede dále do Dubé, kterou prochází, u mlýna Nedamov odbočuje po silnici na východ do obce Korce a dále směrem k obci Tachov, u kóty 302 cca 700 m před obcí přechází na polní cestu odbočující směrem jihovýchodním a pak po silnici jiţním a jihozápadním kolem kóty 348 k silnici Dubá - Ţdírec. Tuto silnici sleduje směrem východním přes obec Ţdírec, Luka aţ ke kótě 281 na silnici Okna - Ţďár. Zde se hranice ostře lomí k jihu po okresní silnici do obce Ţďár a vstupuje na území středočeského kraje silnicí směrem na Nosálov. Z Nosálova sleduje okresní silnici přes Lobeč, Mšeno, Nebuţely, Střemy a končí opět u nádraţí Lhotka u Mělníka. Zdroj: Charakteristika oblasti. Ochrana-prirody.cz [online] [cit ]. Dostupné z:98 PŘÍLOHA 3 - Kokořínsko z pohledu celorepublikového, regionálního a místního Logo CHKO Kokořínsko Zdroj:http://www.google.cz/imgres?iurl=http://www.roubenka.eu/img/chkokoko.gif&i mgrefurl.com Vymezení v rámci ČR Zdroj:http://www.infodatasys.cz/lesnioblasti/cr/np_chko.htm99 POKRAČOVÁNÍ PŘÍLOHY 3 - Regionální vymezení Zdroj:100 POKRAČOVÁNÍ PŘÍLOHY 3 - Mapa CHKO Kokořínsko Zdroj: ttp://www.cittadella.cz/europarc/index.php?p=mapa&site=chko_kokorinsko_cz101 PŘÍLOHA 4 Turistické stezky na Kokořínsku Číslo stezky a její barva Popis trati 0004 Mělník Lhotka Harasov Ráj Houska (Máchova cesta) 0345 Houska Ţďár Bezděz 0053 Mšeno Sedlec Kokořínský důl 0095 Okruh nad autokempem Kokořín 1005 Mělnická Vrutice Řepínský důl Zahájí 1069 Skramouš Lobeč Vrátenská hora Houska 1070 Kokořín, Dolina hrad Kokořín Zimořský důl 1077 Okruh kolem Liběchova: Liběchov Boţí Voda Ţelízy Liběchov 1081 Mšeno Bílka Náckova rokle Močidla Apatyka Pokličky 1082 Mšeno Obří hlava a Ţába Pokličky Jestřebice Chudolazy 1083 Vojtěchov Planý důl Nedvězí 3025 Mělník Liběchov Rač Dubá 3027 Velký mšenský okruh: Mšeno Sedlec Kokořín, Dolina jeskyně Nedamy Jestřebice Vojtěchov Mšeno 3091 Mšeno hájovna Na Rovinách Vyhlídky Brusné Konrádov Horní Vidim 3114 Velký okruh kolem Mělníka: Mělník, zámek Mlazice Chloumek Mělnická Vrutice Vavřineč Kly, Záboří Kelské Vinice hotel Ludmila Mělník, zámek 3122 Faraon Náckova rokle102 6019 Nosálov Na Fučíkovském 6085 Jestřebice Klemperka - Truskavenský důl 6090 Chloumek Vysoká - Harasov 6091 Ţelízy Dolní Vidim Nedvězí 6093 Cinibulkova stezka 6095 Nad Studáneckou roklí Ráj Střezivojice 6110 Okruh kolem Hradska 6145 Kolo Hostín U zemljanek, rozc Pšovka, autokemp Lhotka 6958 Zakšín bus Nedvězí, vrchol Dubá Zdroj:103 POKRAČOVÁNÍ PŘÍLOHY 4 - Mapa turistických stezek Zdroj:http://www.sdruzenikokorinsko.cz/html/mapa_trasy.htm104 PŘÍLOHA 5 - Cyklistické stezky na Kokořínsku Číslo cyklostezky Počet km Trasa cyklostezky 2 56,8 Praha-Husinec-Kralupy nad Vltavou-Mělník- Brozánky a dále Štětí-Dobřín-Litoměřice- Hřensko ,9 Mělník- Stará Boleslav-Byšičky-Nymburk- Týnec n- Labem ,1 Vinoř- Liblice-Lhotka ,2 Lhotka-Ráj ,3 Ráj-Nosálov-Vinec Beřkovice-Mělník-Lhotka ,5 Mšeno - Chorušice ,3 Hlučín - Chorušice ,9 Kokořínský důl - Ţelízy ,1 Na dole - Dobřeň ,4 Jestřábice-Tupadly Zdroj: Poznámka: Na kole se dají dosáhnout také další zajímavé lokality s dojezdem do 15ti km. Jsou to Bezděz, Bludiště, Čap, Čertovy hlavy, Doksy- zámek, Dolní Běřkovice, Dubá, Harasov, Houska, Kokořín Staráky, Mělník, Mělník zámek Neuberk, Mšeno, Mšenské Pokličky, Nedamy, Vidim, Vrátenská hora, Vrátno, Ţďár.105 POKRAČOVÁNÍ PŘÍLOHY 5 - Mapa cyklostezek Zdroj: Zobrazit více
 VYSOKÁ ŠKOLA HOTELOVÁ V PRAZE 8, SPOL.S R. O. Mgr. Evgeniya Pavlova Rozvojová strategie podniku ve fázi stabilizace Diplomová práce 2013 Rozvojová strategie podniku ve fázi stabilizace Diplomová práce Více Zákon 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny
 Zákon 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny Účelem zákona je přispět k udržení a obnově přírodní rovnováhy v krajině, k ochraně rozmanitostí forem života, přírodních hodnot a krás a k šetrnému hospodaření Více PRIORITY EU V OBLASTI UDRŽITELNÉHO ROZVOJE CR
 Vzdělávací program Podnikové řízení v oblasti cestovního ruchu je financován Evropským sociálním fondem a státním rozpočtem ČR v rámci projektu Školení a vzdělávání pracovníků v cestovním ruchu. PRIORITY Více SWOT Analýza. BM region o.p.s. 1
 SWOT ANALÝZA BM region o.p.s. 1 OBSAH OBSAH... 2 ÚVOD... 2 1. OBYVATELSTVO A OBČANSKÁ VYBAVENOST... 3 2. TECHNICKÁ A DOPRAVNÍ INFRASTRUKTURA... 4 3. PODNIKÁNÍ... 5 4. CESTOVNÍ RUCH... 6 ÚVOD SWOT analýza Více Možnosti energetické soběstačnosti regionu v podmínkách ČR
 Možnosti energetické soběstačnosti regionu v podmínkách ČR Seminář Biomasa jako zdroj energie II Rožnov p.r., 29.2.2008 Jaroslav Jakubes, ENVIROS, s.r.o. Obsah prezentace 1.Energetická soběstačnost regionu Více Základní informace (Zdroj: Český statistický úřad)
 Rozbor udržitelného rozvoje území obce Dobrá Voda u Pacova zpracovaný v souladu s ustanoveními zákona č. 183/2006 Sb. a vyhlášky č. 500/2006 Sb. jako součást územně analytických podkladů obce s rozšířenou Více Cestovní ruch v Národním parku České. Švýcarsko. Riziko nebo příleţitost? Česko-saské Švýcarsko. www.npcs.cz. Cestovní ruch v NP České.
 Česko-saské Cestovní ruch Cestovní ruch v Národním parku České Riziko nebo příleţitost? Česko-saské Cestovní ruch Michaela Andělová České o.p.s. Mgr. Richard Nagel Správa NP České Česko-saské Cestovní Více Základní informace (Zdroj: Český statistický úřad)
 Rozbor udržitelného rozvoje území obce Útěchovice pod Stražištěm zpracovaný v souladu s ustanoveními zákona č. 183/2006 Sb. a vyhlášky č. 500/2006 Sb. jako součást územně analytických podkladů obce s rozšířenou Více Zemědělství a ochrana přírody a krajiny. Roman Scharf odbor obecné ochrany přírody a krajiny MŢP
 Zemědělství a ochrana přírody a krajiny Roman Scharf odbor obecné ochrany přírody a krajiny MŢP Vývoj krajiny ve vztahu k zemědělství Do konce 19. století rozvoj osídlení včetně horských a podhorských Více Základní informace (Zdroj: Český statistický úřad)
 Rozbor udržitelného rozvoje území obce Buřenice zpracovaný v souladu s ustanoveními zákona č. 183/2006 Sb. a vyhlášky č. 500/2006 Sb. jako součást územně analytických podkladů obce s rozšířenou působností Více Karlovarský kraj problémová analýza
 Karlovarský kraj problémová analýza RNDr. Jan Vozáb, PhD Analýza rozvojových charakteristik a potřeb kraje Makroekonomický vývoj Internacionalizace ekonomiky Odvětvová specializace kraje Znalostní ekonomika Více Úvodní informace. Závěrečná konference Strategie komunitně vedeného místního rozvoje MAS Pobeskydí. Úvodní informace. Úvodní informace.
 Závěrečná konference Strategie komunitně vedeného místního rozvoje MAS Pobeskydí Třanovice, 27. 4. 2015 Úvodní informace Posláním (misí) této strategie je přispět k všestrannému rozvoji Pobeskydí prostřednictvím Více Zásady trvale udržitelného rozvoje
 Zásady trvale udržitelného rozvoje Co je to trvale udržitelný rozvoj (TUR) trend, který zajistí hospodářský a společenský vývoj, který bude v souladu s kapacitami ekosystémů zachování tzv. enviromentálních Více Posouzení vlivů Programu rozvoje Libereckého kraje 2007-2013 na životní prostředí. Veřejné projednání Liberec, 9. srpna 2007 Mgr.
 Posouzení vlivů Programu rozvoje Libereckého kraje 2007-2013 na životní prostředí Veřejné projednání Liberec, 9. srpna 2007 Mgr. Michal Musil Obsah prezentace Základní informace o SEA Metodický přístup Více SWOT Analýza. BM region o.p.s. 1
 SWOT ANALÝZA BM region o.p.s. 1 OBSAH OBSAH... 2 ÚVOD... 2 1. OBYVATELSTVO A OBČANSKÁ VYBAVENOST... 3 2. TECHNICKÁ A DOPRAVNÍ INFRASTRUKTURA... 4 3. PODNIKÁNÍ... 5 4. CESTOVNÍ RUCH... 6 ÚVOD SWOT analýza Více KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU. Předloha Prohlášení o hlavních zásadách pro udržitelný rozvoj
 KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ V Bruselu dne 25.5.2005 KOM(2005) 218 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Předloha Prohlášení o hlavních zásadách pro udržitelný rozvoj CS CS SDĚLENÍ Více Základní informace (Zdroj: Český statistický úřad)
 Rozbor udržitelného rozvoje území obce Eš zpracovaný v souladu s ustanoveními zákona č. 183/2006 Sb. a vyhlášky č. 500/2006 Sb. jako součást územně analytických podkladů obce s rozšířenou působností Pacov Více Tematické cíle a investiční priority programu spolupráce Rakousko Česká republika
 Tematické cíle a investiční priority programu spolupráce Rakousko Česká republika Prioritní osa 1 1a Posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací Posilování výzkumu a inovační infrastruktury a kapacit Více Ministerstvo pro místní rozvoj ČR Ing. Miroslav Kalous
 Ministerstvo pro místní rozvoj ČR Ing. Miroslav Kalous Ing. Miroslav Kalous Náměstek ministra Obsah prezentace Význam cestovního ruchu pro ČR Základní statistická data cestovního ruchu Podpora cestovního Více Evropská unie. Ing. Jaroslava Syrovátková, Ph.D. Fondy Evropské unie
 Evropská unie Ing. Jaroslava Syrovátková, Ph.D. Fondy Evropské unie Fondy Evropské unie Fondy EU představují hlavní nástroj realizace evropské politiky hospodářské a sociální soudržnosti. Jejich prostřednictvím Více Výukový materiál zpracovaný v rámci operačního programu Vzdělávání pro konkurenceschopnost
 Výukový materiál zpracovaný v rámci operačního programu Vzdělávání pro konkurenceschopnost Registrační číslo: CZ.1.07/1. 5.00/34.0084 Šablona: III/2 Inovace a zkvalitnění výuky prostřednictvím ICT Sada: Více Rozbor udržitelného rozvoje území obce Chuderov
 Rozbor udržitelného rozvoje území obce Chuderov zpracovaný v souladu s ustanoveními zákona č. 183/2006 Sb. a vyhlášky č. 500/2006 Sb. jako součást územně analytických podkladů obce s rozšířenou působností Více VYSOKÁ ŠKOLA EKONOMICKÁ V PRAZE FAKULTA MEZINÁRODNÍCH VZTAHŮ
 VYSOKÁ ŠKOLA EKONOMICKÁ V PRAZE FAKULTA MEZINÁRODNÍCH VZTAHŮ Hlavní specializace: Cestovní ruch Současný stav a perspektivy prosazování udržitelného rozvoje cestovního ruchu v Národním parku České Švýcarsko Více Místní Akční Skupina Lašsko. Strategie MAS 2014-2020. veřejné setkání, Hodslavice, 3. 2. 2015
 Místní Akční Skupina Lašsko Strategie MAS 2014-2020 veřejné setkání, Hodslavice, 3. 2. 2015 Co je místní akční skupina? MAS je neziskovou organizací nezávislou na politickém rozhodování PARTNERSTVÍ veřejného Více Rozbor udržitelného rozvoje území obce Velké Březno
 Rozbor udržitelného rozvoje území obce Velké Březno zpracovaný v souladu s ustanoveními zákona č. 183/2006 Sb. a vyhlášky č. 500/2006 Sb. jako součást územně analytických podkladů obce s rozšířenou působností Více Prioritní cíle programu LIFE+
 Prioritní cíle programu LIFE+ 1 Prioritní oblasti LIFE+ Příroda a biologická rozmanitost Základní cíl: chránit, zachovat, obnovit, sledovat a zjednodušit fungování přírodních systémů, přírodních stanovišť, Více Informace o projektech realizovaných z IOP odborem cestovního ruchu
 Informace o projektech realizovaných z IOP odborem cestovního ruchu Odbor cestovního ruchu bude v následujícím programovacím období realizovat v rámci IOP projekty zaměřené na kvalitu služeb v cestovním Více MINISTERSTVO ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ 100 10 PRAHA 10 - VRŠOVICE, Vršovická 65
 MINISTERSTVO ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ 100 10 PRAHA 10 - VRŠOVICE, Vršovická 65 V Praze dne: 3. 6. 2014 Č. j.: 38400/ENV/14 ZÁVĚR ZJIŠŤOVACÍHO ŘÍZENÍ podle 10d zákona č. 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní Více Geoturismus jako forma rozvoje venkovských oblastí
 Geoturismus jako forma rozvoje venkovských oblastí Případová studie Chotěbořsko Mgr. Iveta Čtveráková iveta.ctverakova@natur.cuni.cz Seminář Venkov 2015 5. 2. 2015 Téma geoturismu v kontextu aktuálních Více Program rozvoje venkova. na období 2014-2020. Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova: Evropa investuje do venkovských oblastí
 Program rozvoje venkova na období 2014-2020 Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova: Evropa investuje do venkovských oblastí Strategický rámec pro období 2014-2020 Strategie Evropa 2020 (EU 2020) Společná Více EVROPSKÁ REGIONÁLNÍ POLITIKA KOHEZNÍ POLITIKA POLITIKA ÚZEMNÍ A SOCIÁLNÍ SOUDRŽNOSTI. Regionalistika 2
 EVROPSKÁ REGIONÁLNÍ POLITIKA POLITIKA ÚZEMNÍ A SOCIÁLNÍ SOUDRŽNOSTI KOHEZNÍ POLITIKA Regionalistika 2 NÁVRH ROZPOČTU EU NA 2014-2020 POSTAVENÍ RP V POLITIKÁCH EU 1. etapa 1957-1974 2. etapa 1975-1987 3. Více Zapojení zaměstnanců a zaměstnavatelů do řešení otázek Společenské odpovědnosti firem ve stavebnictví
 Zapojení zaměstnanců a zaměstnavatelů do řešení otázek Společenské odpovědnosti firem ve stavebnictví Projekt CZ.1.04/1.1.01/02.00013 Posilování bipartitního dialogu v odvětvích Realizátor projektu: Konfederace Více VYSOKÁ ŠKOLA HOTELOVÁ V PRAZE 8, SPOL. S R. O.
 VYSOKÁ ŠKOLA HOTELOVÁ V PRAZE 8, SPOL. S R. O. Bc. VERONIKA VLČKOVÁ Založení nové gastronomické provozovny v Horních Počernicích Diplomová práce 2013 Založení nové gastronomické provozovny v Horních Počernicích Více Strategický cíl 4 Funkční a esteticky kvalitní prostředí ve městě
 Funkční a esteticky kvalitní prostředí ve městě Tvář města v široce pojatém estetickém slova smyslu především pak jeho část, kterou nazýváme sdíleným veřejným prostorem, reflektuje hodnotový systém jeho Více Příprava RIS LK OS 1. Problematika Udržitelné spotřeby a výroby coby součást RIS LK
 Příprava RIS LK OS 1 Problematika Udržitelné spotřeby a výroby coby součást RIS LK Definice USV Udržitelná spotřeba a výroba (USV) je založena na výrobě a službách, včetně jejich spotřeby, které zajišťují Více Lesy ČR a jejich role v ochraně biodiverzity České republiky
 Lesy ČR a jejich role v ochraně biodiverzity České republiky Vlastnictví lesů v České republice Přehled lesů ve správě Lesů ČR Hospodaření v lesích zajišťuje celkem 77 lesních správ a 5 lesních závodů. Více Novobydžovsko v Královéhradeckém kraji
 Novobydžovsko v Královéhradeckém kraji Poloha mikroregionu v rámci ČR a HK kraje Novobydžovsko Mikroregion Novobydžovsko Novobydžovsko a Program rozvoje Královéhradeckého kraje 2008-2010 (PRK) Strategie Více Rozbor udržitelného rozvoje území obce Chabařovice
 Rozbor udržitelného rozvoje území obce Chabařovice zpracovaný v souladu s ustanoveními zákona č. 183/2006 Sb. a vyhlášky č. 500/2006 Sb. jako součást územně analytických podkladů obce s rozšířenou působností Více Vliv malých a středních podniků na životní prostředí
 Vliv malých a středních podniků na životní prostředí Vliv malých a středních podniků na životní prostředí MSP 70% celkového průmyslového znečištění v EU Vlivy na místní životní prostředí i komunity: v Více ENVIRONMENTÁLNÍ EKONOMIKA I.
 ENVIRONMENTÁLNÍ EKONOMIKA I. Financování ochrany životního prostředí Ing. Alena Bumbová, Ph.D. Univerzita obrany Fakulta ekonomiky a managementu Katedra ochrany obyvatelstva Kounicova 65 662 10 Brno telefon: Více MINISTERSTVO ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ 100 10 PRAHA 10 - VRŠOVICE, Vršovická 65
 MINISTERSTVO ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ 100 10 PRAHA 10 - VRŠOVICE, Vršovická 65 V Praze dne: 3. 6. 2014 Č. j.: 38130/ENV/14 ZÁVĚR ZJIŠŤOVACÍHO ŘÍZENÍ podle 10d zákona č. 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní Více Historie ochrany přírody a krajiny. Přednáška UOZP
 Historie ochrany přírody a krajiny Přednáška UOZP Počátky První právní akty z 12.-14. století -ochrana lesů, lesních a vodních živočichů, lovených jako zvěř a ryby před pytláctvím Kníže Konrád Ota (1189) Více Zeleň symbol moderní obce. Jak pomohou dotace?
 Jak pomohou dotace? Projektový cyklus Projektový záměr Udržitelnost projektu Zpracování projektu Realizace projektu Registrace projektové žádosti Schválení dotace Projektový záměr Záměr - formuluje potřeby, Více Univerzita Pardubice Fakulta ekonomicko-správní Ústav veřejné správy a práva. Michaela Kadlecová
 Univerzita Pardubice Fakulta ekonomicko-správní Ústav veřejné správy a práva Analýza a potenciální moţnosti rozvoje cestovního ruchu ve vybraném regionu Michaela Kadlecová Bakalářská práce 2012 PROHLÁŠENÍ Více ENVIRONMENTÁLNÍ BEZPEČNOST
 ENVIRONMENTÁLNÍ BEZPEČNOST INTEGROVANÁ BEZPEČNOST ORGANIZACE Ing. ALENA BUMBOVÁ, Ph.D. Operační program Vzdělávání pro konkurenceschopnost Projekt: Vzdělávání pro bezpečnostní systém státu (reg. č.: CZ.1.01/2.2.00/15.0070) Více Cestovní ruch. VY_32_INOVACE_Z.3.25 PaedDr. Alena Vondráčková 2.pololetí školního roku 2012/2013
 Název vzdělávacího materiálu: Číslo vzdělávacího materiálu: Autor vzdělávací materiálu: Období, ve kterém byl vzdělávací materiál vytvořen: Vzdělávací oblast: Vzdělávací obor: Vzdělávací předmět: Tematická Více CITES - Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora
 CITES - Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora Úmluva o mezinárodním obchodu s ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin Upravuje pravidla Více Česká politika. Alena Marková
 Česká politika Alena Marková Strategický rámec udržitelného rozvoje ČR schválený vládou v lednu 2010 základní dokument v oblasti udržitelného rozvoje dlouhodobý rámec pro politické rozhodování v kontextu Více 1 PRIORITNÍ OBLASTI A OPATŘENÍ
 1 PRIORITNÍ OBLASTI A OPATŘENÍ Splnění zvolených globálních a specifických cílů je podmíněno realizací řady aktivit. Jejich návrh je zpracován v následující kapitole, a to na 3 úrovních dle míry abstrakce/konkrétnosti: Více Dotace na podporu cestovního ruchu v Programu rozvoje venkova
 Konference Dopad finanční krize na rozvoj v ČR 4.prosince 2013 Dotace na podporu cestovního ruchu v Programu rozvoje venkova Obsah 1. Program rozvoje venkova ČR na období 2007 2013 2. Opatření III.1.3 Více Kraj: Plzeňský kraj. Pořadí významnosti prioritní oblasti pro kraj (1,2, ) Vazba na regionální strategický dokument.
 Určení prioritních oblastí a identifikace hlavních oblastí podpory s uvedením vazby na Integrované hlavní směry strategie Evropa 2020 a na regionální strategické y Kraj: Plzeňský kraj Prioritní oblast Více Ochrana přírody v ČR
 I N V E S T I C E D O R O Z V O J E V Z D Ě L Á V Á N Í TENTO PROJEKT JE SPOLUFINANCOVÁN EVROPSKÝM SOCIÁLNÍM FONDEM A STÁTNÍM ROZPOČTEM ČESKÉ REPUBLIKY Pracovní list č. 30 Ochrana přírody v ČR Pro potřeby Více Právní omezení rekreačních aktivit vyplývající z legislativy ochrany přírody. Jaroslav Knotek Ústav aplikované a krajinné ekologie
 Právní omezení rekreačních aktivit vyplývající z legislativy ochrany přírody Jaroslav Knotek Ústav aplikované a krajinné ekologie Zákon č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny 2 odst. 2 písm. k) Ochrana Více Komparace NP Šumava a NP Kalkalpen z hlediska udržitelného cestovního ruchu
 Komparace NP Šumava a NP Kalkalpen z hlediska udržitelného cestovního ruchu Ing. Kateřina Setunská _ 7.12.2012 Komparace NP Šumava a NP Kalkalpen z hlediska udržitelného cestovního ruchu DP obhájena na Více Vysoká škola finanční a správní, o.p.s. KMK ML Marketing měst a obcí
 Marketing měst a obcí ZS 2009 Magisterské studium Garant předmětu:. Ing. M Vaňák Vyučující:.. Ing. M Vaňák Ing. V. Kunz, Ph.D. Typ studijního předmětu: povinný roč./sem.:.. 2/3 Rozsah studijního předmětu:.. Více SWOT ANALÝZA DEFINOVANÁ V PLÁNU ROZVOJE KRAJE PRO PROBLÉMOVÝ OKRUH VENKOVSKÝ PROSTOR A ZEMĚDĚLSTVÍ
 SWOT ANALÝZA DEFINOVANÁ V PLÁNU ROZVOJE KRAJE PRO PROBLÉMOVÝ OKRUH VENKOVSKÝ PROSTOR A ZEMĚDĚLSTVÍ SILNÉ STRÁNKY půdně a klimaticky vhodná území pro rozvoj zemědělských aktivit v nepotravinářské produkci Více Rozbor udržitelného rozvoje území obce Petrovice
 Stránka č. 1 z 9 Rozbor udržitelného rozvoje území obce Petrovice zpracovaný v souladu s ustanoveními zákona č. 183/2006 Sb. a vyhlášky č. 500/2006 Sb. jako součást územně analytických podkladů obce s Více SETKÁNÍ MĚSTSKÝCH ČÁSTÍ PRAHY
 SETKÁNÍ MĚSTSKÝCH ČÁSTÍ PRAHY STRATEGICKÉ ŘÍZENÍ A PARTICIPACE VEŘEJNOSTI :: UDRŽITELNÝ ROZVOJ :: MÍSTNÍ AGENDA 21 Praha, 4. června 2015 www.zdravamesta.cz/setkani-mc-2015 Akce je součástí projektu NSZM Více MINISTERSTVO ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ 100 10 PRAHA 10 - VRŠOVICE, Vršovická 65
 MINISTERSTVO ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ 100 10 PRAHA 10 - VRŠOVICE, Vršovická 65 V Praze dne 11. 4. 2013 Č. j.: 25101/ENV/13 ZÁVĚR ZJIŠŤOVACÍHO ŘÍZENÍ podle 10d zákona č. 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní Více PROJEDNÁNÍ STRATEGIE KOMUNITNĚ VEDENÉHO ROZVOJE ÚZEMÍ MAS UNIČOVSKO, O.P.S. 2014-2020
 PROJEDNÁNÍ STRATEGIE KOMUNITNĚ VEDENÉHO ROZVOJE ÚZEMÍ MAS UNIČOVSKO, OPS 2014-2020 Ing Iveta Kopcová MAS Uničovsko ops projektový manažer Medlov, 1282014 Obsah prezentace 1 Zdroje informací ke strategické Více Aktualizace KPS, oblast podnikání
 Připraveno pro: Oblastní hospodářská komora Aktualizace KPS, oblast podnikání Datum: Místo: Předkládá: 2011-11-23 Hotel Vitality Vendryně Ing. Marian Razima, HRAT, s.r.o. Aktualizace KPS, oblast podnikání Více Tichá a kol.: Slovník pojmů užívaných v právu životního prostředí, ABF, Praha 2004 Petržílek: Politika trvale udržitelného rozvoje, MŽP, Praha 2002
 Metodické listy kombinovaného studia pro předmět Právo životního prostředí Metodický list číslo 1 Lektor: JUDr. Ing. Petr Petržílek, Ph.D. Literatura: Petržílek P.: Legislativa udržitelného rozvoje a nové Více Způsoby financování Domů přírody. a spol. Dita Tesařová
 Způsoby financování Domů přírody a spol. Dita Tesařová OPŽP Investice Oblast podpory 6.2 - Podpora biodiverzity Obnova a výstavba návštěvnické infrastruktury ve zvláště chráněných územích, ptačích oblastech, Více Využívání jihočeských. rybníků k rekreačním. účelům. Zuzana Dvořáková Líšková Dagmar Škodová Parmová. Výzkum podpořen Jihočeským krajem a Beleco z.s.
 Využívání jihočeských rybníků k rekreačním účelům Zuzana Dvořáková Líšková Dagmar Škodová Parmová Katedra regionálního managementu Ekonomická fakulta, JCU Výzkum podpořen Jihočeským krajem a Beleco z.s. Více Dopady státní energetické koncepce na zaměstnanost v těžebním průmyslu
 Konfederace zaměstnavatelských a podnikatelských svazů ČR Zaměstnavatelský svaz důlního a naftového průmyslu společenstvo těžařů Dopady státní energetické koncepce na zaměstnanost v těžebním průmyslu ( Více Integrovaná strategie rozvoje MAS Pobeskydí pro období 2014-2020
 Integrovaná strategie rozvoje MAS Pobeskydí pro období 2014-2020 Veřejné projednání návrhu 4.9.2014 Projekt Integrovaná strategie rozvoje území v působnosti MAS Pobeskydí je financován Moravskoslezským Více VYSOKÁ ŠKOLA HOTELOVÁ V PRAZE 8, SPOL.S R.O.
 VYSOKÁ ŠKOLA HOTELOVÁ V PRAZE 8, SPOL.S R.O. Bc. Markéta Turicová Profesní příprava pracovníků pro obor hotelnictví Diplomová práce 2014 Profesní příprava pracovníků pro obor hotelnictví Diplomová práce Více Základní informace (Zdroj: Český statistický úřad)
 Rozbor udržitelného rozvoje území obce Kámen zpracovaný v souladu s ustanoveními zákona č. 183/2006 Sb. a vyhlášky č. 500/2006 Sb. jako součást územně analytických podkladů obce s rozšířenou působností Více Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) (European Agricultural Fund for Rural Development - EAFRD)
 Program rozvoje venkova Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) (European Agricultural Fund for Rural Development - EAFRD) Program rozvoje venkova České republiky na období 2007-2013 vychází Více Metodika implementace Průřezového tématu Environmentální výchova I
 Elektronická publikace Metodika implementace Průřezového tématu Environmentální výchova I Zpracovaly: Bc. Jaroslava Rozprýmová a Mgr. Milica Sedláčková Témata: 1. Zemědělství a životní prostředí 2. Ekologické Více Rekreační možnosti a zatížení CHKO Pálava. Křtiny, 5. - 6. 5. 2010
 Křtiny, 5. - 6. 5. 2010 P - rozloha 83,3 km 2 - vyhlášena 19. 3. 1976 - na území CHKO je 10 obcí - zasahuje na 11 katastrálních území - sídlem Správy je Mikulov na Moravě - posláním je ochrana přírody Více STRATEGICKÝ PLÁN ROZVOJE MĚSTA PŘÍBRAM NA OBDOBÍ LET 2014-2020
 STRATEGICKÝ PLÁN ROZVOJE MĚSTA PŘÍBRAM NA OBDOBÍ LET 2014-2020 1024 Doc. Ing. Lubor Hruška, Ph.D. a kolektiv PROCES Centrum pro rozvoj obcí a regionů, s.r.o. a 1 Projekt Zpracování strategického plánu Více Priority MAS Královská stezka
 Priority MAS Královská stezka Priority MAS Královská stezka Zlepšování kvality života v obcích MAS Podpora občanské společnosti Podpora podnikání a trhu práce Zemědělství, lesnictví a rybářství Cestovní Více ENVIRONMENTÁLNÍ EKONOMIKA I.
 ENVIRONMENTÁLNÍ EKONOMIKA I. Ekonomické nástroje - poplatky a daně Ing. Alena Bumbová, Ph.D. Univerzita obrany Fakulta ekonomiky a managementu Katedra ochrany obyvatelstva Kounicova 65 662 10 Brno telefon: Více Venkov Olomouckého kraje a jeho rozvoj. Konference Rozvoj venkova se zaměřením na služby a zaměstnanost, 11. 6. 2013
 MAS Střední Haná, o.p.s. Ing. Jarmila Matoušková Základní informace o MAS Mapa území MAS Střední Haná Základní informace o MAS Počet členů MAS dle sektorů Obce na území MAS: Ivaň, Kojetín, Lřenovice, Lobodic, Více 2008-2010 PŘÍLOHA 3: PROVÁZANOST OPATŘENÍ PRIORIT PROGRAMU S VYBRANÝMI KONCEPCEMI A PLÁNY KRÁLOVÉHRADECKÉHO KRAJE
 Program rozvoje Královéhradeckého 2008-2010 I. Priorita Podnikání a zaměstnanost Priority / opatření PRK A) Podpora stávajících firem jako stabilizujícího prvku regionální ekonomiky a zaměstnanosti 1. Více Analýza indikátorů možného rozvoje venkova
 Evropský model země dělství a jeho aplikace v podmínkách českého agrárního venkova Ing. arch. Iveta Merunková merunkova@gmail.com ČZU Praha Analýza indikátorů možného rozvoje venkova Kvalita venkovského Více Marketing venkovského cestovního ruchu. Eva Šimková
 Marketing venkovského cestovního ruchu Eva Šimková Obsah přednášky 1. Specifika šetrné turistiky 2. Současné trendy a vliv na marketing VCR 3. Marketing a marketingový mix VCR 4. Balíčkování služeb VCR Více Shrnutí dohody o partnerství s Českou republikou, 2014 2020
 EVROPSKÁ KOMISE Brusel, 26. srpna Shrnutí dohody o partnerství s Českou republikou, 2014 2020 Obecné informace Dohoda o partnerství (DP) s Českou republikou se týká pěti fondů: Evropského fondu pro regionální Více Cestovní ruch pro všechny, priorita EU. Ing. Zdenka Petrů, Katedra cestovního ruchu VŠE v Praze
 Cestovní ruch pro všechny, priorita EU Ing. Zdenka Petrů, Katedra cestovního ruchu VŠE v Praze Cestovní ruch pro všechny v materiálech EU Segmenty cestovního ruchu pro všechny Formy podpory rozvoje cestovního Více Evropské fondy 2014 2020: Jednoduše pro lidi
 Evropské fondy 2014 2020: Jednoduše pro lidi Mgr. Robert Veselý Ministerstvo pro místní rozvoj Národní orgán pro koordinaci 20. listopadu 2014, Ústí nad Labem 2 Aktuální stav přípravy 2014 2020 EU legislativa Více Aktuální informace o stavu životního prostředí I N G. M I C H A L T A R A N T S C H O L A H U M A N I T A S L I T V Í N
 Aktuální informace o stavu životního prostředí I N G. M I C H A L T A R A N T S C H O L A H U M A N I T A S L I T V Í N Aktuální informace o stavu životního prostředí Zodpovídá MŽP http://www.mzp.cz/cz/zpravy_o_stavu_zivotniho_ Více Strategie hospodářské restrukturalizace Ústeckého, Moravskoslezského a Karlovarského kraje
 Konference Zaměstnanost 2015 / Karlovy Vary Strategie hospodářské restrukturalizace Ústeckého, Moravskoslezského a Karlovarského kraje Kanceláře zmocněnce vlády pro MSK, ÚK a KVK 1 Vymezení pomoci strukturálně Více Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova 2007-2013 2013 (EAFRD) Ing. arch. Kamila Matouškov ková,, CSc. Ministerstvo zemědělstv lství odbor Řídící orgán n EAFRD 221812189, kamila.matouskova matouskova@mze. Více VYSOKÁ ŠKOLA HOTELOVÁ V PRAZE 8, SPOL. S R. O.
 VYSOKÁ ŠKOLA HOTELOVÁ V PRAZE 8, SPOL. S R. O. Bc. Zuzana Hovorková Specifika rozvoje cestovního ruchu v územích se zvýšenou ochranou přírody Diplomová práce 2013 Specifika rozvoje cestovního ruchu v územích Více Realizace NLP II v roce 2013 z pohledu Ministerstva zemědělství. Tomáš Krejzar Ministerstvo zemědělství ČR
 Realizace NLP II v roce 2013 z pohledu Ministerstva zemědělství Tomáš Krejzar Ministerstvo zemědělství ČR Příklady realizace NLP II v roce 2013 1) Příprava programu rozvoje venkova na období 2014-2020 Více KOMORA SOCIÁLNÍCH PODNIKŮ
 SPOLEČENSKÁ ODPOVĚDNOST KOMERČNÍ SFÉRY Ing. Milan Venclík, MBA SPOLEČENSKY ODPOVĚDNÁ FIRMA Společenská odpovědnost firem (Corporate SocialResponsibility CSR) se stala fenoménem současné doby. Přestože Více Venkov 2011 Workshop C: Zemědělství a životní prostředí
 Národní konference Venkov 2011 Workshop C: Zemědělství a životní prostředí Národní konference VENKOV 2011 Panelisté: Ing. Josef Stehlík, poradce ministra zeměděl., předseda ASZ ČR Bc. Roman Scharf, zástupce Více SSOS_ZE_3.20 Ochrana přírody v ČR
 Číslo a název projektu Číslo a název šablony DUM číslo a název CZ.1.07/1.5.00/34.0378 Zefektivnění výuky prostřednictvím ICT technologií III/2 - Inovace a zkvalitnění výuky prostřednictvím ICT SSOS_ZE_3.20 Více Karlovarský kraj problémová analýza
 Karlovarský kraj problémová analýza RNDr. Jan Vozáb, PhD Analýza rozvojových charakteristik a potřeb kraje Makroekonomický vývoj Internacionalizace ekonomiky Odvětvová specializace kraje Znalostní ekonomika Více Program rozvoje venkova podpora venkova a metoda LEADER
 Program rozvoje venkova podpora venkova a metoda LEADER IVIII. Setkání starostů a místostarostů Plzeňského kraje 4. 10. 2012 Plzeň HISTORIE METODY LEADER V ČR 2004 2006 2004 2008 2007 2013 2014 2020 LEADER+ Více POPTÁVKA A STABILITA ČESKÉ EKONOMIKY
 POPTÁVKA A STABILITA ČESKÉ EKONOMIKY Vojtěch Spěváček, CES VŠEM (vojtech.spevacek@vsem.cz) Seminář MF, 6. června 2007 Obsah: 1. Význam a pojetí makroekonomické rovnováhy. 2. Jaké změny nastaly na poptávkové Více Rozvoj vzdělávání žáků karvinských základních škol v oblasti cizích jazyků Registrační číslo projektu: CZ.1.07/1.1.07/02.0162
 Rozvoj vzdělávání žáků karvinských základních škol v oblasti cizích jazyků Registrační číslo projektu: CZ.1.07/1.1.07/02.0162 ZŠ Určeno pro Sekce Předmět Téma / kapitola Zpracoval (tým 3) Borovského Ţáky Více ING. ZUZANA EKRTOVÁ Zpracováno dne: 8. 1. 2013
 Označení materiálu: VY_32_INOVACE_EKRZU_EKONOMIKA2_16 Název materiálu: CESTOVNÍ RUCH Tematická oblast: Ekonomika, 2. ročník Anotace: Prezentace charakterizuje žákům podstatu a členění cestovního ruchu Více MAS Opavsko směřuje k energetické nezávislosti
 MAS Opavsko směřuje k energetické nezávislosti Ing. Jiří Krist předseda sdružení MAS Opavsko Bc. Petr Chroust - manažer MAS Opavsko www.masopavsko.cz Energetická koncepce území MAS Opavsko Podklad pro Více Krajina, příroda a její ochrana. Zákonné způsoby ochrany druhů i ploch ze zákona o ochraně přírody a krajiny (č.114/1992 Sb.)!
 Krajina, příroda a její ochrana Zákonné způsoby ochrany druhů i ploch ze zákona o ochraně přírody a krajiny (č.114/1992 Sb.)! Co umožňuje chránit a jaký zákon? Ochrana přírody a krajiny ve smyslu zákona Více Katedra hydromeliorací a krajinného inženýrství
 Katedra hydromeliorací a krajinného inženýrství Životní prostředí 0 + 2 přednášky, zkouška Doc.Ing. Josef Krása, Ph.D. Doc. Ing. Dr. Tomáš Dostál Katedra hydromeliorací a krajinného inženýrství http://storm.fsv.cvut.cz Více 2017 © DocPlayer.cz Ochrana osobních údajů | Podmínky obsluhování | Kontaktní formulář